# Merged Output: done

Source folder: /Users/lakruzz/GitHub/lakruzz/fv2026/output/done

## Table of Contents

- [alternativet.md](#file-alternativet)
- [borgernes_parti.md](#file-borgernes_parti)
- [danmarksdemokraterne.md](#file-danmarksdemokraterne)
- [dansk_folkeparti.md](#file-dansk_folkeparti)
- [enhedslisten.md](#file-enhedslisten)
- [konservative_folkeparti.md](#file-konservative_folkeparti)
- [liberal_alliance.md](#file-liberal_alliance)
- [moderaterne.md](#file-moderaterne)
- [radikale_venstre.md](#file-radikale_venstre)
- [socialdemokratiet.md](#file-socialdemokratiet)
- [socialistisk_folkeparti.md](#file-socialistisk_folkeparti)
- [venstre.md](#file-venstre)


---

## File: alternativet

Filename: `alternativet.md`

# Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/

Franciskas AlternativVi vil give håbet på fremtiden tilbage.Forandring begynder, når vi siger: Det kan gøres bedre. Det skal gøres anderledes. Og vi kan være dem, der gør det.
Hvis du mærker, at tiden er inde. Hvis du tror på en politik, der sætter menneskets ret til et sundt og grønt liv allerøverst. Hvis du vil være med til at sætte retning frem for at se til.
Så er Alternativet dig.
Og fremtiden begynder nu.
Læs mereFranciskas AlternativVi vil give håbet på fremtiden tilbage.Forandring begynder, når vi siger: Det kan gøres bedre. Det skal gøres anderledes. Og vi kan være dem, der gør det.
Hvis du mærker, at tiden er inde. Hvis du tror på en politik, der sætter menneskets ret til et sundt og grønt liv allerøverst. Hvis du vil være med til at sætte retning frem for at se til.
Så er Alternativet dig.
Og fremtiden begynder nu.
Læs mereRent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg. Spidskandidater  Vores spidskandidater til Folketinget Kim HjerrildBornholmLinda Frølund HansenFynFranciska RosenkildeKøbenhavnSigne WennebergKøbenhavns OmegnNicklas RaabjergMidt- og VestjyllandAnna Bjerre JohansenNordjyllandHelene BrydensholtNordsjællandSascha FaxeSjællandCoco Mette Cecilie KjærgaardSydjyllandTorsten GejlØstjylland Se alle kandidater  Bliv medlem


---

# Franciskas Alternativ - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/franciskas-alternativ

Franciskas Alternativ2. marts 2026PolitikVi vil give håbet på fremtiden tilbage.
Bevidstheden om, at fremtiden ikke er noget, der sker for os. Den er noget, vi skaber sammen med politisk vilje.
Vi vil minde om, at Alternativet er muligt. Et alternativ til det samfund og den verden vi lever i i dag. Et grønnere og sundere alternativ.
Vi lever i en tid præget af klimakrise, krig og usikkerhed. Det kan få os til at trække os tilbage. Miste håbet. Og miste modet til at handle. Det nægter vi i Alternativet.
Vi tror på et Danmark med personlig frihed, social værdighed og levende, bæredygtige fællesskaber. Et samfund, hvor de politiske beslutninger først og fremmest er en katalysator for det gode liv. Det er det, vi vil tage ansvar for, og det er det vi kæmper for.
Vi vil give vores børn mere end bekymringer. Vi vil give dem muligheder. Vi vil bevise, at grøn omstilling kan skabe arbejdspladser. At fællesskab kan styrke frihed. At økonomi kan tjene mennesker og ikke omvendt.
Forandring begynder, når vi siger: Det kan gøres bedre. Det skal gøres anderledes. Og vi kan være dem, der gør det.
Hvis du mærker, at tiden er inde. Hvis du tror på en politik, der sætter menneskets ret til et sundt og grønt liv allerøverst. Hvis du vil være med til at sætte retning frem for at se til.
Så er Alternativet dig.
Og fremtiden begynder nu.
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere natur - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/ansvarlig-svineproduktion-og-mere-natur

Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.2. marts 2026PolitikVORES VISION
RENT DRIKKEVAND
Det er ikke længere end selvfølge, at vi bare kan tænde for hanen. Vores vand er forurenet med sprøjtegifte og gødningsrester, og nu begynder regningerne fra årtiers svigt at vise sig. Vi mener, at forureneren fremfor borgerne bør betale, når vandet skal renses.
GIV NATUREN PLADS
Vores natur er i frit fald, og vi vild vende tilbagegangen! Det kræver mere plads, mere sammenhængende natur, og at vi rent faktisk har natur, hvor vi siger det – og ikke kalder naturen ”beskyttet”, når der er motorveje, tankstationer og golfbaner i den.
LIV TILBAGE PÅ LANDET
Landet er blevet tomt og stille. Dyrene er gemt væk på fabrikker, fjordene er døde, insekterne forsvundet, folk flytter væk. Det skal vi vende! Vi skal give naturen plads, dyrke mere frugt og grønt, stoppe giftig sprøjtning og ikke have flere dyr end at de være udenfor.
KERNEFORSLAG
Ren drikkevandsgaranti
Et straks-forbud mod brug af PFAS-pesticider samt et fuldt stop for sprøjtegift på sårbare drikkevandsområder.
Omlægning til 100% økologi
Vi vil have en national omlægning af landbruget til økologisk dyrkning.
En svinepagt om ordentlig dyrevelfærd for grise
Et ultimativt krav om en svineproduktion, der som minimum overholder dyrevelfærdsloven. Derudover en whistleblowerordning i landbruget, mulighed for at alle grise kan komme udenfor, stop for dyretransporter og en markant omlægning af landbruget fra animalsk til plantebaseret produktion.
Reducér dyreproduktionen
Stop den vanvittige svineeksport og reducere den animalske produktion til dét, vi selv kan spise (86% reduktion). Det vil give plads til at dyrene kan komme ud og have ordentlig dyrevelfærd, at vi ikke skal importere deres foder fra Sydamerika, og at der er meget mere plads til at dyrke frugt og grønt og sætte naturen fri.
Meget mere vild natur
mindst 30% reelt beskyttet natur i Danmark, både til lands og til vands. Vi vil vende tilbagegangen og sikre en vild natur, hvor hvaler ikke dør af at spise spøgelsesgarn og der også er plads til ulvene.
Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Konkret klimahandling - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/konkret-klimahandling

Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.2. marts 2026PolitikVORES VISION
KLIMA OG NATURPOLITIK SKAL STÅ ØVERST. Klima- og naturpolitik bør gennemsyre al politik. For vi skal respektere planetens grænser.
SOL, VIND OG GRØN TEKNOLOGI, DER VIRKER. Danmark har alle mulighederne for at blive et grønt foregangsland. Vi mangler kun at handle. Vi kan udfase olie og gas, elektrificere Danmark og sikre billig strøm og varme gennem grønne investeringer.
100% KLIMANEUTRALITET. Vi skal sætte en ambitiøs, grøn kurs for Danmark. Det kræver, at vi tør gå forrest for at skabe et reelt bæredygtigt samfund. Vi skal lade klimahandling trumfe fossile virksomheders væksteventyr.
KERNEFORSLAG
Reelle løsninger, der virker nu: Vindmøller, solceller jordvarme (geotermi), og lagring. Det kan sammen give os et modstandsdygtigt og uafhængigt energisystem, der ikke kræver at vi importerer gas, olie og træ til afbrænding. Vi kan udfase olie og gas, elektrificere Danmark og sikre billig strøm og varme gennem grønne investeringer.
En økonomi, der prioriterer trivsel over blind vækst: Det er helt sort, at vi tænker Danmark som en virksomhed, der skal vækste, fremfor som et samfund, der skal arbejde for liv, trivsel og natur. Vi har brug for et nyt formål for økonomien, som er at sikre gode liv for alle inden for planetens bæreevne.
Omstillingen skal forankres lokalt: Nye energianlæg skal laves med borgerdeltagelse og samarbejde, så vi får både det demokratiske og økonomiske ejerskab forankret lokalt.
En målsætning om klimaneutralitet i 2035: vi er det eneste parti, som vil overholde Paris-aftalen og gå forrest i en verden, hvor klimakrisen forværres mens grønne ambitioner forsvinder.
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Tid til børn - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/tid-til-boern

Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.2. marts 2026PolitikVORES VISION
TRYG START I LIVET
De første år former hele livet. Børn har brug for stabile relationer, nærværende voksne og fællesskaber, hvor der er tid til at blive set og hørt.
FAMILIER SKAL HAVE REEL FRIHED OG FLEKSIBILITET
Småbørnslivet er intenst og sårbart. Samfundet skal indrettes, så familier kan tilpasse hverdagen efter deres behov – ikke omvendt.
TRIVSEL FØR SYSTEMTÆNKNING
Institutioner skal måles på børns trivsel og kvalitet i relationer – ikke på skemaer og dokumentation.
KERNEFORSLAG
Flere valgfri pasningsordninger – herunder mulighed for at passe eget barn deltid eller fuld tid – samt udvidet ret til at være hjemme med syge børn.
Tryghedsgaranti i daginstitutioner med klare minimumsnormeringer og flere uddannede pædagoger, så der altid er voksne tæt på børnene.
Gratis, sund og grøn skolemad, der styrker både trivsel, læring og fællesskab.
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Bekæmp stressepidemien - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/bekaemp-stressepidemien

Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.2. marts 2026PolitikVORES VISION
ET BÆREDYGTIGT LIV UDEN PRES
Et bæredygtigt samfund handler ikke kun om grøn omstilling, men også om mental bæredygtighed: et samfund, der understøtter restitution og fællesskaber frem for konstant acceleration. I Alternativet ser vi stress som et strukturelt samfundsproblem, der skal løses med strukturelle greb: mere tid, mere fleksibilitet og tydeligere grænser mellem arbejde, uddannelse og privatliv.
GODT FOR INDIVID OG ARBEJDSUDBUD
Forebyggelse er en investering, der kan betale sig. Både i menneskeligt overskud og i samfundsøkonomi, når sygefravær, frafald og tidlig tilbagetrækning kan reduceres. Stressrelateret sygefravær koster det danske samfund 55 milliarder kroner hvert år, og tallet er stigende.
KERNEFORSLAG
Fleksibel pension: Alternativet vil indføre fleksibel pension gennem livet, og give dig mulighed for at bruge to pensions-år i løbet af dit arbejdsliv, hvor du har mest brug for dem. To af de år, hvor man modtager folkepension, skal man kunne placere dér i livet, hvor det passer én bedst.
Bedre rettigheder for fleksibilitet: Gør fleksibilitet til rettigheder med fx ret til at gå ned i tid og holde orlov. Indfør ret til at være utilgængelig uden for arbejdstid.
Uddannelsesro for studerende: Genindfør det 6. SU-år (eller en bred dispensationsramme), så sygdom, stress og omsorgsbyrder ikke presser studerende ud i højere tempo og mere gæld. Uddannelse skal være livsduelighed, ikke stressfabrik.
Stresspakke: Indfør hurtig støtte til stressramte med adgang til psykolog og understøttende rammer.
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Sundhed til alle - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/sundhed-til-alle

Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.2. marts 2026PolitikVORES VISION
GØR DET BILLIGT OG LET AT LEVE SUNDT
I dag er det ofte dyrere og mere besværligt at leve sundt end usundt. Det skaber ulighed i sundhed og øger presset på sundhedsvæsenet. I Alternativet vil vi vende logikken i sundhedspolitikken, så det sunde valg også er det billigste. Sundhed må ikke afhænge af din økonomi.
PRIORITÉR FOREBYGGELSE
Forebyggelse styrker både livskvalitet og et presset sundhedsvæsen. Vi skal først og fremmest skabe rammer, der giver mennesker bedre trivsel og mere balance i hverdagen – fordi et godt liv for den enkelte er værdifuldt i sig selv. Samtidig kan bedre rammer i familielivet og arbejdslivet også styrke arbejdsudbuddet.
KERNEFORSLAG
Indfør gratis, sund og klimavenlig skolemad
Fjerne moms og give direkte tilskud til frugt, grønt og sunde basisvarer
Gøre det billigere og nemmere at dyrke sport og motion
Mindske udgifter ved at gå til massage, fysioterapi, diætist og forbyggende behandling
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.


---

# Billigst at være grøn - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/aktuelt/billigst-at-vaere-groen

Billigst at være grønVi vil indrette samfundet så det er billigste og nemmest for borgere, familier og virksomheder at vælge det grønne valg.2. marts 2026PolitikVORES VISION
GRØNNE HVERDAGSVALG SKAL VÆRE BILLIGST
Det grønne valg skal være attraktivt, billigt og nemt. Kun sådan kan vi lykkes med at skabe en retfærdig grøn omstilling. At grønne valg i dag er dyre og besværlige er ikke en naturlov, men politiske beslutninger. Det kan vi lave om.
FORURENEREN SKAL BETALE
Når virksomheder eller landbrug har udledt kemikalier til vores natur og drikkevand er det borgerne, der ender med regningen. Det kan ikke passe. Vi skal stille forureneren til ansvar.
KERNEFORSLAG
Halvér prisen på al offentlig transport
Fremfor at bygge flere nye motorveje bør vi halvere prisen på offentlig transport og udbygge den med flere ruter og afgange med både bus og tog i hele landet. Pendlerkort til hele landet for 400kr.
Fjern momsen på økologisk frugt og grønt
Vi vil sænke momsen på grønne og sunde fødevarer, så de bliver markant billigere for alle og giver både sundere kost og en mere bæredygtig produktion.
Cykelfradrag
Vi vil indføre en skattefri, grøn pendlerbonus på op til 1.500 kr. pr. måned, når pendling til arbejde sker på cykel.
Forlænget reklamationsret og ret til reparation
Reklamationsretten skal forlænges fra 2 år til 6 år på varige forbrugsgoder som eksempelvis elektronik, køkkenudstyr og hårde hvidevarer.
Rent drikkevand, bedre dyrevelfærd og mere naturVi vil omlægge landbruget til naturens præmisser, sikre rent drikkevand og styrke dyrevelfærden. Vores fødevareforsyning skal være i top med lækre, danske økologiske fødevarer i sæson.Konkret klimahandlingDanmark skal lede vejen mod en bæredygtig omstilling af vores energi, transport, industri og økonomi – klima og natur skal gennemsyre al politik, med respekt for planetens grænser.Tid til børnVi vil give børn og forældre en tryg start med trivsel, stærke fællesskaber og voksne tæt på – og skabe reel fleksibilitet i småbørnslivet.Bekæmp stressepidemienVi skal massivt styrke trivsel og sundhed samt forebygge stress i hverdagen.Sundhed til alleSund mad, gode fællesskaber, adgang til hjælp, når livet gør ondt og tid til restitution, skal ikke være privilegier, men en mulighed for alle.


---

# Kim Hjerrild - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/kim-hjerrild

FolketingskandidaterKim HjerrildMedlemFolketingskandidat opstillet i storkreds Bornholm.
Klimakrisen kalder på systemforandring og for Alternativet starter forandringerne i høj grad på lokalt og regionalt niveau, hvor mennesker samarbejder om konkrete grønne løsninger.For mig er Alternativet vor tids vigtigste lærings- og demokratiprojekt. En bevægelse og et parti som giver håb om, at vi kan nå at redde vores civilisation, fordi vi favner de altafgørende udfordringer, som vores verden står midt i. Klimakrisen, fattigdoms- og flygtningekrisen, vand- og fødevarekrisen er alle accelererende kriser, der reelt truer menneskers levevilkår og værdighed overalt på kloden. Ikke at gøre noget, er ikke en mulighed for mig, hvis jeg skal kunne se mine børn i øjnene.
Alternativets afgørende bidrag er, at vi har indset, at den nuværende politiske og økonomiske kultur er en del af problemet - og at vi har brug for at genskabe den politiske samtale om de store og vigtige spørgsmål, hvis vi skal omstille samfundet med den konsekvens og hastighed, som situationen kræver. Vores fornemste mål er at inspirere mennesker til at blive aktive medborgere, som engagerer sig med al deres viden, nysgerrighed og kreativitet i at (med)skabe en bæredygtig og bedre verden.
Fra 2018 - 2021 var jeg medlem af Borgerrepræsentationen for Å, gruppeformand og medlem af Teknik- og Miljøudvalget mm.
Fra 2021 - 2024 var jeg ekstern finans- og økonomiordfører + hovedstadsordfører for Å.
Til kommunal og regionsrådsvalget i 2025 var jeg Alternativets spidskandidat i region Østdanmark.
Til Folketingsvalget 2026 stiller jeg op på Bornholm.
kim.hjerrild.hb@alternativet.dk


---

# Folketingskandidater - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater

FolketingskandidaterFolketingskandidaterFolketingBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns OmegnMidt- og VestjyllandNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandØstjyllandBornholmKim HjerrildFolketingskandidat opstillet i storkreds Bornholm.
Klimakrisen kalder på systemforandring og for Alternativet starter forandringerne i høj grad på lokalt og regionalt niveau, hvor mennesker samarbejder om konkrete grønne løsninger.Sofie ValbjørnFolketingskandidat opstillet i Bonholms storkreds. Valgt som borgmester på Fanø 2018-2022. Kæmper for natur og grøn omstilling i tæt samarbejde med borgerene - ikke bare i ord, men i handling både lokalt og nationalt.FynLinda Frølund HansenSpidskandidat til FV26 for Storkreds Fyn.
Skoleskovskoordinator med lærerbaggrund. Er fra en slægtsgård ved Herning. Bor i Strib. Klimaforandringerne, biodiversitetskrisen, samt børn og unge har motiveret mig til at træde ind i politik.Stine LarsenJeg er dybt optaget af at bidrage til at skabe en bedre verden, en levende planet. Vi lever på mange måder i en vanvittig verden, og jeg er desperat over langsommeligheden i nødvendige forandringer. Noget må gøres NU.Jacob HolmJeg er far til 2 piger. Uddannet lærer og IT-supporter. Formet af friskole i Revninge udenfor Kerteminde. Har altid elsket friluftssport. Politisk optaget af at hjælpe de mest udsatte og arbejde for et grønt og empatisk Danmark.Maria DalumJeg ønsker at varetage Alternativets interesser som folketingskandidat til FV 2026.
For mig er kernebegreber både mellem os mennesker og mellem os, naturen og dyrelivet: Fællesskab, påskønnelse, ligeværdighed, empati og samhørighed.Ole Michael Dupont KofodJeg drømmer om et samfund båret af tillid til hinanden og tro på, at mennesker gerne vil bidrage til fællesskabet. Hvor der er frihed, og de bæredygtige valg er lette at tage. Jeg er gået ind i politik for at gøre drøm til virkelighed.Martin KjærulffVi kan ikke satse på at teknologien kan løse klimaudfordringerne i fremtiden. Det ansvarlige er at handle nu og på den måde gøre det attraktivt at udvikle teknologi til at løse udfordringerne.Bodil Marie HelboEt sundt sind i en sund krop i et sundt samfund .
Sundhed er mere end fravær af sygdom. Din mad skal være din medicin & medicin din mad.
Så skal der fart på planerne for at nå FN´s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling  i 2030.Matilde Caroline Rye Skov-HansenJeg er 22 år gammel og kommer oprindeligt fra Ebeltoft, tæt på Aarhus. Jeg flyttede til Odense i august 2024, for at læse Market and Management Anthropology, men skiftede til Erhvervsøkonomi og er på 2. semester nu.KøbenhavnFranciska RosenkildeVi har ikke brug for mere snak — vi har brug for handling.Qasam Nazir AhmadJeg stiller op til det kommende Folketingsvalg i Københavns Storkreds.
Jeg tror på et Danmark, hvor sundhed, rettigheder og tryghed ikke afhænger
af postnummer, baggrund eller pengepung.Catharina Næsby MalkkiAnlægsgartner. Alenemor. Aktiv i skolebestyrelsen og Klimaborgertinget.
Jeg stiller op for Alternativet, fordi børns trivsel og social retfærdighed ikke må blive et luksusproblem.
💚 Politik skal starte med virkeligheden – ikke med Excel.Jiesper Tristan PedersenFV26 kandidat - Klimaforsker og FN-ekspert. Jeg omsætter viden til politik og bygger bro mellem by og landJan KristoffersenJeg stiller op som kandidat til Folketinget.
Jeg stiller op for at forny vores demokrat. Gøre det mere gennemsigtigt med en ny offentlighedslov og nej til masseovervågning. Og så vil jeg i øvrigt gerne legalisere cannabis.Roger Courage MatthisenMod til et mangfoldigt-, grønt- og retfærdigt samfund.
Stem på Roger Courage Matthisen til Folketingsvalget 2026.
https://linktr.ee/RogerCourageVibeke Kline Lange FrostFV26 Kandidat - Underviser - Sygeplejerske - Mor til tre skønne mennesker - Brænder for et bedre sundhedsvæsen for alleAnders SørensenPsykolog og ph.d. i psykiatri. Jeg vil forandre psykiatrien med reelt behandlingsvalg, ret til psykoterapi, traumebaseret tilgang og støtte til medicinudtrapning – og skabe en velfærd, der forebygger mistrivsel, før den bliver til sygdom.Mette BramJeg er psykolog og går til valg på KLIMAHANDLING NU og ny politisk kultur, fokus på forebyggelse, trivsel og sundhed, et arbejdsmarked med borgerløn og flere småjobs. Det offentlige er til for borgerne - ikke omvendt!Peter Martin JakobsenJeg stiller op for en massiv indsats for mental sundhed og oprustning af civilsamfundet, en boligpolitik der skaber flere hjem og mindre spekulation og for medejerskab til borgerne og naturbaserede løsninger ind i klimaarbejdet.Nikolai Eskild JensenSom civilingeniør ved jeg, at rettidig omhu er billigst. Det er dårlig matematik at spare på fremtiden, når vi skærer i uddannelse, natur og retsstat for at få budgettet til at gå op i dag.Mikkel BahlArbejder med fossil udfasning i det finansielle system. Tidligere politisk rådgiver i Folketinget (Alternativet) og Europa-Parlamentet. Oprindeligt journalist.Jakob Viktor Ravn KarlsenFagrådsansvarlig for mobilitetsfagrådet og Uddanet maskin ingeniør der arbejder i MED TECH i københavn. Noah Reinert SturisKæmper for digitale rettigheder, digital suverænitet og for at sikre mennesket i maskinen.Jan SchumannNøgleord:
Fælleskaber for alle aldre. Styrkelse af det nære samfund.
Mere tid til familien. Afskaf kørselsfradraget
Stop svineriet og ryd op i generationsforureningerne.Lise Coermann MathiesenDet kræver politisk handling, når magtfulde virksomheder tjener kassen på klimakrisen, mens konsekvenserne bæres af dem, der bidrager mindst. Miljøkriserne, ulighedskrisen og svækkelsen af demokratisk indflydelse hænger uløseligt sammen.Københavns OmegnSigne WennebergJournalist, foredragsholder, udgiver af Den lille grønne avis - Danmarks største klimamedie. Se på www.signewenneberg.dk / @signewenneberg på Instagram og FacebookTim WodskouDanmarks største sikkerhedstrussel er klima-og biodiversitetskrisen - og derfor er den fokus for alt.
Anden største krise er trivsels og ensomhedskrisen - især blandt vores børn.
Vi kan og skal gøre det bedre.Thomas Holbech AnkerSundhed, forebyggelse og uddannelse - frem for udpint velfærd
Klimahandling med mennesker og natur i balance frem for stress og konkurrencestat
Fællesskaber for alle med ligeværd, inklusion og integration frem for diskrimination og mobningJesper CallesenIdeen om konkurrencestaten skal kort sagt erstattes af det bæredygtige samfund. Et samfund der er mere i balance inden for alle sektorer, med mindre stigmatisering og polarisering. Det grundlæggende princip er en styrkelse af demokratiet.Peter SamirJeg ønsker at fremme grønne investeringer og en international linje, der gør Danmark til det bedste land for verden. Jeg vil et empatisk Danmark uden symbolpolitik - en førende grøn iværksætternation med større bidrag til udviklingslande.Nana Løcke ButtenschønJeg gik ind i politik for at ændre forholdene for landbrugsdyr i den konventionelle industri. Det har så udvidet sig til at jeg også kigger ind i biodiversitet, psykisk sundhed, miljø og klima og nu også beskæftigelseThomas LindqvistJeg stiller op for Alternativet, fordi jeg brænder for at sætte fart på den grønne omstilling og stoppe tabet af biodiversitet samt forureningen af vores hav og fjorde.Midt- og VestjyllandNicklas RaabjergJeg stiller op, fordi vi har brug for politik, der tager fremtiden alvorligt – også uden for de største byer.
Klimaet kræver handling nu, og det skal være billigere og nemmere at træffe det grønne valg i hverdagen.Steffen TolstrupFolketingskandidat i Vestjyllands Storkreds. For naturen, for demokratiet og for de kommende generationer.Lina Sikora ChristiansenJeg er mor, bogholder, autist, tidligere skoleleder/lærer for mine to yngste børn, selvlært i servicelovgivningen, selvlært specialpædagog. Folketingskandidat 2026.Signe Sofie LarsenDin unge kvindelige folketingskandidat i Midt- og Vestjylland.Didde Krabbe JohannesenMærkesager
Natur og klima:
Jeg er optaget af den grønne omstilling og vil arbejde aktivt for at skabe en lysere fremtid for os og vores børn.
Børn, unge og familier:
Jeg vil kæmpe for at sikre bedre forhold for vores børn og unge. FlerePeter BilgravMit hovedfokus er biodiversitet, og det gode liv for alle uanset grundvilkår. Jeg er bosat på landet og er optaget af de kulturelle og naturmæssige aspekter af livet uden for byerne.NordjyllandAnna Bjerre JohansenStiller op til folketingsvalget som spidskandidat for Alternativet i Nordjylland!Emil Sloth AndersenJeg er folketingskandidat for Alternativet i Nordjylland. Mine mærkesager er 1) rent vand, 2) et nej til Egholm-forbindelsen og 3) bedre vilkår for unges søvn. Og så er jeg generelt optaget af investeringer i velfærd og grøn omstilling.Anette Jensen SmithKandidat til FV 2026. Jeg stiller op for Alternativet, fordi jeg vil arbejde for et samfund, hvor mennesker, dyr, natur og demokrati bliver behandlet med respekt og omtanke. Politik skal laves langsigtet med hensyn til alle tre bundlinjer:Anne-Marie HemmethFolketingskandidat, Nordjyllands storkreds 2026.
Tidligere spidskandidat til Aalborg Byråd og Region Nordjylland 2025NordsjællandHelene BrydensholtJeg er 38 år og bor i Helsingør med min kone og to børn, der går i børnehave og folkeskole. Det er håbet om at give et godt samfund og en sund jord videre til mine børn, der driver mig politisk. Jeg har siddet i Folketinget fra 2022-2026Tine Loft ThomsenJeg har boet i Furesø Kommune (Farum) siden 2005. Jeg har været med i flere forskellige forældrebestyrelser, men kunne ikke finde et parti, før Alternativet blev skabt.Simon RigétDanmark for mennesker i harmoni med den natur vi selv er en del af.Nanna HøyrupMit fokus er især på trivsel. Både ift. kvaliteten af vores dagtilbud, samt børnefamiliens muligheder  for at få hverdagslivet til at hænge sammen på meningsfulde måder. Og så skal vi fra Hamsterhjul til Klimahandling!Morten Hvidberg GreveVi kan ikke klare alt, men meget mere. Borgerinddragelse for trivsel og tillid i kommunen…Mariane Lunden JacobsenMine fokusområder er natur, biodiversitet og klima.
Alle beslutninger for bedre trivsel og liv for borgerne i Halsnæs skal tages under hensyn til den grønne dagsorden.
Derudover er jeg meget optaget af at vores mindste borgere skal trivesRASMUS HARNINGMit navn er Rasmus, jeg er 21 år og bor lige nu i Valby, men er opvokset i Helsingør. Jeg er meget aktiv i Alternativets Ungdom, hvor jeg har æren af at være Sundhed, Social, Skole og Integrationsordfører.Salik Anders RosingGør det bilfrie liv nemtMSMia Sofie Faureholm LundsbergSjællandSascha FaxeMere natur:
* rent drikkevand er en menneskeret
* livet tilbage i fjord og farvand
* stop svinefabrikkerne
Mere fællesskab
* kultur som sammenhængskraft
* styrk demokratiet gennem borgerinddragelse
* resolut indsats for unges trivselJacob AntvorskovNed med forbruget og op med humøret.
Fritidsliv med vandsport.
Rent vand.
Mere fritid. Sundt landbrug uden bivirkninger. Praksis i skolerne
Klima, Genbrug og Cirkulær økonomi.Elise SydendalJeg er vokset op på Fejø og har siden 2021 været aktiv i klimabevægelsen. Her har jeg arbejdet for en grøn og retfærdig omstilling gennem organisering, debat og politisk arbejde – både i Danmark og internationalt.Mette FriisSygeplejerske, handicaphjælper og 17 år som uddannet lærer. Brænder for at retssikkerheden sikres og at vi får oprettet forvaltningsdomstole i Danmark som det sidste land i EU. Jeg er handicap og retssikkerhedsforkæmper.Valentina CrastMedlem af Alternativet fra 2022.
Tidligere bestyrelsesmedlem i Veganerpartiet.
Selvstændig konsulent
Kampagnechef for Sea Shepherd Conservation Society.
Mangeårig dyrerettighedsaktivist, sygeplejerske, leder i det offentlige og mor til 2Allan LindemarkJeg arbejder med politik og kommunikation og har mange års erfaring fra civilsamfundet. Mine mærkesager er grøn omstilling, social retfærdighed og menneskerettighederLars KönigJeg stiller op fordi jeg kun kan ændre ting, hvis jeg træffer aktive valg og påtager mig (med)ansvar og jeg vil gå til opgaven med kreativitet og humor.
Der findes gode løsninger for alle problemer, så lad os takle dem sammen.Isabella ApelrothVi skal have vildere, grønnere byer, lokale fødevarer, og store sammenhængende naturområder. Det vil forbedre biodiversiteten, beskytte vores drikkevand og livet i fjorden.Yurdal CicekJeg stiller op til Folketingvalg 2026 som kandidat, fordi jeg ønsker at være med til at forme fremtiden for Danmark og Verden. Bor i Næstved sammen med min hustru og vores tre børn og arbejder som underviser på VUC.Line Gessø Velvære og Bæredygtighed
Jeg går på valg med fokus på ligeløn til omsorgsfagene, 30 timers arbejdsuge, Alle skal have det godt og bedre forhold i psykiatrien.Liselotte Katarina RotfeldTiden er til for alvor at tage klimakrisen meget alvorlig, hvis vores planet, mennesker og dyr skal have en lille chance for at kunne ændre den uhyggelige retning vi i så voldsom tempo er på vej i!SydjyllandCoco Mette Cecilie KjærgaardJeg stiller op til Folketinget, fordi jeg mener, at retssikkerhed er en helt grundlæggende forudsætning for at vi overhovedet har et samfund. Vi skal ikke kæmpe med systemet - vi har jo lavet fælleskassen for at hjælpe os selv og hinanden.Mikael WintherEn stemme på mig er en stemme på at løfte retssikkerheden, velfærden og forebyggelsen, en acceleration af en retfærdig grøn omstilling og medinddragelse i samme.
Vi skal passe meget bedre på Vores Børn, Vores Vand og Vores Fremtid.Hans Biering FonsbølMærkesager som folketingskandidat:
Langtidsholdbar sundhed.
Klima og miljø.
Begge punkter kan fremmes gennem større vægt på pantebaseret kost fra re-generativt landbrug.
Senior- og omsorgspolitik.
Udenrigs- og forsvarspolitik.Carsten SohlJeg stiller op, fordi jeg kæmper for at mine 5 børnebørn og andre unge mennesker kan får en mere tålelig tilværelse i fremtiden. Jeg er 66 år, bor Varde og er gift med 4 voksne børn. Pensionist nu, har overlevet med senfølger efter leukemi.Mikael HertigFolketingskandidat Derfor er bekæmpelse af fattogdom i DK, i EU. og i verden omkring os central. Afkolonisering af sindet er central. Seiorforsker,
cand. scient. pol..Bo Nielsen3 mærkesager:
- Skolereform og normeringer i børneinstitutioner
- Økologi og dyrevelfærd
- Fattigdom og ulighed i Danmark
Jeg brænder for menneskelig trivsel og ønsker at vi kan leve i fred og i balance med naturen.Edvard KorsbækAstrid Reese FoghDet haster med at gøre noget ved klimaet. Og landbruget skal være en del af løsningen, ved at reducere CO2e og trække CO2 ud af luften, og de skal bakkes op.
Dernæst er Handicap og Psykiatri området vigtigt at få gentænkt og finansieret.Ane Line SøndergaardJeg brænder allermest for klimapolitikken. Det er vigtigst og haster mest, for det handler om vores levesteder. Herefter bliver miljøpolitikken relevant, for vi skal have ren luft, jord, mad og vand. Alt andet kommer efter.Bodil NielsenJeg er medlem af Alternativet, fordi jeg oplever at partiet arbejder for det vi mennesker dybest set ønsker, når vi er trygge, og har overskud. Alternativets syn på børn, familier og social politik, passer med mine overbevisninger.ØstjyllandTorsten GejlJeg er klimatosse, kaospilot, kaffeelsker, fodboldfan, naturnørd, og jeg blev hvirvlet ind i politik i 2015, da Uffe Elbæk talte om at forandre samfundet i stedet for bare at lappe på det. Det gav mening for mig. Og det gør det stadig.Nikoline Erbs Hillers-BendtsenVi har brug for mennesker i politik, som har oplevet de ændringer, der er sket i vores system. som 21 årig har jeg oplevet skolereformen på egen krop, ligesom jeg gennem gymnasiet har oplevet, unges trivsel blev nedprioriteret under corona.Mads Damgaard MortensenKandidat med fokus på Hedensted kommune. Men kommer nok også til at fører valgkamp i Horsens.Juma Nellemann KruseSteffen Hedegaard Attermann BrinchJeg stiller op som folketingskandidat for Alternativet med en klar vision om at styrke Danmarks digitale suverænitet og bæredygtige udvikling. Mit primære fokuspunkt er at sikre, at Danmark bliver mindre afhængig af amerikanske IT-løsningerKarina Elena Enig KonradBjørn OlsenJeg er en stemme på naturen og klimaet, på livet i havet, på et sundt landbrug med dyrevelfærd og stop for forurening af drikkevandet. Jeg har fokus på social retfærdighed og de nære lokale fællesskaber.Hanne K. MortensenStort set hele mit liv har Freden og Miljøet stået øverst på min prioriteringsliste. Det gør det stadig.
Jeg er bevidst om, at i et demokrati er kompromiser uundgåelige, og dialog en nødvendighed.
Vi har brug for et ældre-oprør.Tenna Duch SchaldemoseSasja Elkjær KrogsdalTina KjærSelvstændig iværksætter og mor til 3+1 i bonus. Jeg bor på Samsø på 10. år. Fokus på: Ny politisk kultur, differentieret vækstbegreb, virksomhedernes rolle i bæredygtige samfund og familie-, helbreds- og uddannelsespolitikThor Clasen JonasenJeg er typen der gerne vil vende tingene lidt på hovedet. Derfor er jeg også sidst på listen. Så hvis du også kan lide at vende tingene på hovedet, så kan du gøre det helt konkret: Vend stemmesedlen på hovedet og sæt nu dit kryds øverst ;)Thomas Quist MortensenJordbo, lærer og far til fire.
Jeg vil forsøge at skabe rammer for et sundt og meningsfuld liv for alle. Fællesskaber lokalt, men med tanken om, at vi alle er jordboer og forbundet uden grænser.Thomas Due NielsenEfter stor uenighed med retningen mit forhenværende parti skiftede jeg til Alternativet i 2017. Opstillede som Partileder i vores parti i November 2020. Har lavet POLA-inspireret aktivisme ifbm Klima, Politisk Filosofi og Tiny Houses.Pernille SkærsøHvad skal jeg fortælle mine børn, når de vokser op? At jeg også var bekymret over, at vi smadrer planeten, men valgte at gøre INGENTING?Marcus PedersenLissi BaggeKim Sørensen Gitte Dreier JacobsenJeg stiller op til folketinget for at kæmpe for retssikkerhed og en humanistisk flygtninge politik. Alt for mange mennesker kæmper med systemet, og står uden den hjælp og støtte de har ret til.Anna Astrid Hansen CaleroUddannet administrationsbachelor, kandidatstuderende i socialt arbejde


---

# Linda Frølund Hansen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/linda-froelund-hansen

FolketingskandidaterLinda Frølund HansenKandidatSpidskandidat til FV26 for Storkreds Fyn.
Skoleskovskoordinator med lærerbaggrund. Er fra en slægtsgård ved Herning. Bor i Strib. Klimaforandringerne, biodiversitetskrisen, samt børn og unge har motiveret mig til at træde ind i politik.Jeg føler et stort ansvar for livet på vores klode og for vores yngre generationer.
Det har altid været vigtigt for mig at komme fra ord til handling, så efterhånden, som jeg er blevet bevidst om forskellige problemstillinger - og menneskets indflydelse på dem, har jeg rettet ind.
I dag bor jeg i rækkehus, hvor jeg dyrker haven giftfrit og med permakulturpræg. Jeg spiser vegansk og har startet diverse foreninger op, der alle støtter op om en eller flere af følgende punkter: klimahandling, mere biodiversitet, økologisk mad, fællesskab og retfærdighed.
Jeg er vokset op som søster til et plejebarn, har haft min mand og bror udsendt i krigsmissioner, har været nede med stress og har måttet deale med angst i familien, så selv om mit primære mål er at sikre en bæredygtig og klodevenlig  livsstil på lang sigt, så har jeg også fuld forståelse for, at vi må samle hinanden op i dag og gøre, hvad vi kan, for at alle får gode, meningsfulde liv i fremtiden.
Mine mærkesager er:
Klima
Biodiversitet
Børn og unge, herunder reelle minimumsnormeringer
Rent grundvand og levende hav
Dyrevelfærd, særligt fokus på svine- og minkfarmene
Ligestilling for alle, også mennesker fra LGTBQ+miljøet
Oprettelse af en forvaltningsdomstol, for sager skal afgøres, ikke syltes.
lindafroelund@gmail.com 51297189


---

# Franciska Rosenkilde - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/franciska-rosenkilde

FolketingskandidaterFranciska RosenkildeMFVi har ikke brug for mere snak — vi har brug for handling.MOD ET BÆREDYGTIGT SAMFUND
Alternativet er et klimaparti. Men vi er mere end det. I Alternativet vil vi ikke acceptere, at nutidens levevis skal ødelægge morgendagens samfund.
Derfor er det bydende nødvendigt for os, at vi som samfund får vendt den fossile og vækstdrevede skude, vi befinder os i lige nu. I stedet skal vi styre mod Det Bæredygtige Samfund.
For realiteterne er, at hvis vi ikke løser klimakrisen, så vil vi se endnu flere ekstreme vejrfænomener. Endnu flere tørker, oversvømmelser og varmerekorder. Endnu flere fødevarekriser, klimaflygtninge og prisstigninger.
Derfor går jeg til valg på dette opråb:
Vi står foran et folketingsvalg, og vi må og skal have et klimavalg.
Men selvom omstændighederne er hårde, så er der håb!
KLIMAHANDLING NU
Vi skal tage et tigerspring i den grønne omstilling af vores samfund.
EN NY ØKONOMISK TÆNKNING
Helt grundlæggende skal vi væk fra en idéen om, at vi kan have evig og grænseløs vækst. Det kan vi ikke – for jordens ressourcer er ikke uendelige. Vi skal i stedet introducere en doughnut-økonomi, der kan holde vores levevis inden for klodens bæreevne.
EN LANDBRUGSREVOLUTION ER UUNDGÅELIG
Det danske landbrug skal omlægges. Alternativet elsker landbruget så meget, at vi ønsker, at det også skal eksistere i fremtiden. Men det kræver, at dyrene lukkes ud af burene. At konventionelle dyrkningsmetoder udskiftes med giftfri og regenerative metoder. At kødproduktionen reduceres markant, og planteproduktionen øges.
SUNDHED ER FOREBYGGELSE
Sundhedspolitikken skal ikke længere være symptombehandling. Sundhed handler om det meningsfulde liv.
30 TIMERS ARBEJDSUGE
Sundhed handler om arbejdsliv og særligt om stress – og dét skal forebygges. Langt flere mennesker skal have mulighed for et mere fleksibelt arbejdsliv og en kortere arbejdsuge. Vi har gjort det før, og vi kan gøre det igen.
MENTAL SUNDHED
Vi skal sætte positive rekorder for unges trivsel – ikke det modsatte, som er tilfældet lige nu. Det kræver bedre psykiatri og flere, bedre og billigere tilbud om psykologhjælp. Men det er også et grundlæggende opgør med konkurrencen i uddannelseslivet.
GRØN SKOLEMAD
Forebyggelsen af vores sundhed skal også ske i børnehøjde. Vi skal introducere et tilbud om gratis, grøn skolemad til alle børn. Det vil modarbejde den ulighed i sundhed, som desværre stadigvæk er udbredt – også blandt børn.
KULTUR OG KUNST SKAL PRIORITERES
Kulturen og kunsten er en hjørnesten i det bæredygtige samfund, som er min politiske vision.
ET VÆRKTØJ OG EN VÆRDI I SIG SELV
Kultur er et værktøj til at skabe fællesskab, dannelse og diskussion. Kunsten er en stor værdi i sig selv – til refleksion, nysgerrighed og styrkelse af empati. Det skal til for at løse de kriser, vi står i.
KUNSTNERLØN
For at give kunstnere og kulturskabere en økonomisk tryghed og for at lave forsøg med borgerløn, ønsker vi at indføre en forsøgsordning med basisindkomst kaldet ”kunstnerløn” på 10.000 kr. efter skat over fem år.
KULTUR OG SUNDHED HÅND I HÅND
Vi ved, at tilbud om kunst og kultur hjælper folk, der lider af angst, stress og depression. Derfor ønsker vi at gøre forsøget Kultur på recept permanent og udbredt til hele landet.
franciska.rosenkilde@ft.dk


---

# Signe Wenneberg - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/signe-wenneberg

FolketingskandidaterSigne WennebergMedlemJournalist, foredragsholder, udgiver af Den lille grønne avis - Danmarks største klimamedie. Se på www.signewenneberg.dk / @signewenneberg på Instagram og FacebookJeg er spidskandidat i Københavns Omegns Storkreds ved valget i 2026. Mærkesager: Klima, miljø, bæredygtighed - bygningskulturarv bevaring/begrænsning af nedrivninger / værne om ressourcer. Dyrevelfærd, dyrerettigheder - svin, høns og andre dyr. Biodiversitet og sprøjteforbud - fokus på rent drikkevand til næste generationer
Du kan støtte min valgkampagne ved at donere et valgfrit beløb via MobilePay til #102791. Donationer over 1.000 kr. offentliggøres.


---

# Nicklas Raabjerg - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/nicklas-raabjerg

FolketingskandidaterNicklas RaabjergMedlemJeg stiller op, fordi vi har brug for politik, der tager fremtiden alvorligt – også uden for de største byer.
Klimaet kræver handling nu, og det skal være billigere og nemmere at træffe det grønne valg i hverdagen.Jeg stiller op, fordi vi har brug for politik, der tager fremtiden alvorligt – også uden for de største byer.
Klimaet kræver handling nu, og det skal være billigere og nemmere at træffe det grønne valg i hverdagen. Det skal være muligt at bo i Vestjylland uden at være tvunget til at eje en bil.
Vores digitale systemer skal være åbne og tilgængelige, og vi skal kunne reparere vores ting frem for at smide dem ud.
Vi har brug for en kultur, hvor vi lytter, anerkender kompleksitet og finder løsninger sammen.


---

# Anna Bjerre Johansen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/anna-bjerre-johansen

FolketingskandidaterAnna Bjerre JohansenMedlemStiller op til folketingsvalget som spidskandidat for Alternativet i Nordjylland!Klimaaktivist siden 2019. Har demonstreret mod den danske regering, det tyske klimaministerium, den norske olielobby og store forurenende virksomheder.
Uddannet i miljøplanlægning fra Roskilde Universitet og i Sustainability Science på Lunds Universitet.
Er barselsvikar som politisk rådgiver i Alternativets sekretariat. Har tidligere undervist højskoleelever i retorik, arbejdet som foredragsvært på en aftenskole og i mange år været en bærende kraft i Den Grønne Ungdomsbevægelse.
Brænder for at skabe en grøn, retfærdig omstilling, der kan skabe rammerne for gode liv for alle indenfor planetens bæreevne. Vi skal sikre omfordeling og bekæmpe ulighed. No one left behind!
anna@jordskred.org


---

# Helene Brydensholt - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/helene-brydensholt

FolketingskandidaterHelene BrydensholtMFJeg er 38 år og bor i Helsingør med min kone og to børn, der går i børnehave og folkeskole. Det er håbet om at give et godt samfund og en sund jord videre til mine børn, der driver mig politisk. Jeg har siddet i Folketinget fra 2022-2026Mine hjertesager:
Jeg mener, at vi alle har værdi for fællesskabet og samfundet. Uanset om vi har et handicap, en flygtningebaggrund, en diagnose eller noget helt fjerde. Danmark er for alle, og alle skal mødes med ligeværd og fordomsfrit. Jeg har i mange år kæmpet for en human asylpolitik, anti-racisme og en værdig udlændingedebat.
Jeg arbejder for håbet og en grøn fremtid. Nej tak til giftmarker, svinefabrikker og forurenende anlægsprojekter. Ja tak til mere natur, rent drikkevand og omtanke for vores børns fremtid. Dyrevelfærd også min hjertesag.
Børns trivsel er en hjertesag for mig. Vi skal give familierne mere tid til nærvær og omsorg. Dagtilbud og skoler skal have trygge rammer for leg, udvikling og læring. Og børn skal have ret til at være syge hjemme helt indtil de er raske igen.
helene.brydensholt@ft.dk 61624966


---

# Sascha Faxe - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/sascha-faxe

FolketingskandidaterSascha FaxeMFMere natur:
* rent drikkevand er en menneskeret
* livet tilbage i fjord og farvand
* stop svinefabrikkerne
Mere fællesskab
* kultur som sammenhængskraft
* styrk demokratiet gennem borgerinddragelse
* resolut indsats for unges trivselPolitik handler om liv!
Hvis vi satser på mere natur og mere fællesskab, så kommer vi langt med at løse de store udfordringer, vi står overfor i samfundet og på planeten.
Vi ødelægger mod bedre vidende den natur, der er vores livsgrundlag.
Ingen er i tvivl om, at sprøjtemidler og nitrat fra landbruget ødelægger vores drikkevand, vores havmiljø og vores sundhed. Vi ved, at der udledes evighedskemikalier og tungmetaller, som ødelægger liv til lands og til vands.
Der er brug for resolut politisk handling for at sikre vores helt basale livsvilkår: Vand og mad vi ikke bliver syge af. Rent drikkevand bør være en menneskeret! Vi bør genoprette vores havmiljø omgående. Og vi skal stoppe svinefabrikkerne - både omlægge de eksisterende, og stoppe planerne om 10 mio. flere svin på Sjælland.
Der er gået konkurrence i at skabe splittelse i vores samfund. Den kurs skal vi have vendt 180 grader!
Vi skal skabe et stærkere fællesskab i Danmark. Det gør vi gennem større demokratisk inddragelse af borgere, det gør vi ved at lavet en gennemgribende indsats for børn og unges trivsel, og det gør vi ved at styrke kulturen som sammenhængskraft.
sascha.faxe@ft.dk


---

# Coco Mette Cecilie Kjærgaard - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/coco-mette-cecilie-kjaergaard

FolketingskandidaterCoco Mette Cecilie KjærgaardMedlemJeg stiller op til Folketinget, fordi jeg mener, at retssikkerhed er en helt grundlæggende forudsætning for at vi overhovedet har et samfund. Vi skal ikke kæmpe med systemet - vi har jo lavet fælleskassen for at hjælpe os selv og hinanden.Tiktok: https://www.tiktok.com/@coco.esperas
Facebook: https://www.facebook.com/cocomettececilie/
LinkedIn: https://www.linkedin.com/in/cocomettececilie/
.
Staten er sat i verden for at beskytte borgerne – og mest af alt for at beskytte borgerne fra staten selv. Vi har set eksempler som, at husejere i 2022 pludselig stod med urimeligt høje regninger for grundskyld, fordi systemet havde registreret dem som ejere af enten en erhvervsgrund eller endda en masse nabogrunde. Vi ser også at kommunerne ikke overholder lovgivningen og holder ydelser tilbage, mennesker med forskellige udfordringer ellers er berettiget til. Den slags ligegyldighed over for menneskers livsgrundlag er uacceptabel. Retssikkerhed skal være der for alle – ellers har vi slet ikke et samfund.
.
Når så mange børn med diagnoser ikke kan indgå i fællesskabet, så er det vilkårene for skolefællesskabet, der er for ringe.
Jeg brænder også for bedre vilkår i skoler og institutioner. Alt for mange børn mistrives i dag, og alt for mange forældre står magtesløse på sidelinjen. Det behøver ikke være sådan. Vi skal investere langt mere i folkeskolen og skabe rammer, hvor børn kan trives, lære og udvikle sig – og hvor lærere og pædagoger faktisk har tid og ressourcer til deres arbejde.
Staten har alt for længe sparet på folkeskolen i sin helhed og forsøgt at effektivisere den, som om den var en produktion. Så begynder børn at mistrives og den eneste udvej er at få sig en plads i specialtilbud. Men folkeskolen skulle jo være folkelig - og der findes ikke et specialsamfund at komme ud til bagefter. Vi skal lave et bedre normalområde, hvor alle børn sammen med dansk og matematik får kompetencer i at omgås andre med empati og hensyn for forskelligheder.
.
Bedre vilkår for landbruget
Landbruget er et tredje område, hvor vi har brug for mod til forandring. Vi bruger enorme summer på støtte til et erhverv, som i sin helhed ikke er økonomisk bæredygtigt – og samtidig belaster miljøet massivt. Det er ikke et personligt opgør med landmænd, men et systemisk problem. Jeg ønsker et landbrug, hvor det er muligt at starte op som selvstændig landmand og drive en produktion, der hænger sammen økonomisk, har god dyrevelfærd og tager ansvar for natur og klima.
.
Lidt om Coco
Mine forældre kaldte mig egentlig Mette - men jeg synes det var et lidt for ordinært navn til mig. Så derfor skiftede jeg navn til det lidt mere aparte Coco - det er nu mere end 20 år siden.
.
Jeg har hjemmeundervist mine børn og arbejdet som selvstændig multimediedesigner siden mit ældste barn blev født i 2010. I dag bor jeg nær Vejle. Jeg spiller ukulele, jeg gamer (bl.a. Animal Crossing, Palia og Fortnite) – og som mental adspredelse lærer jeg kunstsproget Esperanto. Et sprog, med visioner og håbet om global unoeco – fællesskab på tværs af grænser.
.
For mig handler politik i bund og grund om mod. Om ansvar. Og om håbet om, at vi kan skabe et samfund, der passer bedre på hinanden – og på den verden, vi er en del af. Ikke mere gammel middelmådig politik uden ambitioner om at ændre på alt det, som slet ikke passer til os og vores nye verden mere.


---

# Torsten Gejl - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/torsten-gejl

FolketingskandidaterTorsten GejlMFJeg er klimatosse, kaospilot, kaffeelsker, fodboldfan, naturnørd, og jeg blev hvirvlet ind i politik i 2015, da Uffe Elbæk talte om at forandre samfundet i stedet for bare at lappe på det. Det gav mening for mig. Og det gør det stadig.Jeg er folketingsmedlem for Alternativet på 8. år, og jeg er valgt i Østjylland. Jeg er politisk ordfører for Alternativet - og har en række andre ordførerskaber. Se mere på www.torstengejl.dk
Jeg er klimatosse, kaospilot, kaffeelsker, fodboldfan, naturnørd, og jeg blev hvirvlet ind i politik i 2015, da Uffe Elbæk talte om at forandre samfundet i stedet for bare at lappe på det. Det gav mening for mig. Og det gør det stadig. Jeg er din erfarne grønne stemme, som har bidt sig fast i den grønne dagsorden og jeg har ikke tænkt mig at give slip. Jeg blev valgt ind i 2015, og jeg har siden følt mig meget ydmyg over for den opgave, som jeg varetager i Folketinget. Jeg er født og opvokset i Aarhus, har sommerhus på Samsø - har som hverken har siddet i byråd eller været en del af politiske ungdomsbevægelser. Jeg kommer fra et akademisk hjem, men har ikke selv taget en akademisk uddannelse - jeg er kaospilot med stort K.
Jeg holder af min hverdag og mit pendlerliv mellem Købehavn, Aarhus og Samsø. Mine løbeture med min kæreste. Gode middage med venner og min familie. Mine børns fortællinger om deres ungdomsliv, og tid for mig selv i naturen, ved havet og i den svenske vildmark.
torsten.gejl@ft.dk


---

# Stil op for Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/kandidat

Stil op for... KLIMAET / MILJØET / BÆREDYGTIG BYUDVIKLING / BØRNENEBILLIG OFFENTLIG TRANSPORT / BEDRE UNGDOMSUDDANNELSERBIODIVERSITETEN / MINORITETERNE / EN GRØN ØKONOMI / KULTURENKOMMUNEN / SKOVEN / FLERE HÆNDER / REGIONENNATUREN / DYREVELFÆRD / SUNDHEDSVÆSENET / DE STEMMELØSEDIN NABO / BYEN / LANDET Vil du stille op?  Uanset din baggrund, erfaring eller alder – hvis du brænder for at skabe forandring, så er du velkommen! Vi ønsker at høre fra alle, der vil være med til at give en stemme til et mere demokratisk og bæredygtigt samfund.  Læs mere og stil op  Naturen savner din stemme  Der er forsvundet millioner af fugle i det åbne land i de sidste 40 år. Mange danske fjorde er døde på grund af forurening og iltsvind. Vores grundvand viser tegn på forurening fra landbruget og industriens kemikalier. I Alternativet mangler vi dig, som vil tage den kommunale kamp op og give en stemme til både natur, miljø og klima.  Stil op formere natur  Stil op forflere hænder  Du kan skabe forandring og værdi  Stress-epidemien raser i hele landet og det koster os dyrt. Det er et symptom på et samfund i markant underskud, som hverken giver tid til at stoppe op eller tage del i samfundsudviklingen. Derfor er din tid, dit overskud og din demokratiske stemme altafgørende for, at vi i endnu højere grad kan adressere de store udfordringer, vi står over for.  Du kan skabe håb  Da første hold af kandidater stillede op for Alternativet i 2015, var der hverken en tro på Alternativet eller meget af den politik vi lagde for dagen. I dag snakker kommentatorerne om Alternativet som et af de vigtigste politiske projekter i nyere tid med enorm indflydelse på den nødvendige handling på klimakrisen, biodiversitetskrisen og meget mere.  Der er brug for en enorm forandringskraft og mod til at handle på tidens mange udfordringer. På dén håbefulde rejse har vi brug for dig og flere politiske kandidater, så vi kan opnå bred repræsentation i hele landet.  Stil op forklimaet  Klar til at gøre en forskel?  Læs mere om hvad det kræver at stille op som kandidat for Alternativet, og tag det første skridt i dag.  Stil op for Alternativet


---

# Ledige stillinger - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/job

Ledige stillinger Bliv en del af Alternativets sekretariat Her finder du aktuelle jobmuligheder hos Alternativet. Vi glæder os til at høre fra dig.  Ingen ledige stillinger i øjeblikket.


---

# Alternativets Unge - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/unge

Alternativets Unge  Politik for fremtiden - lavet af fremtiden  Alternativets Unge er for alle under 30, der vil være med til at skabe en bedre fremtid.  Bliv medlem på AlleOS  Hos Alternativets Unge kan du: Være med til at forme Alternativets ungdomspolitikDeltage i events og politiske workshopsNetværke med andre politisk engagerede ungeFå uddannelse i politisk arbejdePåvirke den politiske dagsordenKontakt: unge@alternativet.dk


---

# Nyhedsbrev - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/nyhedsbrev

Nyhedsbrev  Hold dig opdateret med nyheder fra Alternativet Tilmeld dig vores nyhedsbrevFå de seneste nyheder og opdateringer direkte i din indbakke. Navn *  Email * Modtag nyhedsbrev fra AlternativetTilmeld nyhedsbrev Ved at tilmelde dig gemmer vi dit navn og din e-mailadresse for at sende dig nyhedsbreve. Vi måler åbninger og klik til samlet statistik via SendGrid. Læs mere i vores privatlivspolitik. Du kan til enhver tid afmelde dig.  Hvad får du med nyhedsbrevet? Seneste politiske nyheder fra AlternativetInformation om kommende arrangementerIndsigt i vores politiske arbejdeInvitationer til medlemsaktiviteterOpdateringer fra FolketingetDatabeskyttelse: Vi behandler dine oplysninger fortroligt og i overensstemmelse med GDPR. Du kan til enhver tid afmelde dig nyhedsbrevet.


---

# Folketingsmedlemmer - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketing

FolketingsmedlemmerFolketingsmedlemmerTorsten GejlMF - Politisk ordfører. Ordførerskaber: Klima, Energi og Forsyning, Natur og Miljø, Fiskeri, Grøn trepart, Cannabis. Ordfører for modstand mod sorte anlægsprojekterJeg er klimatosse, kaospilot, kaffeelsker, fodboldfan, naturnørd, og jeg blev hvirvlet ind i politik i 2015, da Uffe Elbæk talte om at forandre samfundet i stedet for bare at lappe på det. Det gav mening for mig. Og det gør det stadig.Franciska RosenkildeMF - Politisk lederVi har ikke brug for mere snak — vi har brug for handling.Helene BrydensholtMF - Gruppeforperson. Ordførerskaber: Børn og familie, Grundskole, Dyrerettigheder, Landbrug og fødevarer, Udlændinge,  Indfødsret, Digitalisering. RetsordførerJeg er 38 år og bor i Helsingør med min kone og to børn, der går i børnehave og folkeskole. Det er håbet om at give et godt samfund og en sund jord videre til mine børn, der driver mig politisk. Jeg har siddet i Folketinget fra 2022-2026Sascha FaxeMF - Ordførerskaber: Udenrigs og Udviklingsordfører. Forsvar, beredskab og fred, EU, Nordisk samarbejde, Kirke, Kultur, Færøerne og GrønlandMere natur:
* rent drikkevand er en menneskeret
* livet tilbage i fjord og farvand
* stop svinefabrikkerne
Mere fællesskab
* kultur som sammenhængskraft
* styrk demokratiet gennem borgerinddragelse
* resolut indsats for unges trivselKarin Liltorp MF - Ordførerskaber: Beskæftigelse, Arbejdsmarked, Handicap, Socialordfører. Sundhed og psykiatri, Bolig, Ældre, Civilsamfund, Erhverv og iværksætteri, Landdistrikter og øer.Christina Sade OlumekoMF - Ordførerskaber: Finans og penge, Skat, Demokrati og Indenrigs, Ligestilling og Minoriteter, Integration, Mobilitet, Uddannelse og Forskning


---

# Samværspolitik - Alternativet

Source: https://www.alternativet.dk/samvaerspolitik

Samværspolitik  Retningslinjer for et sikkert og inkluderende miljø  Vores engagement  Alternativet arbejder for at skabe et sikkert, respektfuldt og inkluderende miljø for alle medlemmer og deltagere.  Læs fuld politik på AlleOS  Grundlæggende principper  Respekt  Vi behandler alle med værdighed og respekt, uanset baggrund, identitet eller meninger.  Inklusion  Vi skaber rum hvor alle kan deltage på lige fod og føle sig velkomne.  Ansvarlighed  Vi tager ansvar for vores handlinger og bidrager til et positivt miljø.  Transparens  Vi kommunikerer åbent og håndterer konflikter konstruktivt.  Uacceptabel adfærd  Følgende adfærd tolereres ikke: Diskrimination baseret på køn, race, religion, seksualitet eller andre personlige karakteristikaChikane, mobning eller intimideringVold eller trusler om voldKrænkende, nedværdigende eller hadefuld kommunikationUbehageligt eller uønsket fysisk kontaktMisbrug af magt eller position Rapportering og håndtering  Sådan rapporterer du Kontakt din lokale afdelingSkriv til samvaer@alternativet.dkRing til sekretariatet på 71 79 18 64Tal med et medlem af hovedbestyrelsen Hvad sker der derefter? Din henvendelse behandles fortroligtSagen undersøges grundigtRelevante parter inddragesPassende foranstaltninger iværksættes Støtte og ressourcer  Hvis du har været udsat for krænkende adfærd, er der hjælp at få: Krisecentre: Find dit lokale krisecenter på krisecenterforkvinder.dkOffer support: Ring 116 006 (gratis døgnservice)Ligestillingsafdelingen: ligestillingsafdelingen.dk


---

# Sofie Valbjørn - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/sofie-valbjoern

FolketingskandidaterSofie ValbjørnMedlemFolketingskandidat opstillet i Bonholms storkreds. Valgt som borgmester på Fanø 2018-2022. Kæmper for natur og grøn omstilling i tæt samarbejde med borgerene - ikke bare i ord, men i handling både lokalt og nationalt.
Født i 1975, gift med Olivier og sammen har vi tre drenge halvvoksne og voksne sønner.
Opvokset på Fanø, men har boet en årrække på Sjælland, og er vendt tilbage til Fanø i 2013 for at være tættere på naturen og for et mere frit børne- og familieliv.
Har altid haft stort samfundsengagement, særligt indenfor ligestilling, sociale og miljørelaterede spørgsmål.
Folketinget ved FV 2026 opstillet i Bornholms storkreds
Medlem af Alternativet siden 2017, og initiativtager til stiftelsen af Fanø lokalforening i 2017.
Valgt ind i Byrådet på Fanø ved KV 2017, og valgt som borgmester.
Brænder især for at fastholde fokus på klima og grøn omstilling, sikre et lige og retfærdigt samfund samt at skabe en ny politisk kultur med langt mere borgerinvolvering, gennemsigtighed og kreativitet i løsninger for borgerne.
sofievalbjorn@gmail.com


---

# Stine Larsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/stine-larsen

FolketingskandidaterStine LarsenMedlemJeg er dybt optaget af at bidrage til at skabe en bedre verden, en levende planet. Vi lever på mange måder i en vanvittig verden, og jeg er desperat over langsommeligheden i nødvendige forandringer. Noget må gøres NU.Jeg er 46 år og bor i Odense SV med mine tre store drenge på 13, 17 og 18 år. Jeg arbejder til daglig med klima og bæredygtighed. Jeg tror på, at nødvendige systemiske forandringer kan starte i Alternativet. Det vil jeg kæmpe for sammen med alle, der intuitivt kan mærke, at der er noget galt. Ikke bare i Danmark, men i hele verden. Af politiske mærkesager interesserer natur og jordbrug mig i særlig grad. Jeg er vokset op på en gård, har tilbragt meget af min barndom udendørs og har en dyb kærlighed til naturen. Når andre ødelægger det, man elsker, vil man beskytte det. Derudover græmmes jeg over den mangel på medmenneskelighed, jeg mener, der er i vores udlændingepolitik. Jeg vil arbejde for at sikre grundlæggende menneskerettigheder og en anstændighed i den måde, vi behandler andre
mennesker på. Og endelig: kollektiv trafik. Jeg synes, det er vanvittigt, at det koster 760 kr. for min familie på fem at komme t/r mellem Odense og Svendborg! Og så bruger man 1,4 mia. kr. på at udvide motorvejen over Fyn. Det er den forkerte vej, når vi skal have færre biler og mere kollektiv transport.
stinelarsen80@hotmail.com 72538084


---

# Jacob Holm - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jacob-holm

FolketingskandidaterJacob HolmMedlemJeg er far til 2 piger. Uddannet lærer og IT-supporter. Formet af friskole i Revninge udenfor Kerteminde. Har altid elsket friluftssport. Politisk optaget af at hjælpe de mest udsatte og arbejde for et grønt og empatisk Danmark.Jeg er født i 1983 og opvokset i Ullerslev på østfyn, hvor jeg har prøvet både friskolelivet og folkeskolen.
Jeg er uddannet folkeskolelærer fra Skårup seminarium, der desværre måtte lukke pga centraliseringer året efter jeg blev færdig.
Jeg har været ind og ud af vikariater siden 2010 til 2017, hvor jeg fik min første fastansættelse, hvilket giver mig et godt indblik i hvordan jobcentrene virker på tværs af Fyn.
Jeg bor sammen med min kæreste Maria igennem snart 9 år som er uddannet Cand. Mag i lingvistik fra Aarhus universitet.
Jeg er af natur en drømmer, men samtidig pragmatisk anlagt. Jeg vil hellere tage et lille skridt i den rigtige retning end vente på det store spring.
Mine mærkesager til Kommunalvalget er:
En bedre folkeskole- Der er så meget godt der kan siges om folkeskolen. Desværre er utallige reformer gennemført igennem de sidste 15 år ved at ødelægge det hele. Børn ned i børnehaven får lektier med hjem og børn i de store klasser har 35 timer om ugen, hvilket næsten er et fuldtidsarbejde medregner man deres friskoleaktiviteter har de mindre fritid til leg og afslapning end deres forældre - Undskyld mig, men hvad fanden er det for et samfund vi er ved at lave! Lad børn være børn og giv dem en kortere skoledag!
På lærerdelen bliver der lagt det ene efter andet kontrolelement ned over os samtidig med at vi skal undervise mere - på bekostning af vores forberedelsestid. Væk med alt det unødvendige kontrolarbejde, lad os vise tillid til vores kommunale medarbejdere kan gøre det arbejde de er uddannet og ansat til.
Min anden mærkesag er Miljø og Klima: Vi kan ikke acceptere at vores drikkevand bliver forurenet af landbrugets brug af pesticider. Vi vil sende dem et vink med en vognstang om at økologi er vejen frem ved at kræve kommunale institutioner køber økologi over konventionelle fødevarer. Undersøgelser fra SDU har også vist at børn der spiser konventionelle fødevarer producerer mindre hjernebark end dem der spiser økologi. Jeg vil også kæmpe for at mærkningsordningen skal laves om. Fremover skal det kunne antages at al mad der bliver solgt er sund og økologisk og derfor skal konventionelt landbrug mærke deres produkter med "kan indeholde spor af giftstoffer". Vi skal have flere rekreative områder i Odense og gøre mere for at projekter som "fra haver til maver" vinder frem - særligt blandt de unge generationer.
Derudover skal vi have omdannet Fynsværket til at producere grøn energi. Vi skal sætte Odense på kortet som klimakommune!
Min tredje og sidste mærkesag er respekt for borgeren.
Det er skammeligt hvordan borgere der har været så uheldige at blive ramt af ledighed bliver trukket rundt i et cirkus i jobcenteret med meningsløse møder og kontroltiltag. Socialrådgiverne bliver bebyrdet med alt for mange sager til at de kan sætte sig ind i hvordan de hjælper det enkelte menneske og i stedet bliver de kustoder for et system, der for længe siden har vist sig vanvittigt ineffektivt og desværre direkte skadeligt for borgerens heldbred. Vi skal have ansat flere socialrådgivere, fjernet alle de unødvendige kontrolkrav så vi kan sætte socialrådgiverne fri til at gøre deres arbejde.
jacobh.alternativet@gmail.com 51947811


---

# Maria Dalum - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/maria-dalum

FolketingskandidaterMaria DalumMedlemJeg ønsker at varetage Alternativets interesser som folketingskandidat til FV 2026.
For mig er kernebegreber både mellem os mennesker og mellem os, naturen og dyrelivet: Fællesskab, påskønnelse, ligeværdighed, empati og samhørighed..Jeg hedder Maria Dalum. Jeg bor med min 16årige datter i Odense C. Jeg har desuden en dejlig kolonihave samt et vestfynsk landsted.
Jeg elsker min datter, sang, havearbejde, menneske-møder, psykologi, samtaler, omsorg, kreativitet, genbrug, rejser og byggeprojekter.
mariadalumj@hotmail.com 22396587


---

# Ole Michael Dupont Kofod - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/ole-michael-dupont-kofod

FolketingskandidaterOle Michael Dupont KofodKandidatJeg drømmer om et samfund båret af tillid til hinanden og tro på, at mennesker gerne vil bidrage til fællesskabet. Hvor der er frihed, og de bæredygtige valg er lette at tage. Jeg er gået ind i politik for at gøre drøm til virkelighed.Jeg er personalist, dvs. at jeg overordnet mener, at politik er relationel fremfor økonomisk. Jeg prøver at møde mennesker, hvor de er, og se på ressourcer fremfor begrænsninger.
ole.dupont.kofod.hb@alternativet.dk 26700788


---

# Martin Kjærulff - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/martin-kjaerulff

FolketingskandidaterMartin KjærulffKandidatVi kan ikke satse på at teknologien kan løse klimaudfordringerne i fremtiden. Det ansvarlige er at handle nu og på den måde gøre det attraktivt at udvikle teknologi til at løse udfordringerne.Jeg stiller op til Folketingsvalget for Alternativet Fyn.
Stop Als-Fyn Broen
Nej tak til motorvej gennem Svanninge Bakker og Horne Land.
Storebæltsbroen
Det skal ikke koste mere at køre fra Nyborg til Korsør, end det koster at køre fra Nyborg til Odense.
Den Grønne Dagsorden
Vi kan ikke satse på, at teknologien kan løse klimaudfordringerne i fremtiden. Det ansvarlige er at handle nu og på den måde gøre det attraktivt at udvikle teknologi til at løse udfordringerne.
webside@gmail.com 40343468


---

# Bodil Marie Helbo - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/bodil-marie-helbo

FolketingskandidaterBodil Marie HelboKandidatEt sundt sind i en sund krop i et sundt samfund .
Sundhed er mere end fravær af sygdom. Din mad skal være din medicin & medicin din mad.
Så skal der fart på planerne for at nå FN´s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling  i 2030.Jeg holder af frirum og poesien i det vilde liv med krudt, ukrudt, krydderurter og kærlighed, digte og tankernes boblende glæde på drømmestrejftog til sorte huller og  fjerne stjernefrekvenser... sådan mens jeg går og puslepasser have og holder hus.
I en anden kontant boldgade med et motto "Jeg kan fortælle for at sælle" trives jeg med  en selvstændig  One-Woman-virksomhed i bogbranchen som salgskonsulent på 23. år. Her klarer jeg selv telefonomstillingen og er både bogholder, sekretær, sælger og direktør.
Bevægelse må der til.  Dyrker nu fitnessdans, pilates, yoga og styrketræning. Har tidligere spillet basket- og håndbold. Har udfoldet lidt latente talenter i revyer og musicals - elsker sang, dans og musik
Foreningsliv med forskellige bestyrelsesposter i ungdoms- og idrætsforeninger, børneinstitutioner, faglige organisationer. Bestyrelsespost/næstforperson i Fyns Storkreds
Har egenhændigt haft glæden af at drage omsorg for tre børn, efter den yngste kom til verden og har tryllet festmåltider frem med bidrag af råvarer af egen avl og i ny og næ serveret skrabelodder til dessert. Vi jublede, når der var gevinst - så var der stort familiekram.
Et treetagers børneselvbyggeri  i et æbletræ blev en børnedrømmebolig, der blev udvidet med underjordiske gangsystemer i æbletræets nærområde. Det var og er skønt at være mor. Nu er jeg flyvende farmor og mormor. Ungerne er fløjet fra oasen og bor i Perth, Singapore og København.
b.helbo@gmail.com 23423290


---

# Matilde Caroline Rye Skov-Hansen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/matilde-caroline-rye-skov-hansen

FolketingskandidaterMatilde Caroline Rye Skov-HansenMedlemJeg er 22 år gammel og kommer oprindeligt fra Ebeltoft, tæt på Aarhus. Jeg flyttede til Odense i august 2024, for at læse Market and Management Anthropology, men skiftede til Erhvervsøkonomi og er på 2. semester nu.Et GRØNT Danmark, fødevare og drikkevand uden giftstoffer. Det grønne valg skal være det nemmeste valg, (f.eks. bæredygtigt transport og økologiske fødevarer). Danmark skal have en mere progressiv grøn omstilling
Bedre trivsel:
Psykolog hjælp, jeg ønsker et Danmark hvor flere borgere trives bedre end de gør nu. Derfor skal det være mere tilgængeligt at komme til psykolog.
Kortere skoledage, der skal være kortere skoledage, så børn og unge har mere tid til det, der gør dem glade (venner, familie og fritidsaktiviteter). For hvis børnene ikke trives uden for skolen, så har de svært ved at fokusere på skolearbejdet og får ikke lært så meget. Det vil også give mere tid til at lærerne kan fokusere på at gøre undervisningen af kvalitet. Kvalitet over kvantitet!
matildecarolinersh@gmail.com


---

# Qasam Nazir Ahmad - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/qasam-nazir-ahmad

FolketingskandidaterQasam Nazir AhmadMedlemJeg stiller op til det kommende Folketingsvalg i Københavns Storkreds.
Jeg tror på et Danmark, hvor sundhed, rettigheder og tryghed ikke afhænger
af postnummer, baggrund eller pengepung.Jeg er 46 år, gift og far til tre dejlige børn. Jeg har tidligere siddet i både
regionsråd og byråd og har erfaring fra både det private erhvervsliv og den
offentlige.
Tidligere Regionsrådsmedlem i Region Hovedstaden
Tidligere Byrådsmedlem i Halsnæs Kommune (2017)
Frisk mand, aktivist, frivillig arbejde med integration, unge, flygtninge og politisk aktiv.
Arbejder med IT løsninger til den offentlige sektor.
Far til 3 og gift.
Arbejder i dag med offentlige IT løsninger meeeeen jeg har erhvervserfaring som , lærer(vikar), skoleleder(vikar), finansielle branche, taxachauffør telebranche, digitale medier og IT.
Desværre har jeg også prøvet at være langtidsledig under finanskrisen. Her valgte jeg at smøre armene op og investerede i et Taxa kørekort som jeg kørte i godt 3 år.  Taxa arbejdet gav mig en realitetssans for hvordan virkeligheden er for de ældre, syge og studerende, da jeg hver dag kørte med dem. Netop derfor gik jeg i politik, da jeg ønsker at gøre en forskel. Man kan kun gøre en reel forskel hvis man har førstehåndserfaring med borgerne og har været i deres sko.
Politik er ikke fremmede for mig. Allerede tilbage i 2005 var jeg til møde med Anders Fogh på Marienborg for at snakke om radikalisering. Jeg var inviteret, da jeg var formand for en studenterorganisation. http://www.information.dk/112483
For neden kan I læse om mig og mine holdninger til diverse emner:
https://solidaritet.dk/naar-politik-bliver-et-reality-show-med-minoriteter-som-deltagere/
https://politiken.dk/debat/debatindlaeg/art10515205/Postnummeret-afgør-din-gamle-mors-adgang-til-god-pleje?fbclid=IwY2xjawMuvslleHRuA2FlbQIxMABicmlkETBlakFXR09JOGk0VEN0WXFuAR4X8YxN_owTvINvr4pVuAD4rUtFO0WjnMLGTrolosxLyz7P7tV39zXymkAUOw_aem_kyOmo3xWfiRu3Bt6mzErWQ
https://jyllands-posten.dk/debat/breve/ECE18471639/hoejrefloejen-har-selv-brug-for-integration/?fp-exp=60430000&fp-alg=604300002
https://solidaritet.dk/fra-rwanda-til-gaza-danmark-maa-traede-over-paa-den-rigtige-side-af-historien/
https://www.information.dk/debat/2025/08/laege-kan-tilgaa-journaler-krak-brist-dimensioner-datasikkerheden
https://www.sn.dk/art6355578/sjaelland/debat-sjaelland/regionsraadskandidat-aeldre-skal-ikke-vaere-kastebolde-vi-har-brug-for-ens-standarder-i-overgangsplejen/
https://www.altinget.dk/forskning/artikel/alternativet-bederummet-er-et-pusterum-for-muslimer-hvorfor-vil-i-tage-det-fra-dem
http://politiken.dk/debat/ECE3367172/haevnporno-er-virtuel-voldtaegt/
https://www.sn.dk/art1762200/danmark/qasam-ahmad-politianmelder-paludan/
https://www.dagensmedicin.dk/specialistomrader/almen-praksis/ny-rammeaftale-for-licensklinikker-i-region-hovedstaden-skal-styrke-laegedaekningen/
https://www.regionh.dk/presse-og-nyt/pressemeddelelser-og-nyheder/Sider/Region-Hovedstaden-ruster-sig-til-fremtiden-ved-at-øge-antallet-af-lægekapaciteter.aspx
https://www.tv2kosmopol.dk/lorryland/regionen-svarer-igen-lo-og-regeringen-bor-ikke-pege-fingre
https://www.tv2kosmopol.dk/kobenhavn/udbredt-laegemangel-nu-beder-kobenhavn-staten-om-hjaelp
https://www.regionh.dk/presse-og-nyt/pressemeddelelser-og-nyheder/Sider/Ni-nye-praktiserende-laeger.aspx
Min første tv debat (Om dækningsafgift): https://www.tv2lorry.dk/artikel/sfer-under-debat-jeg-er-saa-traet-af-jeres-klynk
https://www.information.dk/debat/2017/04/koerte-taxa-tre-aar-skrev-jobansoegninger-imens-saa-kom-proevede
https://www.altinget.dk/forskning/artikel/alternativet-bederummet-er-et-pusterum-for-muslimer-hvorfor-vil-i-tage-det-fra-dem
http://www.mx.dk/nyheder/kobenhavn/story/17026454  (Den Venlige Væg)
https://ekstrabladet.dk/nyheder/samfund/politikere-efter-afdoed-hjemloes-vi-skal-goere-noget-nu/5957839
https://www.berlingske.dk/laesere/dobbeltmoralske-politikeres-samfundssind
http://www.kristeligt-dagblad.dk/debat/religionskrig-eller-sameksistens.-danmarks-mangfoldighed-er-en-god-ting
http://politiken.dk/debat/ECE2614851/her-er-5-omraader-hvor-alternativet-kan-samarbejde-med-venstre/  (Et modsvar til Venstre for deres artikel: Her er 5 grunde til ikke at stemme på Uffe Elbæks Alternativet)
http://jyllands-posten.dk/debat/breve/ECE8726042/vi-boer-glemme-integration-og-i-stedet-satse-paa-sameksistens/
https://www.sn.dk/art3460876/danmark/fra-venstre-til-alternativet/
https://www.dr.dk/nyheder/politik/kv17/halsnaes/byraadsmedlem-skiftede-fra-venstre-til-alternativet-jeg-blev-klogere
http://halsnaes.lokalavisen.dk/taxakoersel-gav-interesse-for-politik-/20170208/artikler/702089979
http://halsnaes.lokalavisen.dk/debat-flere-varme-haender-/20171003/valglaeserbrev/170929481/2445
http://halsnaes.lokalavisen.dk/debat-vi-skal-beholde-de-gode-gratis-tilbud-/20171106/valglaeserbrev/171109761/2247
http://halsnaes.lokalavisen.dk/lad-borgerne-komme-til-orde-/20170629/artikler/706299833
https://altivisten.dk/proev-kraefter-politikudvikling/
https://www.tv2lorry.dk/artikel/nye-praksisser-skal-forhindre-laegemangel-saa-mange-deler-du-laege-med
http://albertslund.lokalavisen.dk/debat-alternativet-hjaelp-til-svage-elever-nu-/20150611/valglaeserbrev/706169847/
http://folkebladet.dk/2016/06/grundlovsdag-baseret-paa-alternativets-vaerdier/
http://hvidovre.lokalavisen.dk/qasam-n.-ahmad-/20150616/artikler/150619372
http://halsnaes.lokalavisen.dk/valg-fra-venstre-til-alternativet-/20150527/artikler/705279347/
https://www.altinget.dk/navnenyt/partihopper-skaber-usikkerhed-i-halsnaes
https://www.youtube.com/watch?v=_lARbMtFV5Q
Mærkesager:
Lige adgang til sundhed, uanset postnummer:
I København kan der være op til 10 års forskel i levetid mellem bydele.
Din adresse må ikke afgøre, hvor længe du lever.
Vi bruger milliarder på at reparere sygdom. Vi burde investere i at forebygge den.
Jeg vil oprette en permanent forebyggelsesfond målrettet de bydele med størst
sygdomsbyrde, styrke lægedækningen i udsatte områder og sikre gratis
psykologhjælp til unge.
Sundhed skal være en rettighed og ikke et lotteri.
Loven skal være ens for alle og nej til remigration:
Et retssamfund må ikke have A- og B-borgere.
Rettigheder må ikke afhænge af, hvor du bor, eller hvem dine forældre er.
Jeg vil stoppe sindelagsprøver og symbolske stramninger og værne mod
diskriminerende remigrationsforslag.
Statsborgerskab og rettigheder skal være lige og permanente.
Retssamfundet skal være stærkt og retfærdigt.
Rent drikkevand kræver handling nu:
Danmark drikker urenset grundvand.
Alligevel finder vi pesticidrester i mange boringer.
Vi skal beskytte vores grundvand, før vi ender med at rense det.
Jeg vil forbyde sprøjtning i boringsnære beskyttelsesområder og sikre national
finansiering af grundvandsbeskyttelse.
Rent vand er en fælles ressource.
Det er vores ansvar at passe på den.
qasam.ahmad@alternativet.dk


---

# Catharina Næsby Malkki - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/catharina-naesby-malkki

FolketingskandidaterCatharina Næsby MalkkiMedlemAnlægsgartner. Alenemor. Aktiv i skolebestyrelsen og Klimaborgertinget.
Jeg stiller op for Alternativet, fordi børns trivsel og social retfærdighed ikke må blive et luksusproblem.
💚 Politik skal starte med virkeligheden – ikke med Excel.Jeg stiller op til Folketinget i København, fordi jeg vil kæmpe for en mere grøn og retfærdig by – hvor der er plads til alle børn, også dem der ikke passer perfekt i skemaet.
Jeg er vokset op med få midler og har mærket, hvordan det føles at stå uden for. I dag er jeg alenemor og arbejder som anlægsgartner – et fysisk hårdt, men ærligt arbejde. Jeg kender hverdagen, hvor økonomien er stram, tiden knap og systemerne alt for tunge.
Samtidig er jeg aktiv i min lokale skolebestyrelse og en stærk stemme for børn, der kæmper – og for de familier, der kæmper med dem.
Jeg stiller op, fordi jeg ikke længere vil stå på sidelinjen og se politik blive ført hen over hovedet på almindelige mennesker. Vi har brug for politikere, der kender virkeligheden – ikke bare snakker om den.


---

# Jiesper Tristan Pedersen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jiesper-tristan-pedersen

FolketingskandidaterJiesper Tristan PedersenMedlemFV26 kandidat - Klimaforsker og FN-ekspert. Jeg omsætter viden til politik og bygger bro mellem by og landVi har ikke brug for mere grøn branding. Vi har brug for grøn politik, der virker hurtigt, retfærdigt og gennemsigtigt.
Jeg arbejder for et grønt, socialt retfærdigt og økonomisk bæredygtigt Danmark og København
Jeg er elektriker, antropolog, klimaforsker og ekspert i FNs Klimapanel (IPCC). Jeg omsætter viden til politik og inddrager mine medborgere.
Jeg arbejder med scenarier, klimapolitik og implementering, særligt dér, hvor klima møder hverdagsliv, økonomi og legitimitet.
Jeg stiller op, fordi jeg ønsker at udvikle et Danmark, der både er grønt, socialt retfærdigt og økonomisk bæredygtigt - og fordi omstillingen skal kunne mærkes som bedre liv og hvor vi belønnes for grønnevalg, ikke som afsavn.
Økonomisk og socialt ansvarlige klimaløsninger uden blindgyder
Sammen skaber vi et samfund hvor der er plads til at trække vejret baseret på omsorg, fællesskab og gentænke dogmer og vanetænkning i en bæredygtig retning:
SUNDHED HANDLER OM FÆLLESSKAB, OMSORG OG ET MENINGSFULDT LIV
Hvad koster det at skære i omsorg?
Vi har svært ved at måle værdien af fællesskab og velvære
Vi symptombehandler stressede børn og unge i stedet for at arbejde med årsager
Vi har brug for at arbejde med nedsat tempo, kapacitet og alternative behandlingsformer i psykiatrien.
Der er brug for, at vi fokuserer på mennesker, så de kan udvikle sig som andet end tandhjul i samfundssystemet og tænker langsigtet frem for tempo i behandlingen
LANDBRUG: DER ER PLADS TIL ANDET END STATUS QUO TÆNKNING
70% af Europas landbrug er under 5 hektar (stordrift er ikke en nødvendighed)
Lad os udvikle et landbrug vi er stolte af
som kan bære sig selv og producerer til lokalt forbrug (fremfor eksport) og styrker national sikkerhed
småskala landbrug som udstykker kæmpefarme og genbefolker øde landområder (styrke udkants-Danmark) og giver unge landmænd/kvinder mulighed for at komme ind på markedet
Efter 27 års erkendelse er vi lykkedes med at beskytte 1,5% af arealerne ved drikkevandskilder
Beskyttelse af fremtidens drikkevand vil koste landbruget 360 mio. årligt (sprøjteforbud), mens rensning vil koste 6.000-18.000 mio. kr. per år
Vi har alternativer: mere økologi og regenerative landbrug, bedre dyrevelfærd, planter fremfor smågrise
KLIMAFORANDRINGER ER UBEHAGELIGE AT FORHOLDE SIG TIL, MEN VI BLIVER NØDT TIL DET
Hvordan kan vi tage ansvaret væk fra den enkelte? Vi gør indsatsen kollektiv og strukturelt med politisk ansvar for at skabe et grønt og bæredygtigt Danmark
Implementer økonomisk kloge klimapolitikker: Fjernvarme: Vi bør stoppe vores stigende forbrug af biomasse (= vi brænder verdens skove) og omstille el- og varmeproduktion til vind, sol, biotermi, varmepumper og varmekedler/oplagring.
Alle sektorer omstiller på lige fod (vi omstiller byggeri og landbrug uden at knække fagene)
Fokus på genbrug, reparation og holdbarhed giver mulighed for at den enkelte kan skabe et billigere (og grønt) hverdagsliv: forureneren betaler, så produktpris afspejler dets aftryk
Kort om mig:
Jeg bor på Nørrebro, er uddannet elektriker, antropolog og ph.d. i klimaforandringer og bæredygtighedspolitikker.
Jeg er klimaforsker og ekspert i FNs klimapanel, IPCC, med fokus på fremtidsscenarier, drivhusgasreduktion, klimapolitik og byudvikling, samt spændingsfeltet ml. videnskab og politik.
Tilknyttet Lissabon og Madeiras universiteter (Portugal) og Utrecht Universitet (Holland), samt Roskilde Universitet.
Censor i antropologi på Københavns, Aarhus, Syddansk of Aalborg universiteter, samt censor i klimaforandringer på Mundlane University i Mozambique.
FN’s Klimapanel (IPCC) ekspertområder: socioøkonomiske emissionsscenarier og byudvikling.
FN’s klimatopmøder (UNFCCC): COP-25 i Madrid (2019) og COP-26 i Glasgow (2021)
Antropologisk konsulent i "ANTHs Sustainability Anthropology" (https://anths.dk)
Initiativtager og koordinator af Københavns Klimapris (https://klimaprisen.dk)
Andet:
Interesse for vand, hav, skov og omsorg for livet i vand og på land
Yoga, Surf, Dykning, Danmarksmester i Whitewater rafting 2009
Start-up, foreningsdannelse, global bæredygtighed, borgerinddragelse og bottom-up
Frivillig elektriker på Nørrebro Repair café: kom forbi og giv dine ting nyt liv, hver 2. lørdag i måneden
Bottom-up-udvikling i Afrika: medstifter af "BasicD - Basic Health & Development", som har arbejdet med at øge kvaliteten af sundhedsydelser på 42 hospitaler og klinikker i Kenya, Kakamega & Busia) og fundraiser for "Endrigna Eco Village", som arbejder med skovrejsning, arbejdspladser og skolegang i et isoleret lokalsamfund i Østmadagaskar (Moramanga). Støttet af Danida, MS ActionAir, Hartmannfonden, Merkurfonden, 100 danske hospitaler og virksomheder, m.v.
Jeg støtter månedligt 2 kenyanske piger til skolegang og én autodidakt kenyansk tøjdesigner (udvikle talent og forretning). Jeg støtter Danmarks Naturfredningsforening, Greenpeace og Den Danske Naturfond (skovrejsning i Danmark).
HVILKET DANMARK og KØBENHAVN DRØMMER DU OM?
Jeg arbejder for et grønt, socialt retfærdigt og økonomisk bæredygtigt Danmark med ...
København som global klimahovedstad:
🌍 Ren luft og reduceret pendlertrafik
Grønne, uafbrudte og brede cykelstier gennem byen og arbejdsvenlige ekspres S-tog til Rigshospitalet og omegn
🌍 Solceller på byens tage
& Klimarigtig fjernvarme/udfas træflis
🏡 Renovering af vores bygninger, fremfor CO₂-tungt nybyg
En bæredygtig by udvikles via sunde borgere
Sund, grøn, lokal & gratis mad i skoler og institutioner
Fokus på trivsel og et bredt foreningsliv til de skæve & kreative
Plads til alle på tværs af herkomst og stil
jiespertristan@gmail.com 26280426


---

# Jan Kristoffersen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jan-kristoffersen

FolketingskandidaterJan KristoffersenMedlemJeg stiller op som kandidat til Folketinget.
Jeg stiller op for at forny vores demokrat. Gøre det mere gennemsigtigt med en ny offentlighedslov og nej til masseovervågning. Og så vil jeg i øvrigt gerne legalisere cannabis.Jeg arbejder for en seriøs bæredygtig omstilling og et globalt gearskift.
Vi må tænke EU's handelsaftaler ind i omstillingen og bruge dem til at skabe et marked der støtter op om verdensmålene. Så vi kan producere indenfor det som kloden kan holde til.
jan.kristoffersen@ft.dk 61 62 33 46


---

# Roger Courage Matthisen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/roger-courage-matthisen

FolketingskandidaterRoger Courage MatthisenMedlemMod til et mangfoldigt-, grønt- og retfærdigt samfund.
Stem på Roger Courage Matthisen til Folketingsvalget 2026.
https://linktr.ee/RogerCourageEr du også træt af politikere? Og den polariserende debatkultur?
Det er jeg. For jeg ved, hvor stærke resultater vi kan skabe, når vi bruger vores energi på alt det, vi har tilfælles.
Jeg har siddet i Folketinget før, hvor jeg stod op for det, jeg tror på - også når jeg var den eneste i rummet. Det vil jeg gøre igen.
Mine tre mærkesager er:
Social retfærdighed, hvor vi får bekæmpet ulighed, minoritetsstress og diskrimination.
Klimaretfærdighed, hvor ansvaret placeres hos de største CO₂-udledere og vi er det bedste land
FOR verden.
En Ny Politisk Kultur, hvor ordentlighed, empati, dialog og fakta er i centrum - og hvor det er trygt at bruge sin stemme, uanset hudfarve, køn, indkomst eller religion.
Grønne, socialt retfærdige forandringer er mulige - men det kræver mindre polarisering, mere dialog og mere mod.
Mod fra dig som vælger til at tro på en anden vej - og mod fra en kandidat, som tør at gå en anden vej.
Stem på mod.
Stem på Courage til Folketingsvalget.
Roger Courage Matthisen
https://linktr.ee/RogerCourage
roger@courageinstitute.dk 22502237


---

# Vibeke Kline Lange Frost - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/vibeke-kline-lange-frost

FolketingskandidaterVibeke Kline Lange FrostMedlemFV26 Kandidat - Underviser - Sygeplejerske - Mor til tre skønne mennesker - Brænder for et bedre sundhedsvæsen for alleVerden er i en hastig og bekymrende forandring, og de nære fællesskaber er vigtigere end nogensinde. Hvordan vi begår os med hinanden, hvordan vi tager ansvar – og hvem vi lader falde igennem – er ikke tilfældigt, men et resultat af politiske valg.
Min motivation for at stille op til FV26 tager afsæt i mine faglige erfaringer som sygeplejerske, som underviser og som borger i mødet med et institutionaliseret samfund. Alt for ofte oplever jeg, at systemerne ikke hænger godt nok sammen – og at det i sidste ende er mennesker, der betaler prisen.
De vigtigste politiske mærkesager for mig er:
• Sundhedsvæsenet – med særligt fokus på psykiatrien
• Børn og Unge
Sundhedsvæsenet står over for store forandringer – både nationalt og helt konkret med sammenlægningen af Region Hovedstaden og Region Sjælland til Region Øst. Selvom der sidder mange dygtige politikere i Regionerne, så er det de politiske rammer der udgår fra Christiansborg, som afgør, om deres faglighed kan komme borgerne til gavn. Derfor er det nødvendigt, at der sidder mennesker i Folketinget, som er villige til at prioritere sundhedsvæsenet – herunder psykiatrien i særdeleshed. Sammenlægningen af somatik og psykiatri kræver en vedvarende og målrettet indsats på tværs af sektorer og politiske niveauer. Her tror jeg det er en fordel at kigge på løsninger gennem faglige briller. Jeg tror på at det er vigtigt også at have et blik for personalets arbejdsvilkår. Fx kan manglende ressourcer på en afdeling gøre, at personalet bliver nødt til at foretage benhårde prioriteringer, som fagligt set måske ikke er optimalt - men som kan blive nødvendigt. Det slider på personalet - og det går i sidste ende ud over brugerne af sundhedsvæsenet.
Børn og Unge i Folkeskolen er på dagsordenen – og med rette. Efter flere år, hvor der er blevet talt om den øgede mistrivsel blandt børn og unge, er det på tide at prioritere folkeskolen. Alt for mange forældre oplever et stort flow af vikarer, børnene får ikke den kontinuitet, de har behov for i deres hverdag, og lærerne får ikke de ressourcer, de har krav på, for at kunne løfte deres faglige opgaver. Jeg tror, det er vigtigt at have blik for, hvordan folkeskolen kan rumme børns forskellighed – men også åbne op for mere fleksible rammer. Her er det vigtigt at tage de faggrupper, som arbejder med det til daglig, med på råd, så der ikke kommer hurtige politiske løsninger, som ikke har taget højde for de vigtige detaljer, som kun dem, der står i felten, har mulighed for at pege på.
Gennem mit arbejde som sygeplejerske i børne- og ungepsykiatrien fik jeg syn for, hvor lang og besværlig vejen til hjælp kan være for en familie, hvor et barn mistrives. Dette skal blive bedre – og det kræver også her en kontinuerlig indsats og et kontinuerligt fokus på at løfte dagsordenen ud fra et tværprofessionelt perspektiv.
Borgere i Danmark skal mødes med respekt, uanset hvem de er, og hvor de kommer fra. At tage ansvar for hinanden er ikke bare en værdi for mig, men en politisk forpligtelse – og noget, jeg ønsker at bidrage aktivt til, at vi som samfund bliver bedre til.


---

# Anders Sørensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/anders-soerensen

FolketingskandidaterAnders SørensenMedlemPsykolog og ph.d. i psykiatri. Jeg vil forandre psykiatrien med reelt behandlingsvalg, ret til psykoterapi, traumebaseret tilgang og støtte til medicinudtrapning – og skabe en velfærd, der forebygger mistrivsel, før den bliver til sygdom.Jeg stiller op, fordi jeg har set mennesker blive sygere i et system, der skulle hjælpe dem – og fordi vi kan gøre det bedre.
Som psykolog og forsker i psykiatri har jeg i ti år arbejdet med mennesker, der er kommet i klemme i lange medicinske og standardiserede forløb. Alt for mange får hjælp for sent, forkert eller slet ikke. Psykisk mistrivsel bliver ofte gjort til et individuelt problem, mens de livsvilkår, relationer og strukturer, den udspringer af, forsvinder ud af fokus.
Jeg arbejder for en menneskelig psykiatri med tryghed, reelt behandlingsvalg og plads til forskellighed. Medicin skal være et valg, ikke en automatreaktion. Det informerede samtykke skal være reelt. Og alle skal have hurtig og lige adgang til psykoterapi og psykosocial støtte, uanset om de ønsker medicinsk behandling eller ej.
En central mærkesag for mig er retten til hjælp til sikker medicinudtrapning. Omkring 800.000 danskere tager i dag psykofarmaka, og de nationale retningslinjer er ikke fulgt med den nyeste forskning. Det er både et fagligt og et demokratisk problem, når mennesker ikke får den støtte, de har brug for til at træffe informerede valg om egen behandling.
Men psykiatri kan ikke stå alene. Mistrivsel opstår i hverdagslivet – i daginstitutioner, skoler, ungdomsuddannelser og på arbejdspladser. Derfor vil jeg arbejde for en velfærd, der griber tidligere og tættere på dér, hvor mennesker lever deres liv. Hjælp til mistrivsel skal gives, før det udvikler sig til sygdom.
Jeg vil styrke forebyggelse og trivsel for børn og unge, sikre bedre støtte til pårørende og skabe rammer, hvor neurodiversitet anerkendes og rummes – så børn og voksne ikke skal passe ind i én bestemt form for at kunne trives.
Samtidig vil jeg arbejde for en tværfaglig og evidensbaseret psykiatrireform, hvor psykologiske, sociale og recovery-orienterede tilgange ligestilles med det medicinske perspektiv, og hvor ny viden implementeres systematisk.
Jeg stiller op, fordi Folketinget har brug for stærkere faglighed og mod til at ændre systemer, der ikke virker. Ingen skal knække, før de bliver taget alvorligt.


---

# Mette Bram - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mette-bram

FolketingskandidaterMette BramMedlemJeg er psykolog og går til valg på KLIMAHANDLING NU og ny politisk kultur, fokus på forebyggelse, trivsel og sundhed, et arbejdsmarked med borgerløn og flere småjobs. Det offentlige er til for borgerne - ikke omvendt!Om mig:
Psykolog, selvstændig og mor til to skønne unge mænd.
Mærkesager:
#Klimahandling NU!
#Flere bløde jobs. Og varme hænder. Ingen mennesker er overflødige. Kommunen skal gå foran, så flere kan hjælpe til på deltid. Vi skal skabe jobs på 30 timer eller mindre. Og borgerløn. Der skal være plads på arbejdsmarkedet til dem, som ikke magter fuld tid. Og det er en opgave for det offentlige.
#Bedre genanvendelse og langsigtede klimaløsninger. Vi skal gøre op med brug-og-smid-væk-kulturen. Genbruge og reparere flere ting. Mere vækst er ikke løsningen.
#Ny politisk kultur. Jeg arbejder benhårdt i det daglige for at lave politik på tværs.
#Mere innovation og iværksætteri. Vi skal blive endnu bedre til at støtte nytænkende virksomheder ved opstart. Det kan være med lokaler eller adgang til vejledning og netværksdannelse. Hvorfor?
Det er de gode idéer, vi skal leve af som land. Vi skal være et grønt og socialøkonomisk fyrtårn.
#Ligestilling for LGBTQI+ personer. Jeg er Alternativets eksterne ordfører på området.
mb@trainingconsult.dk 40963624


---

# Peter Martin Jakobsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/peter-martin-jakobsen

FolketingskandidaterPeter Martin JakobsenMedlemJeg stiller op for en massiv indsats for mental sundhed og oprustning af civilsamfundet, en boligpolitik der skaber flere hjem og mindre spekulation og for medejerskab til borgerne og naturbaserede løsninger ind i klimaarbejdet.Forandring i fællesskab!
Det gode liv starter ikke med præstationer, det starter med tryghed. Et hjem, man har råd til. Fællesskaber hvor man hører til. En fremtid, man tror på, og bygger sammen.
Alt for mange står i dag udenfor. Unge kan ikke få fodfæste på boligmarkedet. Sårbare familier mister grebet om hverdagen. Børn kæmper med mistrivsel og skolevægring. Ventelisterne til psykiatrien vokser. Både byer og landdistrikter oplever, at fællesskabet smuldrer, og at de bliver overset.
Det kan vi gøre anderledes. Vi kan skabe forandring i fællesskab.
Jeg er oprindeligt fra Odense, men bor nu i København.
Jeg har tidligere haft et konsulentbureau som arbejdede med bæredygtig omstilling på flere niveauer. På nuværende tidspunkt er jeg ansat som udviklingskonsulent i Mødrehjælpen og ved siden af fungerer jeg som "fri agent" og går med i bæredygtige og innovative samarbejder og projekter som jeg føler for.
Mine helt store interesser er politik, klimahandling, iværksætteri, mellemmenneskelige relationer og vores udforskning og forståelse af naturen og universet omkring os.
Mærkesager:
1: Hjem, flere hjem.
Man kan ikke leve det gode liv uden et trygt hjem. Boligen er fundamentet for trivsel, arbejde, familie og fællesskab.
Derfor vil jeg arbejde for flere og mere varierede boliger. Ikke “one size fits all”, men mindre boliger til unge og ældre, bofællesskaber til familier og enlige, “dele-huse” og andre fleksible løsninger, så man, rundt i landet, kan blive i sit lokalområde, også når livet ændrer sig.
Vi skal tænke nyt økonomisk: styrke den almene boligsektor, udvikle andels- og fællesejerformer og fremme en fair, og mere bæredygtig, boligudvikling.
Prisstabilitet og nye finansieringsmodeller skal sikre, at almindelige mennesker kan være med. Boliger er ikke kun mursten. De skal modvirke ensomhed og styrke fællesskabet gennem fællesrum, grønne områder og lokal forankring. Hjem skaber tryghed og tryghed skaber overskud til at indgå i fællesskaber.
2: Oprust civilsamfundet - Der er et Alternativ til psykiatrien!
Mental sundhed er lige så vigtig som fysisk sundhed. Ingen skal stå alene med mistrivsel.
I dag ser vi en trivselskrise, der udvikler sig til både læringskrise og arbejdslivskrise. Skolevægring, stress og ensomhed rammer bredt. Ventetiden i psykiatrien er for lang, vold og utryghed ødelægger liv, og det er et samfundsansvar, ikke et privat problem.
Vi skal sætte ind tidligere og smartere. Forebyggelse er både mere menneskeligt, bedre økonomisk, og mere ansvarligt, end at lade problemerne vokse.
Civilsamfundet spiller en afgørende rolle. Organisationer som Headspace, Sind og Røde Kors og min arbejdsplads Mødrehjælpen, kan noget, systemet ikke kan alene.
Derfor vil vi indføre forpligtende partnerskaber mellem kommuner, regioner og civilsamfund – med fast henvisningsret, adgang til samarbejdsfora og flerårig finansiering mod dokumenteret virkning.
3: Natur og medejerskab i klimaløsningerne
Klima og natur er ikke modsætninger til vækst og tryghed. De er forudsætningen.
Vi vil have naturen som medspiller – ikke modspiller. Naturgenopretning, skovrejsning, vådområder og andre naturbaserede klimaløsninger kan skabe lokale grønne arbejdspladser dér, hvor mennesker bor. Biodiversitet og beskæftigelse kan løftes samtidig.
Den grønne omstilling skal give muligheder – ikke kun afsavn. Derfor skal borgerne være medejere af fremtidens energiløsninger som naboer, medarbejdere og investorer. Når mennesker ejer løsningerne, bakker de op om dem.
Vi skal bremse udbygningen af fossil infrastruktur, energieffektivisere og stille CO₂-krav i offentlige indkøb. Vi skal styrke selvforsyningen med energi og fødevarer. Og vi skal sikre social balance, fx gennem en grøn check, så dem med mindst ikke betaler den højeste pris.
Vi låner naturen af kommende generationer. Det forpligter.
Bolig, trivsel og natur hænger sammen.
Et trygt hjem skaber ro.
Ro skaber trivsel.
Trivsel skaber overskud til at indgå i fællesskaber og tage ansvar – også for klima og natur.
Forandring kræver politisk mod. Men først og fremmest kræver det fællesskab.
Hvis du tror på, at tryghed, fællesskab og opfindsomhed er fundamentet for det gode liv, og at fremtiden er noget vi skaber sammen, så bak op om vores mig og Alternativet.
Sammen skaber vi forandring i fællesskab.
www.linkedin.com/in/petermartinjakobsen/
https://www.facebook.com/peter.m.jakobsen/
petermartinsmail@gmail.com 22452111


---

# Nikolai Eskild Jensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/nikolai-eskild-jensen

FolketingskandidaterNikolai Eskild JensenMedlemSom civilingeniør ved jeg, at rettidig omhu er billigst. Det er dårlig matematik at spare på fremtiden, når vi skærer i uddannelse, natur og retsstat for at få budgettet til at gå op i dag.Vi skal holde op med at bruge milliarder på at reparere skader, som vi har alle muligheder for at forebygge. Det havde været markant billigere, hvis vi havde set et sprøjteforbud som en investering i stedet for en hæmsko for landbrugets vækst.
Hvis vi havde investeret de penge, vi nu bruger på fængsler, i kriminalitetsforebyggelse, havde regningen ikke bare været mindre – vi havde også reddet rigtige mennesker fra et liv i kriminalitet. Når vi sparer på uddannelse og skoler, er det som at tisse i bukserne: Selvom vi sparer penge i dag, sender vi blot regningen videre til den næste generation.
Danmark er ikke en børsnoteret virksomhed, der skal levere grønne tal på bundlinjen hvert eneste år. Vi er en nation, der er nødt til at turde investere i de løsninger, der er bæredygtige på den lange bane. Det er sund og ansvarlig økonomisk politik.
nikolaieskild@proton.me 22412161


---

# Mikkel Bahl - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mikkel-bahl

FolketingskandidaterMikkel BahlMedlemArbejder med fossil udfasning i det finansielle system. Tidligere politisk rådgiver i Folketinget (Alternativet) og Europa-Parlamentet. Oprindeligt journalist.Bor i et kollektiv i Valby med min søn på 11 år. Cykler dagligt rundt i hovedstadens gader og stræder, fordi jeg ikke har kørekort. Jeg arbejder med investorer og aktivt ejerskab i en ngo, der presser verdens største virksomheder til at reducere deres udledninger.
Jeg har tidligere været ansat som politisk rådgiver for Alternativet på Christiansborg med fokus på international og europæisk politik. Derudover har jeg også arbejdet som ESG specialist med fokus på bæredygtige investeringer i en stor dansk pensionskasse, som journalist på en række danske medier og korrespondent fra bl.a. Vestbredden og Østjerusalem i Palæstina, samt været politisk rådgiver i Europa-Parlamentet.
Min hobby er at afvikle det fossile samfund og skabe en bæredygtig og retfærdig fremtid for min søn og alle andre.
mabahl@gmail.com


---

# Jakob Viktor Ravn Karlsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jakob-viktor-ravn-karlsen

FolketingskandidaterJakob Viktor Ravn KarlsenMedlemFagrådsansvarlig for mobilitetsfagrådet og Uddanet maskin ingeniør der arbejder i MED TECH i københavn. Hej jeg arbejder inde for Medical technology i københavn og brænder for mobilitet. Jeg elsker at bruge min  tid på at nørde tal og samle eksempler sammen om hvordan den offentlige transport og aktiv mobilitet overskygger bilen i effektivitet og samfudsgevinst. Hvis du brænder inde med konkret politik udvikling for mobilitet og trafik skriv endelig.
jakobravnkarl@pm.me 61339444


---

# Noah Reinert Sturis - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/noah-reinert-sturis

FolketingskandidaterNoah Reinert SturisMedlemKæmper for digitale rettigheder, digital suverænitet og for at sikre mennesket i maskinen.Jeg er ingeniør i menneskeorienteret kunstig intelligens og IT-ordfører for Alternativet.
Forholdet mellem borgeren og systemerne er i ubalance og teknologien gør det værre eller bedre, afhængigt af hvem der styrer den.
Om det så er:
Masseovervågning af befolkningen.
Platformene, der styrer din opmærksomhed og information.
Statens IT-systemer, der blokerer for den politik, borgerne gerne vil have.
Algoritmer, der afgører sager uden at borgeren ved det.
Kontrolregimet i kontanthjælpssystemet, der behandler mennesker som mistænkte.
Og klimahandlingen udebliver, mens datacentrene sluger energi og drikkevand, der alligevel er godt på vej til at blive forgiftet af landbruget.
Jeg stiller op i Københavns Storkreds for at kæmpe for borgeren over for systemer, der er for store, for lukkede eller for ukontrollerede til at tjene os.
For mennesket i maskinen.
Om det så er teknologien eller staten.
noah.sturis@ft.dk 61625410


---

# Jan Schumann - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jan-schumann

FolketingskandidaterJan SchumannMedlemNøgleord:
Fælleskaber for alle aldre. Styrkelse af det nære samfund.
Mere tid til familien. Afskaf kørselsfradraget
Stop svineriet og ryd op i generationsforureningerne.Medlem af Alternativet siden september 2021, hvor jeg forlod SF  bl.a. på grund af sagerne om Lynetteholmen og Amager Fælled.
Især 4 områder har min  bevågenhed:
Arbejdsmarked. Nedsættelse af arbejdstiden og kortere vej til arbejdet.
Miljø. Stop forureningen og ryd op i generationsforureningerne.
Lokalpolitik. Styrkelse af det nære samfund.
Jura. Bedre beskyttelse af de svage og ja tak til  en forvaltningsdomstol !
ad 1) I 50’erne kunne en familie overleve på indtægten fra 1 person. Den samlede arbejdstid ude af huset var 47 timer (1 person). Der var tid til nærvær og omsorg i hjemmet. Siden da er den materielle velstand blevet øget; men det er på bekostning af miljø og medmenneskelighed. Nu om stunder ligger den samlede arbejdstid i en almindelig familie på over 70 timer (2 personer).
Folk kører langt for at komme til og fra arbejdet. Konsekvensen kender vi nu. Stress, specialundervisning, utryghed, ensomhed, manglende tid i familien og  mindre tid til de ældre. Afskaf kørselsfradraget !
ad 2) Vi har overforbrugt af jordens ressourcer. Lad forureneren betale. Dvs. både producenten, men sandelig også forbrugeren, som har levet i overflod uden tanke for den afledte effekt i både ind og udland. I Danmark er der over 15.000 grunde, som er konstateret forurenede. Herudover er der yderligere 15.000 grunde, hvor der er mistanke om forurening.   På stribe kan jeg nævne: Grindstedværket, Cheminova, Superfos, Collstrup, Refshaleøen, Soyakagefabrikken, Pyrolyseværket, Stålvalseværket, Prøvestenen, lossepladserne på Amager Fælled og i Valbyparken og mange flere. Nogle steder er forureningen ude af  syne; men man kan frygte, hvad konsekvensen bliver på længere sigt, hvis der ikke bliver ryddet op. Der skal findes midler til at afbøde de værste konsekvenser. De opsparede pensionsmidler, som den ældre generation råder over, bør komme miljøet til gode. Det skylder vi de kommende generationer.
ad 3) Nærvarme er bedre end fjernvarme (fint slogan !)
Den aktuelle energisituation har afsløret hvor skrøbeligt vort energiforsyningsnet er. Fjernvarme og havvindmøller er en glimrende idéer på det overordnede plan, og vil kunne sikre en grundforsyning. Men jo kortere afstand der er mellem  forbrugssted og produktionssted,  jo mindre er tomgangstabet.  Lokale energifællesskaber vil kunne medvirke til at aflaste det offentlige el-net og lokal produceret varme og energioptimering vil kunne reducere varmetabet i fjernvarmenettet.
ad 4)   Som skolelærer i Avedøre Stationsby, og , inden da, socialpædagog i en narkoinstitution,  har jeg tit mødt mennesker på bunden af den sociale rangstige.
Min retfærdighedssans er stadigvæk aktiv, og min trang til at hjælpe andre er intakt.  Den måde vi behandler flygtninge på er en skændsel.
”.. man må ikke skade andre eller sætte livet til
men i øvrigt må man gøre , som man vil ”
(uddrag af Politimester Bastians sang i Folk og røvere i Kardemommeby)
jan@amagerkan.dk 40783034


---

# Lise Coermann Mathiesen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/lise-coermann-mathiesen

FolketingskandidaterLise Coermann MathiesenMedlemDet kræver politisk handling, når magtfulde virksomheder tjener kassen på klimakrisen, mens konsekvenserne bæres af dem, der bidrager mindst. Miljøkriserne, ulighedskrisen og svækkelsen af demokratisk indflydelse hænger uløseligt sammen.Jeg er 27 år og bor i et kollektiv på Vesterbro. Siden 2021 har jeg været en del af den klimabevægelse, som år efter år har forsøgt at råbe politikerne op. Både ved at repræsentere unge i internationale klimaforhandlinger som Ungdomsdelegat til FN og som forperson for Ungeklimarådet.
Jeg vil kæmpe for:
At Danmark tager globalt ansvar.
Vores arealer skal bruges til at sikre rent drikkevand, nærende grøntsager og vild natur - ikke forurenende dyrefabrikker, der accelererer globale kriser. Danmark skal overholde international ret og stoppe våbenhandel med Israel.
Velfærd før økonomisk vækst.
Vi skal måle succes i kortere ventelister i sundhedsvæsenet, bedre trivsel på arbejdspladsen og trygge institutioner. Danmark bliver ikke rigere af sorte tal på bundlinjen, hvis hverdagen knækker for den enkelte.
Boliger før spekulation.
Alle skal have råd til at bo i deres hjem. Derfor skal vi investere i muligheder for fælleseje og flere almene boliger, som alle har råd til - ikke nye millionlejligheder til udenlandske kapitalfonde.
Derfor stiller jeg op for Alternativet i Københavns Storkreds.


---

# Tim Wodskou - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/tim-wodskou

FolketingskandidaterTim WodskouMedlemDanmarks største sikkerhedstrussel er klima-og biodiversitetskrisen - og derfor er den fokus for alt.
Anden største krise er trivsels og ensomhedskrisen - især blandt vores børn.
Vi kan og skal gøre det bedre.Som far til 3 børn er jeg meget optaget af gode skoletilbud og trivsel. Jeg har prøvet at have børn i mistrivsel og skolevægring. Det var en hård kamp med bureaukratisk forhindringsløb om udredning og skoletilbud som vores børn kunne være i. Det kan godt gøres bedre - og derfor ønsker jeg en folkeskole med plads til alle, specialskoler når det er nødvendigt og hjælp uden krav om diagnose.
Min primære interesse er inden for klima og miljø - for vi skal give en levedygtig verden videre til vores børn. Klima-og biodiversitetskrisen er Danmarks største trussel og skal behandles derefter - men i løsningerne ser jeg også et bedre fremtidigt samfund.
I fremtidens samfund skal vi overgå fra det nuværende stressende forbrugssamfund til et mere roligt trivsels og ligevægstsamfund. Hvor nærvær, empati, omsorg og trivsel er i højsædet. Hvor vi tager os af os selv, hinanden og naturen. Hvor økonomisk vækst (som ødelægger vores klima og natur) erstattes af vækst i trivsel, fællesskab og naturbeskyttelse - et mere lige samfund der arbejder fælles mod fælles løsninger. Hvor vi i det samfund arbejder mindre, forbruger mindre og istedet bruger mere tid på hinanden og i at være i og for naturen. Det samfund vil jeg kæmpe for - også på borgen.
timwodskou@hotmail.com 28493152


---

# Thomas Holbech Anker - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/thomas-holbech-anker

FolketingskandidaterThomas Holbech AnkerKandidatSundhed, forebyggelse og uddannelse - frem for udpint velfærd
Klimahandling med mennesker og natur i balance frem for stress og konkurrencestat
Fællesskaber for alle med ligeværd, inklusion og integration frem for diskrimination og mobningJeg meldte mig ind i alternativet i 2016, fordi jeg er glad for Alternativet som alternativ ;-) Jeg har i udstrakt grad politikerlede, og jeg har det hårdt med den vej, Danmark bevæger sig i dag. Jeg føler ikke, at mine værdier er repræsenteret i det eksisterende politiske system, og jeg synes, at der er systemfejl både i forhold til en alt for snæver økonomisk profitmaksimeringstankegang, og nogle landsdækkende (og globale) medier der er sensationslystne, individorienterede og hele tiden på vej mod "det næste fix". Vi får det samfund, vi vælger at lave - og det skal ikke være en konkurrencestat men en videreudviklet velfærdsstat i mine øjne. Vi skal frem til det bæredygtige samfund. Jeg betragter mig selv som et dannet og ordentligt menneske med stærke værdier.
Jeg er et energisk idrætsmenneske på 47. Idræt og fællesskaber er min passion. Det enkelte menneskes trivsel og sundhed er mit kald. Jeg er gift med Louise, der ligesom jeg er lærer, og vi har været hinandens siden vores gymnasietid på Bornholm. Vi har Jonathan på 18 og Kaysa på 13, og vi bor i Skovlunde. Familiens skød og kærligheden i det nære er det, der giver mig drivkraft og energi til nogle af mine mange gøremål uden for hjemmets 4 vægge.
thomasanker75@gmail.com 30360362


---

# Jesper Callesen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jesper-callesen

FolketingskandidaterJesper CallesenKandidatIdeen om konkurrencestaten skal kort sagt erstattes af det bæredygtige samfund. Et samfund der er mere i balance inden for alle sektorer, med mindre stigmatisering og polarisering. Det grundlæggende princip er en styrkelse af demokratiet.For mig er demokrati nøgleordet. Jeg arbejder for en systemforandring der omfatter grøn omstilling, mere økonomisk, social og sundhedsmæssig lighed, oprustning af demokratiet og mere trivsel og livskvalitet, ikke mindst blandt unge og et syn på økonomien der understøtter det.
Grøn omstilling er en gigantisk opgave og vil kræve en omlægning af kendte privilegier og magtstrukturer. Det er mere end klimapolitik, det er også miljøpolitik og biodiversitet og det går hånd i hånd med ideen om mere demokrati og økonomisk lighed. Målet er et samfund i bedre balance med natur og ressourcer og menneskers livskvalitet. Projektet er hverken socialistisk, konservativt eller liberalistisk, det har tankegods fra Edmund Burke over Grundtvig til Marx og mange flere. Det anerkender naturens egne behov, er universalistisk og bygger på et værdisæt med udgangspunkt i en humanistisk frihedsforståelse, fællesskab og samtale frem for ideologi, og er altid i bevægelse.
Mine politiske mærkesager er:
Ideen om konkurrencestaten skal kort sagt erstattes af ideen om det bæredygtige samfund
Demokratisk oprustning, politisk og på arbejdsmarkedet
Et mere bæredygtigt offentligt arbejdsmarked
Ad1) Jeg arbejder for grøn omstilling, naturens egen grundlov og forureneren betaler, mere økonomisk, social og sundhedsmæssig lighed, et langt mere meningsfuldt arbejdsmarked, bedre retssikkerhed, fri forskning og uddannelse og fokus på trivsel og mental sundhed, ikke mindst hos unge. Kort sagt en systemforandring.
Ad2) Den demokratiske oprustning skal ske gennem flere nationale og kommunale borgerting, flere folkeafstemninger,  en ny offentlighedslov og en forvaltningsdomstol der afpolitiserer afgørelser og skaber større retssikkerhed, ikke mindst i kommunerne. Bare for at starte et sted!
Ad3) Det offentlige arbejdsmarked er truet af politiske aftaler der ofte baserer sig på en illusion om at der altid kan spares på budgettet samtidig med at kvaliteten fastholdes. Besparelsen gennemføres i samarbejde med ledelsen på trods af viden og erfaringer. Medarbejderne forsøger loyalt fortsat at udføre arbejdet, men oplevelsen er nedslidning og svigtede borgere. Vi skal have et langt større fokus på viden og erfaring, fremfor rigide måltal.
jesper.callesen@alternativet.dk 27281334


---

# Peter Samir - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/peter-samir

FolketingskandidaterPeter SamirMedlemJeg ønsker at fremme grønne investeringer og en international linje, der gør Danmark til det bedste land for verden. Jeg vil et empatisk Danmark uden symbolpolitik - en førende grøn iværksætternation med større bidrag til udviklingslande.Født i Cairo og opvokset i Danmark. Jeg kæmper dagligt for at beskytte mine tre børn mod tech-giganternes algoritmer. Jeg brænder for at skabe en bæredygtig fremtid gennem grøn iværksætteri, hvor vores børn har de bedst mulige muligheder. Jeg ønsker et Danmark, der tør tænke uden for boksen, og hvor man ikke dømmer hinanden på udseendet og hvor man kommer fra. Jeg er overbevist om, at vi opnår mere ved at lytte til hinanden fremfor at råbe ad hinanden.
sorensen35@gmail.com 93888735


---

# Nana Løcke Buttenschøn - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/nana-loecke-buttenschoen

FolketingskandidaterNana Løcke ButtenschønMedlemJeg gik ind i politik for at ændre forholdene for landbrugsdyr i den konventionelle industri. Det har så udvidet sig til at jeg også kigger ind i biodiversitet, psykisk sundhed, miljø og klima og nu også beskæftigelseJeg arbejder som virksomhedskonsulent i et stort jobcenter. Med en del års erfaring med virksomhedskontakt, salg og marketing indenfor mediebranchen, konsulentarbejde med at finde elevpladser til unge studerende. Jeg arbejder hver dag for at skabe bedre forhold for landbrugsdyr i den konventionelle industri. Jeg ønsker at konvertere den animalske produktion til økologi og regenerative landbrug til glæde for miljø, dyr og i sidste ende os. Vi skal kun producere kød til danskernes eget forbrug og så skal alle transporter med levende dyr ud af landet stoppes. Dyr skal fødes, leve og dø her og ikke sendes til lande som f.eks. Vietnam. De kan avle deres egne dyr selv.
Jeg arbejder desuden for:
Drikkevandskvaliteten skal højnes og vi skal have mindre nitrat i vores vand, som iøvrigt er kræftfremkaldende.
Forbedre forholdene for især den ældre generation og de helt unge.
Bedre psykiatri og flere muligheder for hjælp til unge med psykiske udfordringer. Dem er der desværre en del af.
Jeg vil gerne give handikappede med synlige og usynlige handikap bedre muligheder for både uddannelse og arbejde. De er en usynlig målgruppe, som kun få vil se i øjnene.
Nanaloeckebut@gmail.com


---

# Thomas Lindqvist - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/thomas-lindqvist

FolketingskandidaterThomas LindqvistMedlemJeg stiller op for Alternativet, fordi jeg brænder for at sætte fart på den grønne omstilling og stoppe tabet af biodiversitet samt forureningen af vores hav og fjorde.


---

# Steffen Tolstrup - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/steffen-tolstrup

FolketingskandidaterSteffen TolstrupMedlemFolketingskandidat i Vestjyllands Storkreds. For naturen, for demokratiet og for de kommende generationer.Jeg bor nær Ringkøbing, hvor jeg arbejder som pædagog og lærer på en folkeskole. I min fritid er jeg spejderleder. Jeg går især op i mere og bedre natur, ordentlighed i politik og en god fremtid for vores børn og unge.
sribert@hotmail.com 51722350


---

# Lina Sikora Christiansen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/lina-sikora-christiansen

FolketingskandidaterLina Sikora ChristiansenMedlemJeg er mor, bogholder, autist, tidligere skoleleder/lærer for mine to yngste børn, selvlært i servicelovgivningen, selvlært specialpædagog. Folketingskandidat 2026.Jeg har bud på hvad der skal til for at stoppe mistrivsels-epidemien blandt de unge og epidemien af ufrivilligt skolefravær.
Jeg kan pege på mange ting der kunne gøres bedre på specialområdet, i psykiatrien, og i somatikken, for at give mere lige muligheder for alle, og bedre indsatser generelt.
Jeg har også en del viden om energi/vedvarende energi og bygningsreglementet. Vi skal normalisere bofællesskaber og tiny houses i lovgivning og lokalplaner.
linasikora@gmail.com


---

# Signe Sofie Larsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/signe-sofie-larsen

FolketingskandidaterSigne Sofie LarsenMedlemDin unge kvindelige folketingskandidat i Midt- og Vestjylland.Klimakrisen kræver handling - NU. Det vil jeg kæmpe for.
Derudover vil jeg kæmpe for, at det grønne valg altid skal være det nemmeste og billigste valg for individet, både når det gælder mad, transport og forbrug. For klimakrisen er et problem, der skal løses systemisk; individet kan ikke bære ansvaret på egne skuldre alene. Vi har brug for politisk handling og systemisk forandring.
Derudover vil jeg kæmpe for en anden måde at føre politik på. Vi står overfor store problemer, som kræver samarbejde og kompromisser. I mit politiske arbejde vil jeg altid stræbe efter at være ægte, transparent og dialog-skabende. Jeg tror på, vi finder løsningerne i fællesskab.
Læs mere om mine mærkesager nedenfor:
Kloden i balance
• Klimarådet dumper regeringers klimapolitik - reel klimahandling nu
• Beskyt naturen på land og i hav – mere biodiversitet og liv
• Rent drikkevand - giftfrit landbrug
Liv i balance
• Billigere leveomkostninger og retfærdig boligbeskatning
• Det skal være billigere at vælge grønt – fjern moms på økologisk frugt og grønt
• Bedre og billigere offentlig transport i hele landet
Demokrati i balance
• Vi skal turde tænke anderledes – fortidens svar løser ikke nutidens problemer
• Transparens, direkte dialog og borgerinddragelse skal styrke demokratiet
• Mindre bureaukrati, mere tillid og frihed til skoler og offentligt ansatte


---

# Didde Krabbe Johannesen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/didde-krabbe-johannesen

FolketingskandidaterDidde Krabbe JohannesenMedlemMærkesager
Natur og klima:
Jeg er optaget af den grønne omstilling og vil arbejde aktivt for at skabe en lysere fremtid for os og vores børn.
Børn, unge og familier:
Jeg vil kæmpe for at sikre bedre forhold for vores børn og unge. Flere diddekj@hotmail.com 29405727


---

# Peter Bilgrav - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/peter-bilgrav

FolketingskandidaterPeter BilgravMedlemMit hovedfokus er biodiversitet, og det gode liv for alle uanset grundvilkår. Jeg er bosat på landet og er optaget af de kulturelle og naturmæssige aspekter af livet uden for byerne.Du kan læse mere om hvad jeg står for på min hjemmeside: peterbilgrav.dk
Peter@mepps.dk 51802295


---

# Emil Sloth Andersen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/emil-sloth-andersen

FolketingskandidaterEmil Sloth AndersenMedlemJeg er folketingskandidat for Alternativet i Nordjylland. Mine mærkesager er 1) rent vand, 2) et nej til Egholm-forbindelsen og 3) bedre vilkår for unges søvn. Og så er jeg generelt optaget af investeringer i velfærd og grøn omstilling.Jeg er vokset op i Aalborg og kender virkeligheden i kommunerne. Jeg har siddet fire år som kommunalpolitiker og skaffet penge til skolehaver og sundhedsplejersker. Jeg har arbejdet på et forlag og som konsulent med grøn omstilling. Nu håber jeg på en plads i Folketinget, hvor jeg vil rykke på især tre mærkesager.
RENT VAND – i vandhane og fjord
Det er tragisk, at drikkevandet i blandt andet Aalborg har så meget nitrat, så der er langt større risiko for tarmkræft. Vandet skal være rent! Og regningen skal ligge hos landbruget og staten – ikke borgerne. Vi bør også have sprøjteforbud og lavere kvælstof-grænser for landbruget. Det vil gavne livet i Limfjorden.
NEJ TIL EGHOLM-MOTORVEJEN
Jeg vil til enhver tid hellere prioritere god offentlig og grøn transport end at køre en vej gennem et naturområde.
BEDRE VILKÅR FOR UNGES SØVN
Rykker vi mødetiden for særligt de unge, styrker vi deres trivsel! Og vi gør det nemmere for dem at lære.
Generelt vil jeg samtidig investere i velfærd og grøn omstilling, betalt af boligbeskatning og skat på forurening.
Du er meget velkommen til at tage kontakt for spørgsmål/samtale.
/Emil
emilslothandersen@gmail.com


---

# Anette Jensen Smith - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/anette-jensen-smith

FolketingskandidaterAnette Jensen SmithKandidatKandidat til FV 2026. Jeg stiller op for Alternativet, fordi jeg vil arbejde for et samfund, hvor mennesker, dyr, natur og demokrati bliver behandlet med respekt og omtanke. Politik skal laves langsigtet med hensyn til alle tre bundlinjer:Folketingsvalg 2026
Om mig: Jeg bor i Hobro, Mariagerfjord Kommune og arbejder som virksomhedskonsulent hos Teknologisk Institut i Aarhus med produkt- og systemcertificering og rådgivning indenfor cirkulær økonomi/miljø og sociale forhold, (ansvarlighed i tekstilproduktion - ESG)
Jeg er 53 år gammel, har tre børn på hhv. 25, 20 og 17.
Rent vand er fundamentet for alt liv – derfor er beskyttelsen af vores drikkevand, kystområder og havmiljø min absolutte førsteprioritet. Vi skal passe på vores fælles naturarv, så den også er ren og livskraftig for kommende generationer. Det skal vi gøre ved at stoppe al udledning af gift til havet. Helt ærligt, er det ikke på tide at FMC - bedre kendt som Cheminova - lukkes? Nu har vi hørt om forbudte og giftige stoffer der udledes til havet længe nok. Nu må det - og andre lignende udledninger - stoppe!!
Jeg vil arbejde for et loft på dispensationer der udstikkes på bekostning af natur og mennesker. Det ligger i ordet "dispensation" at det er en undtagelse uden løfte om gentagelse. Den skal gives i en begrænset periode, som bør benyttes til at komme i mål med at opfylde lovgivningen.
Jeg tror på mennesker som en ressource. Uanset hvor vi kommer fra, skal vi mødes med værdighed, muligheder og tillid. Den politiske samtale har brug for mere ærlighed og ordentlighed, og jeg vil arbejde for en mere respektfuld tone, for mere gennemsigtighed i politik og for at afsløre manipulation og populisme på en sober og konstruktiv måde. Og der er virkelig nok at tage fat på.
Retssikkerheden er presset, særligt for almindelige borgere. Især én bestemt minoritet i Danmark er udsat for daglig hetz fra Socialdemokratiet og højrefløjen. En hetz der ikke er berettiget, og som ikke er godt eller sundt for noget. Jeg vil kæmpe for, at alle får den retssikkerhed og de menneskerettigheder, de har krav på – uden undtagelser. Par med børn med udfordringer og diagnoser skal kunne bede det offentlige om hjælp, uden at være i fare for, af den grund, at få tvangsfjernet deres børn. Alle borgere skal have den bedst mulige oplysning af myndighederne, baseret på den situation de befinder sig i. Slut med at man nærmest selv skal være jurist, være meget vedholdende og have energien til at blive ved, for at få de ydelser man har ret til i samfundet. Og slut med myndigheder der laver ulovlige afgørelser, trækker sager i langdrag og holder borgere som gidsler, for at spare penge.
Vi skal styrke fællesskaberne og nærheden som en form for ny velfærd. Naturen skal være en aktiv del af vores trivsel og sundhed, og udsatte grupper – børn, hjemløse, ensomme, flygtninge, mennesker med fysiske eller psykiske udfordringer – skal løftes gennem stærke fællesskaber og målrettede initiativer.
Sundhedstiltag bør bygge på viden. Derfor skal sundhedsundervisning i skolerne styrkes, og behandlinger baseres på solid forskning – ikke på medicinalindustriens interesser. Dette skal ske som et led i forebyggelse af livsstilssygdomme, som kunne have været undgået, og som i dag koster 50% af vores sundhedsbudget. Vi bruger til sammenligning 5% af sundhedsbudgettet på forebyggende indsatser på sundhedsområdet, hvilket er alt alt for lidt.
Jeg ønsker et Danmark med større gennemsigtighed. Lobbyisme bør sidestilles med korruption, og brancheorganisationer skal ikke have den uforholdsmæssige magt, de har i dag. Interesseorganisationers økonomiske styrke og enkeltpersoners position i samfundet bør ikke diktere landets politik, som det fx er tilfældet på landbrugsområdet
Krav til dyrevelfærd skal håndhæves. Dyrevelfærd skal defineres efter de 5 friheder.
o	Frihed fra sult og tørst: Let adgang til frisk vand og en balanceret kost.
o	Frihed fra ubehag: Et passende miljø med læ og komfortable hvilearealer.
o	Frihed fra smerte, skade og sygdom: Forebyggelse eller hurtig diagnose og behandling.
o	Frihed til at udtrykke normal adfærd: Tilstrækkelig plads, faciliteter og selskab med artsfæller.
o	Frihed fra frygt og lidelse: Behandling og forhold, der undgår mental lidelse.
Ikke på den måde som Landbrug og Fødevarer definerer dem på i dag, men på den måde som de er ment fra starten, og som faktisk giver velfærd for dyr.
Demokratiet skal gøres stærkere og mere åbent. Politikerne er valgt af befolkningen – ikke omvendt – og den tillid forpligter.
Der er mange områder hvor politik kan forbedres til fordel for alle befolkningsgrupper. Det jeg har nævnt her, er blot nogle af de ting, der driver mig til at stille op til folketingsvalget 2026.
Du er mere end velkommen til at kontakte mig med konkrete spørgsmål på e-mail: ajs@cevis.dk
KV2025 tema: Omsorg for hinanden og vores omgivelser.
Mine mærkesager:
Rent vand - livets kilde:
Vi skal passe på vores vand - fra fjord til grundvand. Mariager Fjord skal være ren og levende, vores vandløb klare, og drikkevandet beskyttet mod sprøjtegifte og forurening. Rent vand er ikke en luksus, men en rettighed - og vores fælles ansvar.
Mit hovedfokus er vand.
SE KONKRET PLAN FOR GENOPLIVNING AF MARIAGERFJORD HER: https://drive.google.com/file/d/1w8HnEcfoKBqWOrw6Nd4GJ4f2rl8ubyNQ/view?usp=sharing
Der er fundet pesticider i 20% af de aktive drikkevandsboringer i Mariagerfjord kommune, indenfor de sidste fem år. Pesticider kommer fra flere kilder, men den helt oplagte er landbruget, fordi der anvendes pesticider hen over de største og mest sårbare arealer. Jeg vil arbejde utrætteligt på at få forbudt pesticider og fungicider på arealer der ligger hen over grundvand og ned til åer og fjord.
Fjorden fra Hadsund til Hobro er død. Ovenpå ligner vandet sig selv, men dykker man ned under overfladen, er der døde fisk, ingen muslinger, slimet dødt ålegræs og masser af fedtemøg. 10% af forureningen menes at komme fra udledningen af renset vand ved Hadsund, hvor vandet, efter min mening ikke renses godt nok. Det kan vi gøre bedre. Teknisk set er det muligt at rense vandet næsten 98%, det gør man i andre lande, og det bør indføres som standard på ethvert rensningsanlæg i Danmark også. Lad os starte med vandrensningen i Nordjylland.
70% af forureningen i fjorden kommer af kvælstof og pesticider fra landbruget. Der er simpelthen brug for at skrue ned for antallet af dyr. Dette er ikke en hetz imod landbruget, men en nødvendighed, hvis vi gerne fortsat vil have en mulighed for at hive forholdsvist rent vand op af jorden.
Det tager 20-40 år for overfladevand at trænge ned og blive til grundvand. Det vil sige, at hvis vi stoppede med at sprøjte pesticider ud på markerne i dag, ville vi første se den fulde effekt af pesticidrester i vores grundvand om 40 år. Det synes jeg er rigtig skræmmende.
Rent vand er livsgrundlaget for alle levende væsner på Jorden, og lige nu er vi godt i gang med at undergrave vores eget livsgrundlag. Det er min første prioritet som menneske og som politiker at ændre på det.
Et varmt fællesskab for alle:
Alle mennesker skal mærke, at de betyder noget. Vi skal styrke psykiatrien, skabe bedre vilkår for ældre, hjemløse og udsatte børn - og investere i trivsel frem for brandslukning. Et trygt lokalsamfund begynder med omsorg og fællesskab.
Vi skal ikke nødvendigvis bruge flere offentlige midler, men vores penge skal bruges, hvor de gør mest gavn – på mennesker, fællesskab og bæredygtighed. Bedre normeringer i daginstitutionerne, styrket forebyggelse i sundhedssektoren, sund skolemad og grøn omstilling er ikke luksus, men investeringer i fremtidens trivsel.
Det kan lade sig gøre, hvis vi tør omprioritere – skære ned på dyre konsulenter og kortsigtede projekter, energioptimere vores bygninger og bruge gevinsterne på det, der faktisk skaber værdi i folks hverdag.
Vi skal bruge færre ressourcer på systemer og flere på mennesker. Det er både god økonomi og god samfundstænkning. Og vi skal forebygge frem for at reparere.
Grøn omstilling - lokalt og ægte:
Mariagerfjord skal være foregangskommune for grøn handling. Vi skal skabe lokale grønne jobs, støtte bæredygtige virksomheder og gøre det nemt at leve klimavenligt i hverdagen. En levende kommune bygges på håb, handling, forebyggelse og omtanke.
Alternativets politik bygger på en bæredygtig balance mellem de tre vigtigste grundsten i vores samfund.:
Klima og miljø
Sociale forhold
En sund økonomi
Jeg synes ikke at der findes bedre grundsten.
ajs@cevis.dk 26741556


---

# Anne-Marie Hemmeth - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/anne-marie-hemmeth

FolketingskandidaterAnne-Marie HemmethMedlemFolketingskandidat, Nordjyllands storkreds 2026.
Tidligere spidskandidat til Aalborg Byråd og Region Nordjylland 2025Jeg har lavet alt muligt andet i Alternativet siden 2016.
OM MIG SELV:
Jeg er et politisk menneske, og har altid været det. Jeg er også ivrig læser af mange slags litteratur, elsker at lave mad og at rejse i Europa.
Jeg er 63 år og bor i et andelsrækkehus lige uden for Aalborg med min søde mand og vores lille gårdhund.
I København har jeg min skønne datter på 32.
Jeg er født og opvokset i Kalundborg, tog min første uddannelse i København og har siden boet 20 år på Fyn. Jeg blev kæreste med Ole for næsten 20 år siden, og i 2008 flyttede min datter og jeg op til ham i Aalborg.
Jeg er oprindeligt erhvervssprogligt uddannet i fransk og engelsk og har arbejdet som projekt-, chef-, direktions- og studiesekretær på både private og offentlige arbejdspladser indtil jeg måtte forlade arbejdsmarkedet efter en lang sygdomsperiode.
Siden da har jeg - i meget langsomt tempo - taget en bachelorgrad i litteraturvidenskab med engelsk som tilvalg. Egentlig var jeg derefter i gang med kandidatuddannelsen i engelsk, men det blev for "skole-agtigt".
Så kom Alternativet ind i mit liv i 2016, og jeg har siden været aktiv lokalt i Aalborg (bestyrelsesmedlem og forperson), i Nordjyllands storkreds (bestyrelsesmedlem) og i Hovedbestyrelsen (i flere perioder som næstforperson). Jeg holdt en pause i mit engagement i 2020-2022, men kom tilbage i fuldt firspring derefter og blev ret hurtigt medlem af Hovedbestyrelsen for min storkreds igen.
anne-marie.hemmeth.hb@alternativet.dk 25114984


---

# Tine Loft Thomsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/tine-loft-thomsen

FolketingskandidaterTine Loft ThomsenMedlemJeg har boet i Furesø Kommune (Farum) siden 2005. Jeg har været med i flere forskellige forældrebestyrelser, men kunne ikke finde et parti, før Alternativet blev skabt.Jeg er meget optaget af lighed. Her mener jeg fx lighed i sundhedssystemet, hvor mange kvinder stadig oplever, at de ikke bliver taget alvorligt. Jeg ønsker mig mere lighed i grundskolen - vi skal gøre folkeskolen til et tilvalg. Det skal ske gennem en styrkelse af fagligheden, så vi fx bruger socialpædagoger, når vi har inklusionsbørn i klassen. Samtidig med at vi skal gøre det attraktivt at uddanne sig til at være lærer. Derfor må vi styrke læreruddannelsen.
Jeg er meget optaget af, at vi får styrket det offentlige arbejdsmarked, så dekan tiltrække de bedste mennesker, og vil ikke er nødt til at gå på menneskefangst i mindre udviklede lande.
Gennem mange år har jeg arbejdet for, at alle børn og unge kan få en god begyndelse på livet i alsidige daginstitutioner af forskellig størrelse. Jeg har siddet i skolebestyrelse i snart 10 år, hvor jeg blandt andet har haft fokus på specialområdet, mobilpolitik, sociale forhold og udvikling af skolen. Jeg sidder også med på samrådsmøder for skolerne og planlægning af samme.
Derudover sidder jeg i bestyrelsen i vores lokale fritidsklub, hvor jeg har været med til at styrke samarbejden med det politiske udvalg. Ved at lægge en plan for samarbejdet, har vi også undgået nogle besparelser.
Jeg er politisk udpeget til at sidde i bestyrelsen for en almen boligforening. Dette giver mig et indblik i kommunens boligpolitik.
tine.loft.thomsen@gmail.com


---

# Simon Rigét - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/simon-rigt

FolketingskandidaterSimon RigétMedlemDanmark for mennesker i harmoni med den natur vi selv er en del af.Fattigdom bør afskaffes omgående. Det er udelukkende en politisk beslutning at nogle skal leve under grænsen for hvad der er værdigt. Fattige har ingen frihed til at vælge, kan ikke deltage på lige fod, og deres børn får dårligere liv pga. afsavn. Det kan endda betale sig samfundsøkonomisk at rette op på. Fattigdommen er spild af ressourcer.
IT afhængigheden af USA bør afvikles. i 2022 var vi militært på bar bund, men har nu indset nødvendigheden af at kunne forsvare os selv. I dag står vi samme sted med offentlig IT. Vi skal ændre måden vi køber og udvikler IT på, så vi ikke gang på gang, bliver fanget i dyre løsninger der låser os fast i afhængighed.
Demokratiet og borgernes rettigheder er langsomt, men sikkert ved at blive afviklet. Danmark fik aldrig indført en tre- deling af magten som vi har forpligtet os til, og borgerne overvåges i en hidtil uhørt grad, under påskud af at fange kriminelle. Hvis demokratiet ikke udvikles, afvikles det.
Klimaet reddes desværre ikke alene af, at almindelige mennesker tager ansvar for eget genbrug og forbrug. Selv en fordobling af afgifter vil kun have lidt effekt. Hvis de rigeste havde samme klimaaftryk for en gennemsnits dansker, kunne vi på engang halvere vores belastning. Men det er ikke nok. Danmark udgør kun ca 0,16% af klimaaftrykket. Hvis vi virkelig skal flytte noget, skal vi vise omverden hvordan man kan leve ansvarsfuldt, på en måde de har lyst til at efterligne.
Jeg har arbejdet mest med udvikling af IT som selvstændig. Jeg bor i Gribskov, er far til to børn i skolealderen og som følge, dybt engageret i vores lokalsamfund og hvordan børn trives og udvikles.
Alternativet laver politik ud fra værdier og mål, ikke ideologi.
Politik skal bygge oven på den viden vi allerede har, ikke erstatte den.
Formålet med politik bør værer at skabe mest mulig trivsel for flest muligt.
Simon Rigét
Kandidat til Folketinget for liste Å - Alternativet til at gøre og tænke som vi plejer.
Følg mig på:
QUORA
FaceBook
simon.riget@gmail.com 40968217


---

# Nanna Høyrup - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/nanna-hoeyrup

FolketingskandidaterNanna HøyrupKandidatMit fokus er især på trivsel. Både ift. kvaliteten af vores dagtilbud, samt børnefamiliens muligheder  for at få hverdagslivet til at hænge sammen på meningsfulde måder. Og så skal vi fra Hamsterhjul til Klimahandling!Mit navn er Nanna, jeg er 43 år, uddannet pædagog og bor i Hundested (Lynæs). Det er vigtigt med Alternativets stemme i kommunen og på landsplan, så vi fortsat kan  påvirke udviklingen i en grøn og socialt bæredygtig retning.
Gennem  de sidste 10 år har jeg været aktiv indenfor det børne- og familiepolitiske område, både ift. kvaliteten af vores dagtilbud, samt børnefamiliens muligheder  for at få hverdagslivet til at hænge sammen på meningsfulde måder. Det er min overbevisning, at det er når vi mennesker trives og har det godt, at meget andet også vil falde på plads. Vi får mere overskud til hinanden og til at engagere os i lokalmiljø, frivillige projekter og foreningsliv, som er en værdifuld kilde til et bæredygtigt samfund.
Mit fokus er generelt på de basale ting i livet, på værdien af omsorg og særligt for børnene og at give dem en stærk stemme lokalt og landsdækkende.
nannahoyrup@gmail.com 26218390


---

# Morten Hvidberg Greve - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/morten-hvidberg-greve

FolketingskandidaterMorten Hvidberg GreveKandidatVi kan ikke klare alt, men meget mere. Borgerinddragelse for trivsel og tillid i kommunen…Fra jeg underskrev min vælgererklæring har jeg ment at Alternativet, politisk, står for den egentlige forandringsvillighed og rette indstilling til den verden vores børn og børnebørn vil efterspørge når de ser sig tilbage og spørger om vi tog vores viden og indsigt i verdens og vores lands tilstand alvorligt nok.
Jeg har altid brændt for bæredygtighed på alle niveauer, og har været på mange økologiske og biodynamiske gårde i Danmark.
Jeg er realistisk idealist af hjertet og er uddannet Eksportingeniør, der arbejder med at Cyber sikre danske virksomheder.
Jeg har været ung i Hellebæk og Helsingør i 10 år, og bor nu i Hornbæk på siden 2017 og er far til 4 voksne børn.
Jeg vil gerne se vores kommune bæredygtig og i trivsel og vil gerne gøre en indsats for det. Med bæredygtig mener jeg for miljø, klima, socialt og økonomisk, og med trivsel mener jeg mere demokratisk, inddragende og tillidsfuldt for alle.
Som politiker ser jeg mig selv som pragmatisk og lyttende, seriøs og vedholdende.
Mine mærkesager for Helsingør er:
Bæredygtigt erhvervsliv i en bæredygtig / cirkulær kommune der værner om borgenes sundhed dvs. ders luft, vand, hav og jord. Her er der plads til forbedring.
Kommune i trivsel gennem borgerinddragelse, borgerafstemninger og samskabende processer for de store projekter.
Bæredygtigt budget og energiforsyning i langsigtet økonomisk, klimamæssig og social balance.
Læs mere om mig og mine sager i et meget fint interview her:
https://hornbaekliv.dk/kommunalvalg-2025-morten-greve-aa/
Vi har et større program for kommunen - som kan fremsendes.
Og så er jeg også musiker, sanger, og digter....
mortengreve@gmail.com 22116719


---

# Mariane Lunden Jacobsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mariane-lunden-jacobsen

FolketingskandidaterMariane Lunden JacobsenKandidatMine fokusområder er natur, biodiversitet og klima.
Alle beslutninger for bedre trivsel og liv for borgerne i Halsnæs skal tages under hensyn til den grønne dagsorden.
Derudover er jeg meget optaget af at vores mindste borgere skal trivesEfter godt 9 år som medlem af Alternativet og medlem af bestyrelsen Alternativet Halsnæs er jeg klar til igen at stille op som kandidat til Byrådet KV25
Jeg flyttede til Hundested for 25 år siden med mand og 2 mindre børn pga. min mands  arbejde dengang i Frederiksværk – og vi elsker vores liv heroppe.
Børnene er fløjet – og manden arbejder nu i Roskilde.
Jeg har været folkeskolelærer på 2 af kommunens skoler fra 2000 – 2007 – og derefter tilbage til min læst, som laborant i Hundested, i Hillerød på Novo og nu igen i Hundested.
Jeg vil som byrådspolitiker ved dialog og samarbejde med alle de politiske partier, forsøge at påvirke alle beslutninger i kommunen i en grøn og bæredygtig retning, med et fokus på biodiversitet både på land og i vand, som vi jo også har masser af.
Jeg vil arbejde for socialt bæredygtige løsninger, som passer på det enkelte menneske og tilværelse – og for i så høj  grad som overhovedet muligt, sætte de kommunalt ansatte fri til at agere efter deres faglighed og tillade dem at tage beslutninger, der sætter mennesker fri.
Halsnæs er en kommune, som har så meget fantastisk natur.
Vores pligt, som politikere er så, at sørge for at værne om netop naturen og hjælpe biodiversiteten tilbage i på fode igen.
Vi skal under hensyntagen til dén natur skabe, vedligeholde og udbygge de forhold, som det gode liv har brug for – gode skoler og institutioner, god infrastruktur, kultur og gode idræts- og fritidstilbud, god ældre omsorg og pleje og i høj grad et godt ungdomsliv – og derved først selv gavne af det, men også tiltrække nye borgere.
Jeg vil i Halsnæs have fokus på natur, klima, biodiversitet, mennesker, iværksætteri og meget gerne tilflyttere, som kan bidrage med energi og virkelyst.
Og sidst men ikke mindst, så vil alt mit arbejde foregå med fokus på ”ny politisk kultur” – et fokus på at lytte for at forstå - og derved at kunne indgå kompromiser for at nå fælles løsninger.
mari6826@icloud.com 22167424


---

# RASMUS HARNING - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/rasmus-harning

FolketingskandidaterRASMUS HARNINGMedlemMit navn er Rasmus, jeg er 21 år og bor lige nu i Valby, men er opvokset i Helsingør. Jeg er meget aktiv i Alternativets Ungdom, hvor jeg har æren af at være Sundhed, Social, Skole og Integrationsordfører.Udenover at være i landsbestrylesen i ÅU og at være meget aktiv i ÅUK stiller jeg også op til Folketinget i Nordsjælland storkreds. Nogle af mine mærkesager er:
Statsborgerskab til dem, der er født og opvokset her. Det gør mig så arrig at folk, der er født på vores hospitaler, er gået på vores skoler og arbejder i vores byer, ikke bliver behandlet som ligeværdige borgere.
Lige adgang til sundhed i Danmark. Om du bor i København eller Langeland, skal ikke afgøre om du kan få hjælp. At kunne leve godt skal ikke være en luksus.
En omlægning af prioritering i folkeskolen. Folkeskolen skal være for at lære, både fagligt og om sig selv. Det skal ikke behandles som en maskine, der skal spytte nye arbejdere ud.
LGBTQ+ personers rettigheder skal igen blive en prioritet i dansk politik. Over halvdelen af LBGTQ+ unge i folkeskolen mistrives. Transkønnede bliver nægtet adgang til livsreddende behandling. Det skal ændres nu!
Opgør med landbrugslobbyisme. Vores dyr og drikkevand skal behandles ordentligt!


---

# Salik Anders Rosing - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/salik-anders-rosing

FolketingskandidaterSalik Anders RosingMedlemGør det bilfrie liv nemtJeg hedder Salik Rosing, og jeg stiller op til Folketinget for Alternativet.
Jeg er født i Helsingør og opvokset i Humlebæk. Efter en del år København flyttede jeg for fire år siden hjem til Helsingør med min kone og vores to døtre.
Jeg har fire mærkesager
Selvstændige fødevarer
Selvstændige børn
Selvstændig energi
Selvstændig IT
Selvstændige fødevarer
Dansk landbrug har gennem årtier udviklet sig til at være i stigende grad specialiseret i svinekød til eksport. Størstedelen af vores landbrugsareal bruges til at dyrke foder til husdyr, og alligevel er vi også nødt til at importere meget store mængder sojaprotein fra tidligere regnskovsjord i Sydamerika.
Ud over at lægge beslag på kæmpe arealer i Danmark og udlandet til foder, medfører svineproduktionen også store mængder gylle og dårlig dyrevelfærd i staldene.
Det kan vi gøre bedre. Der skal være meget færre dyr i dansk landbrug, de skal have ordentlige forhold, og fodermarkerne skal omlægges til dyrkning af grøntsager og korn og til natur.
Vi skal ikke smadre vores natur, drikkevand og havmiljø for at lave argentinsk soja om til billigt svinekød til udlandet. I stedet skal vi producere fødevarer der kan brødføde os selv.
Selvstændige børn
Når jeg færdes med mine børn synes jeg tit vi oplever farlige situationer, hvor vi for eksempel må krydse veje uden fodgængerfelt og med dårligt udsyn på grund af mange parkerede biler, eller hvor cykelstier pludselig ophører på stærkt trafikerede veje. Det er i mine øjne et centralt fokuspunkt for samfundet fremadrettet, at der skal være større trafiksikkerhed for gående og cyklende, ikke mindst ved daginstitutioner og skoler.
Mange borgere har brug for en bil. Mange andre kunne undvære egen bil hvis der var sikre skoleveje, bedre busforbindelser og adgang til delebil. Vi skal fremme det bilfrie liv – ikke ved at straffe bilisterne men ved at gøre alternativet nemt. Det er godt for miljøet, godt for økonomien hos de bilfri, og godt for de tilbageværende bilister, som får mindre konkurrence om parkering.
Selvstændig energi
Europa har desværre ført en energipolitik, der gjorde os afhængige af russisk gas. Vi må ikke erstatte den afhængighed med gas fra USA og Qatar. I stedet skal vi hurtigt have gassen ud af vores energisystem. Vores varme skal komme fra geotermi og varmepumper, og elsystemet skal baseres på vedvarende energi med batterier og langtidslagring til at udjævne den svingende produktion.
Samtidig skal vi være mere energieffektive, og for eksempel se kritisk på datacentre og andre energitunge aktiviteter
Solceller kommer i dag i høj grad fra Kina, men i modsætning til fossile brændstoffer er vi ikke afhængige af producenten, når først cellerne er installeret.
En grønt, fleksibelt og sparsommeligt energisystem er afgørende for vores klimamål og vores selvstændighed
Selvstændig IT
Det offentlige bruger årligt mange penge på software, f.eks. til Office-pakken. Samtidig ser vi, at adgang til disse tjenester kan lukkes for brugere som har lagt sig ud med den amerikanske regering. Det er altså både en økonomisk byrde og et sikkerhedsproblem at være afhængige af denne type software. Den offentlige sektor bør gå forrest i at udvikle og anvende alternativer til Office, Windows m.m.
Dette vil muligvis koste penge på kort sigt, men der er mange penge at spare på langt sigt, udover uafhængigheden af techgiganter.
valg@salik.dk


---

# Mia Sofie Faureholm Lundsberg - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mia-sofie-faureholm-lundsberg

FolketingskandidaterMia Sofie Faureholm LundsbergMedlemM fie_lundsberg@hotmail.com 40424474


---

# Jacob Antvorskov - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/jacob-antvorskov

FolketingskandidaterJacob AntvorskovMedlemNed med forbruget og op med humøret.
Fritidsliv med vandsport.
Rent vand.
Mere fritid. Sundt landbrug uden bivirkninger. Praksis i skolerne
Klima, Genbrug og Cirkulær økonomi.Jacob Antvorskov, 49 år.
2 store børn, 1 kæreste/ægtefælle, 1 kat, 3 høns, 15 solceller, 3 solvarme-paneler, ponyfar og cykelfar.
Projektleder for cirkulær økonomi i en kommune.
Særheder:
Jeg er rødhåret, venstrehåndet, farveblind, har overbid og spiser helst plantebaseret og økologisk.
Engageret:
Jeg opleves ofte som meget engageret og energisk optaget af at ændre vores samfund, så det bliver mere nænsomt, mere genbrugende, mere cirkulært og fossilfrit. Et samfund hvor vi tænker mere på planeten end os selv, og giver den videre til kommende generationer i mindst lige så god stand som vi fik den.
Jeg arbejder altid på at ændre ting med små test som senere skaleres.
Politisk kan jeg derved vise ønskede fremtider, fremfor blot at påpege systemfejl og finde fejl i andres politikker.
Rent vand:
Rent drikke-, fjord-, spilde-, regn-, og grundvand: Vi skal passe på vandet i hele dets kredsløb. Som sejler og surfer piner det mig, at havmiljøet har det dårligt. Men vandet skal holdes rent i hele dets kredsløb. Det er vigtigt at vi passer på det. Det gælder også byernes spildevand og det der skylles ud og ned fra markerne. Mit team er igang med en kortlægning som udgives inden valget for at engagere alle sjællandske borgere i deres lokale vandværker.
Fritid:
Jeg mener vi danskere bør blive verdens rigeste folk. Ikke i penge, men rige på tid.
Det er 36 år og millioner af stresstilfælde siden vi sidst nedsatte arbejdstiden. Jeg drømmer om et land med en ny grådighed: Et land hvor folk er rige på tid, har tid til deres børn og ældre. Umættelige på solnedgange, ting der kan deles, venskaber, fællesskaber, samt ro og stilhed når det er det der kræves.
Slap a': Der er stress nok til alle. Jeg er selv meget glad for min fritid og definerer mig i højere grad ud fra mit fritids- end mit arbejdsliv. Jeg har hvert år mulighed for at tage orlov i en måned for at få tid til windsurfing og andre interesser.
Klima, Genbrug og Cirkulær økonomi:
Gennem 17 år har min familie fulgt sin egen klima-plan (2030-planen.dk) og vist, at man kan mere end halvere sin CO2-udledning. Vi bør forberede os på en mindre stabil verden med grøn energi og forsyningssikkerhed: Vi skal satse på at kunne forsyne landet med vedvarende energi, grønsager og vand i de kriser som vi kan risikere. Jeg spiser selv helst økologisk og plantebaseret, og køber næsten kun brugte ting.
Jeg har siden 2021 testet om det er muligt kun at købe brugt tøj. Det er det. I 2025 testede jeg om jeg helt kunne undgår at købe nye ting. Det lykkedes næsten, men endte med at jeg købte 3 nye ting. Jeg forsøger at leve fossilfrit, men er ikke helt i mål endnu.
Mere praksis i skolen:
Som efterskolelærer oprettede jeg et skolefag som man bestod ved at man udskrive en faktura på det produkt man havde udviklet i løbet af året.
Faktisk var det en reaktion på Helge Sanders udmelding om at undervisningssektoren skulle "gå fra forskning til faktura." Vi tog det bare helt bogstaveligt.
På samme måde drev jeg i 4 år UdkantsUniversitetet som en reaktion på at Københavns Universitet ikke havde oprettet nogen nye uddannelser i over 10 år.
Men praksis kan også komme ind i mange andre sammenhænge. Det kræver dog tillid til lærerne, at lærerne har tillid til egne evner og får ros når de tager chancer som bringer undervisningen udenfor klasseværelset.
Jeg var i årevis dommer i Innovationskonkurrencer. -fx Danish Entrepreneurship Awards.
Hvad mener jeg om UDDANNELSE?
Jeg mener vi bør gøre noget!
Jeg har oprettet UDKANTSUNIVERSITETET -sammen med andre gode folk.
UdkantsDanmark ligger lavt på trivsel og dannelse i folkeskolerne. -der må gøres noget. -og uddannelse er intet værd uden dannelse!
Udkantsuniversitetet fungerede i cirka 4 år, men er nu lukket.
Hvad mener jeg om LANDSBYER?
Jeg mener vi må gøre noget!
Derfor sidder jeg i en LAG-bestyrelse hvor vi uddeler EU-midler. Især til grønne projekter.
Jeg har været tovholder på at:
Vallekilde fik sin egen Grejbank, hvor man deler ting.
Vallekilde blev ÅRETS DANSKE LANDSBY i 2017.
I 2025 var jeg tovholder på "Vallekilde -EN SPISELIG LANDSBY" med 16 delprojekter.
Go' Aften Danmark har kaldt mig "Familiefar med overskud"
http://livsstil.tv2.dk/forbrug/2017-08-22-vaeddemaal-gjorde-familiefar-klimabevidst
Jeg er til hysterisk affaldssortering, og er generelt påpasselig ifht vores klode. Det er jo fuldstændig åndssvagt at bygge boliger på Mars! Lad os passe på den fine planet vi har!
THERE IS NO PLANet B!
MØD MIG UNDER VALGKAMPEN:
Fredag 6. marts kl 16-17.30: Fredagsbar i Odsherred Iværksætterhus. Åbent for alle.
Fri bar i postevand og økologiske gulerødder. Har man brug for noget stærkere, må man selv medbringe. Glostrupvej 13 D, Egebjerg, 4500 Nyk. Sj.
Tirsdag  10. marts 10 - 12 :      NEG Holbæk. Debatcafé og pølsevogn. Mest for elever og lærlinge.
Torsdag 12. marts 10-11.30     FGU Korsør Paneldebat mm.
Fredag   13. marts 17-19:         Aksen i Asnæs. Paneldebat
Mandag 16. marts: 9.30-11.30:Syng med kandidaterne
Onsdag 18. marts: 13-15:        Holbæk bymidte med Å-bus
Onsdag 18. marts: 16-17.30:   Asnæs centeret med Å-bus
Torsdag 19. marts: 11-12.30:   Roskilde Stændertorvet Å-bus
Torsdag 19. marts : 13-17        Trekroner centeret med Å-bus
Fredag  20. marts:   aften         Bavnebål om Isefjorden (Red Isefjorden)
Lørdag  21. marts:                    København. Folkets klimamarch. Se efter et skateboard med sejl.
Søndag 22. marts: 14-15          Vallestrup grundvandspark. Indvielse. Vandets dag.
STEM PÅ MIG den 24. marts og lad mig vise dig, at rent vand, grøn omstilling og mere fritid også kan betale sig for en hel nation.
CV:
Folkeskolelærer 3 år,
Efterskolelærer 7 år,
Højskolelærer 1 år + deltid i 8 år,
Iværksætter 0,5 år,
Afdelingsleder maritim linie 5 år,
Afdelingsleder bosted og STU 2 år,
Projektleder Cirkulær økonomi 4+år.
Jeg er læreruddannet og Merkonom i Innovation.
Jeg holder af kunst. -musik, teater, litteratur, billeder mm.
-så meget at jeg er gift med forfatteren Charlotte Weitze. -som fx har skrevet "Den Afskyelige" -om den sidste afskyelige snemands udfordringer ifht den globale opvarmning og netop nu er nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris for romanen "Ulvemælk"
Jeg holder af at dyrke sport uden konkurrence: -Sejlsport, langrend, cykling, windsurfing, isbådssejlads og wingfoil.
Mine valgplakater er genbrug: Det er tidligere politikeres plakater, som får et nyt tryk på bagsiden og genoplukkelige strips!
Jeg starter ofte SMÅ KAMPAGNER OM POLITISKE EMNER, her et par eksempler:
VI HAR BØGERNE!
Da det lokale bibliotek skulle flyttes, lånte vi alle bøgerne. Vi kørte hyldevis væk i trailere og trillebører. Så var det jo svært at flytte. Medierne syntes det var en sjov happening og politikerne blev nødt til at finde en god løsning, så vores udkantslandsby stadig har et bibliotek til borgerne.
DANMARKS GRØNNESTE PENSIONSSELSKAB
Under Corona opdagede jeg, at min pension var investeret i kul og olie. Jeg kontaktede Ansvarlig Fremtid, som hjalp mig og fem andre kunder med at stille tre forslag på APs generalforsamling. De to blev vedtaget. Et par år senere blev direktøren spurgt i et interview hvordan de blev landets grønneste selskab: "Jo, det startede med at vore kunder stillede forslag på generalforsamlingen....."
RED TRÆERNE
Da Jacobs kommune begyndte at beskære træer med flænse-maskine langs vejene, rykkede han og to venner ud med håndsav og ørnenæb. De beskar mere 600 meter vejtræer korrekt, så træerne kunne hele deres sår. Det tog knap to timer. Enhver kunne se, at nænsom beskæring ikke ville koste 7,2 mio som påstået.
HedeDanmark valgte derefter en anden beskærings-metode!
GRATIS FLEXTRAFIK: JACOB BETALER.
Hvis dem der bestemmer over kollektiv transport brugte den selv, ville meget være anderledes.
Derfor tilbød jeg at betale alle kommunal- og folketingspolitikeres rejser med Flextrafik i sin kommune i en måned. Betalt med mobilepay-anmodninger.
Formålet var at gøre opmærksom på, at ordningen var så billig, at en almindelig højskolelærer kunne betale. Men også at busserne ankom MEGET upræcist, hvilket gjorde det umuligt at planlægge efter. En togglad borger toppede ideen med gratis Rejsekort-rejser!
Flere politikere blev oprettet i Flextrafiksystemet og det blev en statusting at fremvise rejsekort og flex-app ved valgmøder. Dansk Folkeparti drillede med, at de ville lænse min konto efter en julefrokost, men de opdagede at Flextrafik ikke kunne bruges om aftenen! God læring for alle!
DROP PLASTFLASKEVAND PÅ SKOLER
Jeg lavede en modkampagne mod "Skolevand.nu", som var et projekt der skulle sende plast-flaske-vand ud til skolebørn på samme måde som skolemælk. Skolevand.nu ejes af et stort plastflaske-vands-firma.
Jeg fik straks de lokale skoler til at love IKKE at indføre skolevand. Lokale vandværker og deres landsdækkende brancheforening blev orienteret og opfordret til modkampagner.
Skolevand.nu blev hurtigt trukket tilbage!!!!
Det skyldes nok mest, at et Radio-program også begyndte at jagte idéen, men undervejs fandt vi ud af at der var plast-flaskevand på halvdelen af alle offentliggjorte billeder fra danske vandværksgeneralforsamlinger.
444 DAGE UDEN BÆREDYGTIGHED PÅ DAGSORDENEN
I valgkampen i 2016 prøvede Socialdemokratiet og Radikale at lukke for Alternativets grønne argumenter ved at sige, at de havde styr på klima, grøn omstilling, bæredygtighed, økologi og biodiversitet. "Det kan vi sagtens sætte på dagsordenen", sagde de flere gange.
444 dage efter valget  gik vi alle dagsordener fra byråds- og udvalgsdagsordener igennem. Vi var chokerede over, at ordene kun blev nævnt når der skulle dispenseres i byggesager! Partiledere og udvalgsformænd blev stødte og mente ikke det skulle tages så bogstaveligt, men siden dengang er ordene blevet brugt i dagsordener og sagsfremstillinger.
2030-PLANEN.DK
I 2009 var der klimatopmøde i København. Mødet blev en fiasko, fordi ingen ville forpligte sig til de nødvendige 2030-planer om 50% CO2-reduktion.
Derfor lavede vores husstand vores egen 2030-plan. Vi troede, at vi kunne få et lille forspring for senere at blive overhalet af staten. Til vores ærgrelse ser det ud til at det mest er statens ændrede beregningsmetoder der gør at de efterhånden er ved at komme ind i kampen. Allerede ved klimatopmødet i 2021 havde vi passeret 50% reduktion og skrev en drillende kronik i Politiken til politikerne om hvorfor de holdt topmøder istedet for at handle.
Kronikken er bag betalingsmur, men denne er gratis:
https://merkur.dk/privat/artikler-kundehistorier/fossilfri-familie-saadan-har-de-halveret-deres-klimaaftryk/
2030-planens blev hævet til 70% da klimaloven blev vedtaget. Det er meget svært at nå i mål med de sidste procenter.
VALLEKILDE REPAIR-CAFÉ: Cirkulær økonomi i praksis.
Sammen med Klima-journalist Rasmus Thierup Beck fra Vallekilde Højskole, oprettede jeg en Repair-café hvor unge og gamle mødes for at lære hinanden at reparere deres ting og tøj istedet for at smide ud!
Det blev en ret stor succes. Især fordi det viste sig, at det at reparere ting er et mind-set som alle kan lære.  De ældre kunne håndværk og unge kunne fx 3D-printe.
Desværre døde repair-caféen under Corona, hvor gæster ikke måtte komme på højskolen.
jacob@mangfoldighedskontoret.dk


---

# Elise Sydendal - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/elise-sydendal

FolketingskandidaterElise SydendalMedlemJeg er vokset op på Fejø og har siden 2021 været aktiv i klimabevægelsen. Her har jeg arbejdet for en grøn og retfærdig omstilling gennem organisering, debat og politisk arbejde – både i Danmark og internationalt.Jeg stiller op, fordi jeg tror, vi har brug for politikere, der tør udfordre magten og sikre, at den grønne omstilling bliver retfærdig og forankret i lokalsamfundene. Jeg er opvokset på Fejø og har tidligt mærket, hvad politiske prioriteringer betyder for små lokalsamfund. Siden 2021 har jeg været aktiv i Den Grønne Ungdomsbevægelse, hvor jeg har organiseret, skrevet og repræsenteret bevægelsen i den offentlige debat og ved internationale klimatopmøder. Jeg arbejder for en grøn omstilling, der styrker lokalsamfund, sikrer rent drikkevand og giver mennesker mere indflydelse på den udvikling, der former deres liv.
elise@jordskred.org 30636636


---

# Mette Friis - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mette-friis

FolketingskandidaterMette FriisMedlemSygeplejerske, handicaphjælper og 17 år som uddannet lærer. Brænder for at retssikkerheden sikres og at vi får oprettet forvaltningsdomstole i Danmark som det sidste land i EU. Jeg er handicap og retssikkerhedsforkæmper.Kandidat til Folketingsvalget 2026 og stillede op til Region Østdanmark 2025
Det, der driver mig er vores hårdt pressede retssikkerhed på alle områder. Vi opdager først, at retssikkerheden mangler, når vi har brug for den. Retssikkerhed dækker alt fra sociale områder til vores dikkevand, naturressourcer, SKAT og meget mere. Jeg arbejder for bedre sikkerhed i adgang til sundhedsydelser. Sikkerhed for personale i, at de ikke skal flyttes med tvang til områder, der mangler sundhedpersonale. Retsikkerhed i borgernes møde med myndighederne er så presset, at jeg ikke ser nogen vej uden om at etablere Forvaltningsdomstole. Jeg har set og hørt om alt fra mange overgreb fra kommuner, SKAT, Politi og flere myndighedsinstanser til jeg kan lade det fortsætte.
Jeg er uddannet sygeplejerske, lærer, kostvejleder og ALFA-kinesiolog.
Pt er jeg handicaphjælper for min søster, da ordningerne, som har til hensigt at sikre en sammenhængnede hjælp, er så usammenhængende, at det ikke er muligt at ansætte hjælpere. Er startet som sygeplejerske igen på Filadelfia.
mette-friis@mail.dk 23606329


---

# Valentina Crast - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/valentina-crast

FolketingskandidaterValentina CrastMedlemMedlem af Alternativet fra 2022.
Tidligere bestyrelsesmedlem i Veganerpartiet.
Selvstændig konsulent
Kampagnechef for Sea Shepherd Conservation Society.
Mangeårig dyrerettighedsaktivist, sygeplejerske, leder i det offentlige og mor til 2Europaparlaments kandidat til valget 2024. Valgt i Storkreds Sjælland.
Uddannelse:
Uddannet sygeplejerske 2010
Diplom i ledelse
Erfaring:
Sygeplejerske i regionen
Sygeplejerske i kommunen
Leder i den kommunale ældrepleje
Ledelse i NGO-regi
Aktuelt:
Sevstændig
Kampagneleder for global NGO for beskyttelse af havliv og -miljø / Sea Shepherd
Frivilligt arbejde:
Dyreværnsarbejde
Valentinacrast@gmail.com


---

# Allan Lindemark - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/allan-lindemark

FolketingskandidaterAllan LindemarkMedlemJeg arbejder med politik og kommunikation og har mange års erfaring fra civilsamfundet. Mine mærkesager er grøn omstilling, social retfærdighed og menneskerettighederJeg vil arbejde for et Danmark, der hænger sammen – både geografisk og socialt. Det betyder alt fra at fjerne afgiften på Storebæltsbroen til at indføre en forvaltningsdomstol, så borgerne er bedre beskyttet mod kommunale fejl.
En grøn hverdag: Mere offentlig transport, bedre forhold for cyklister og ambitiøs klimahandling nu.
Velfærd og tryghed: Genindførelse af Store Bededag, flere ressourcer til dem med mindst og en styrket folkeskole.
Kultur og inklusion: Et kulturpas til unge under 25 år. Vi skal invitere ind i fællesskabet og kulturen i stedet for at straffe med tiltag som integrationsydelsen.
Dyrevelfærd: Et stop for lange dyretransporter og et opgør med det konventionelle landbrugs behandling af vores produktionsdyr.
minkonto@gmail.com 20854724


---

# Lars König - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/lars-knig

FolketingskandidaterLars KönigMedlemJeg stiller op fordi jeg kun kan ændre ting, hvis jeg træffer aktive valg og påtager mig (med)ansvar og jeg vil gå til opgaven med kreativitet og humor.
Der findes gode løsninger for alle problemer, så lad os takle dem sammen.Jeg vil arbejde på
• en respektfuld omgang med hinanden
• færre politiske ”hovsa”-løsninger
• at bruge de oplagte, afprøvede, nemme og billige løsninger
for at opnå
• sikring af rent drikkevand
• genoprettelse af et sund havmiljø
• bæredygtige, sunde og betalbare boliger
• plads til biodiversitet og vild natur
• reformation af landbruget
Lidt om mig:
Født i 1972 i (Øst)Berlin, gift, ingen børn, men bofællesskabs- og bæredygtighedsprojektet Tiny Varigheden på Køge Fælles Jord har jeg en kæmpestor bonusfamilie i alle aldre.
Bor siden 2006 i Danmark og har kæmpet mig succesfuld igennem ansøgningsprocessen for at blive dansk statsborger.
Siden 2025 bor jeg i vores selvbyggede 40 kvm Tiny hus i bofællesskabet, hvor jeg arbejder fuldtid+ på at inspirere, formidle og give praktisk vejledning i bæredygtig byggeri.
Synger i min fritid i Unge Akademikers Kor (UAK), hvor der altid er behov for flere mandlige sangere.
lars.koenig@berlin.de 60807830


---

# Isabella Apelroth - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/isabella-apelroth

FolketingskandidaterIsabella ApelrothMedlemVi skal have vildere, grønnere byer, lokale fødevarer, og store sammenhængende naturområder. Det vil forbedre biodiversiteten, beskytte vores drikkevand og livet i fjorden.Jeg drømmer om, at mine børn når at opleve et samfund med mere tid og overskud. Hvor vi lever i samspil med naturen, og er holdt op med at bekæmpe vild mad i haverne. Hvor ukrudt er en forældet betegnelse for noget, der har plantet sig selv, og hvor man igen kan opleve fisk i fjorden.
Jeg har en overordnet meget pragmatisk tilgang og masser af erfaring med at forhandle og
samarbejde med mennesker med forskellige interesser og udgangspunkt. Ved at lytte og med inddragelse, interesse og respekt, plejer det at lykkes.
isabellaapelroth@gmail.com


---

# Yurdal Cicek - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/yurdal-cicek

FolketingskandidaterYurdal CicekMedlemJeg stiller op til Folketingvalg 2026 som kandidat, fordi jeg ønsker at være med til at forme fremtiden for Danmark og Verden. Bor i Næstved sammen med min hustru og vores tre børn og arbejder som underviser på VUC.Hvorfor stiller jeg op?
Jeg stiller op til Folketinget, fordi vi står over for store udfordringer – social ulighed, klimakrise og en verden præget af konflikter og usikkerhed. Jeg tror på, at politik kan gøre en forskel, hvis vi har modet til at handle og skabe løsninger i fællesskab.
Jeg ønsker et samfund, hvor alle har lige muligheder – uanset baggrund, økonomisk situation eller helbred. Et samfund, hvor vi bekæmper racisme og diskrimination, tager klimaudfordringen alvorligt og samtidig tager ansvar for Danmarks rolle i verden.
Jeg kom til Danmark fra Tyrkiet i 2002, hvor jeg er uddannet kemiker. I dag arbejder jeg som underviser på voksenuddannelserne. Min karriere har været præget af en stærk interesse for uddannelse, ledelse og bæredygtighed.
Jeg har arbejdet med tosprogede børn og unge, været gymnasielærer i Nuuk i Grønland og senere forstander på en efterskole. Som forstander havde jeg ansvar for dannelse, ledelse, økonomi og administration. Jeg er også uddannet lærer med en professionsbachelor fra Absalon med specialisering i matematik og naturfag.
Mit arbejdsliv har lært mig, hvor vigtig uddannelse, fællesskab og muligheder er for mennesker. Jeg arbejder i krydsfeltet mellem uddannelse, social retfærdighed og internationalt udsyn – og jeg har mødt mange mennesker, der kæmper for at finde deres plads i samfundet. Jeg taler ikke kun om ulighed – jeg har levet tæt på den gennem mit arbejde.
Mit engagement rækker også ud over skolen. Jeg har været aktiv i civilsamfundet og i NGO-arbejde med fokus på menneskerettigheder og social retfærdighed. I 2018 var jeg med til at oprette en lokal Amnesty-gruppe, og jeg har været involveret i både Amnesty International Danmark og bestyrelsen i Refugees Welcome. Jeg har også arbejdet med menneskerettigheder gennem sociale medier, blandt andet via platformen “Sætdemfri”.
Som kandidat for Alternativet vil jeg især arbejde for tre centrale områder:
Social ulighed og inklusion
Jeg ønsker et samfund, hvor alle har mulighed for at leve et værdigt liv og bidrage til fællesskabet. Det kræver bedre muligheder for uddannelse og arbejde, stærkere antidiskriminationsindsatser og mere støtte til udsatte grupper. Jeg vil arbejde for antidiskriminationsprogrammer i skoler, diversitets- og inklusionsinitiativer i virksomheder samt mentorordninger for unge fra minoritetsbaggrunde. Samtidig vil jeg arbejde for bedre vilkår for ældre, med fokus på værdighed, tryghed og social inklusion.
Udenrigspolitik og internationalt ansvar
Danmark skal være en aktiv stemme for fred, menneskerettigheder og global retfærdighed. Jeg vil arbejde for at styrke samarbejdet i Arktisk Råd og sikre et tæt samarbejde mellem Danmark og Grønland om bæredygtighed og sikkerhed i Arktis. Samtidig skal Danmark bidrage til konfliktløsning og fred i vores nærområder, blandt andet i Ukraine og Tyrkiet, gennem diplomati, samarbejde og respekt for menneskerettigheder.
Grøn omstilling med social retfærdighed
Danmark skal være en førende nation i den grønne omstilling. Jeg vil arbejde for grønne jobs, investeringer i vedvarende energi og en bæredygtig infrastruktur. Samtidig skal omstillingen være socialt retfærdig. Derfor vil jeg blandt andet arbejde for investering i sol- og vindenergi, energieffektivisering af bygninger og mere klimavenlig transport – herunder gratis offentlig transport for at gøre det lettere at vælge grønne løsninger.
Jeg tror på, at vi kan skabe et samfund, der er både bæredygtigt, retfærdigt og inkluderende. Det kræver politisk mod, samarbejde og viljen til at tænke nyt.
Det er derfor, jeg stiller op.
yurdalcicek@hotmail.com 23801978


---

# Line Gessø - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/line-gessoe-

FolketingskandidaterLine Gessø MedlemVelvære og Bæredygtighed
Jeg går på valg med fokus på ligeløn til omsorgsfagene, 30 timers arbejdsuge, Alle skal have det godt og bedre forhold i psykiatrien.Jeg opstiller til Folketinget i Storkreds Sjælland.
De seneste års kriser har, om noget, vist os hvor vigtigt det er at vi passer på os selv og hinanden i samfundet. Jeg gerne vil være med til at skabe et bæredygtigt samfund med mere fokus på det hele menneske. Der bør i langt højere grad være fokus på den grønne omstilling, på bæredygtighed og trivsel. Det er integreret i alt hvad vi gør. Den måde vi lever sammen på, i familien, på arbejdspladsen og i skolerne.
Alternativet går forrest i dette. Vi tegner en vision, som alle borgere kan se sig ind i, hvor det enkelte individ kan leve mere frit, får mulighed for at tage ansvar for sin egen sundhed samtidig med at samfundet tager hånd om den enkelte.
Sundhed er vigtigt for at kunne leve det gode liv.
I Danmark er der stor ulighed i sundhed, både mellem rige/fattige, uddannede/uuddannede, men også mellem kønnene. Denne ulighed er vi nødt til at håndtere mere aktivt. Region Sjælland har et stort udviklingspotentiale, der er meget at arbejde med her, fordi afstandene og livsvilkårene er meget forskellige på tværs af kredsen.
Jeg har stor erfaring med at arbejde politisk.
linegessoe@gmail.com 51171894


---

# Liselotte Katarina Rotfeld - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/liselotte-katarina-rotfeld

FolketingskandidaterLiselotte Katarina RotfeldMedlemTiden er til for alvor at tage klimakrisen meget alvorlig, hvis vores planet, mennesker og dyr skal have en lille chance for at kunne ændre den uhyggelige retning vi i så voldsom tempo er på vej i! liselotte.katarina@alternativet.dk 24246424


---

# Mikael Winther - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mikael-winther

FolketingskandidaterMikael WintherKandidatEn stemme på mig er en stemme på at løfte retssikkerheden, velfærden og forebyggelsen, en acceleration af en retfærdig grøn omstilling og medinddragelse i samme.
Vi skal passe meget bedre på Vores Børn, Vores Vand og Vores Fremtid.De der kender mig, ved at mit hjerte banker for vores natur, biodiversiteten og for en bæredygtig fremtid, for vores børn, vores vand og os alle sammen.
Jeg er en 51 årig klimatosse og Sønderjyde, med seks drenge, hvoraf to er bonus.
Jeg arbejder pt. med IT på højt internationalt niveau, og har et stort hjerte og masser af tålmodighed.
Jeg har de første 40 år af mit liv ikke kunnet finde mig helt til rette politisk, jeg har faktisk lidt af decideret politikerlede.
men hos Alternativet har jeg fundet et parti der rammer lige i mit grønne og frie hjerte,
og i så godt som alle mine andre ret stærk-holdte holdninger.
Jeg er hjælpsom, engageret og noget af en ildsjæl, og agerer gerne bisidder eller er åben for en snak, hvis du har brug for det.
mikael@winthers.info 50804947


---

# Hans Biering Fonsbøl - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/hans-biering-fonsboel

FolketingskandidaterHans Biering FonsbølKandidatMærkesager som folketingskandidat:
Langtidsholdbar sundhed.
Klima og miljø.
Begge punkter kan fremmes gennem større vægt på pantebaseret kost fra re-generativt landbrug.
Senior- og omsorgspolitik.
Udenrigs- og forsvarspolitik.Jeg er formand for lokalforeningen for Vejle og Opland, folketingskandidat i Stordkreds Sydjylland og medlem af Dialogrådet.
Født i 1945 og vokset op i en Østjysk landsby mellem Vejle og Fredericia.
Uddannet først som folkeskolelærer, dernæst som psykolog.
Arbejde i folkeskolen og med lærer- og pædagoguddannelse, både her i Danmark og i Afrika samt Grønland.
Interesseret i natur og økolog fra før det blev moderne og økologisk selvforsynings-landmand gennem 17 år.
Interesseret i og arbejde med kulturforskelle og udenrigspolitik.
Arbejder med "det gode liv" - menneskelig sundhed og udvikling.
Gift med Ida Waage Nielsen, som jeg har fælles psykolog-praksis med.
Tre voksne sønner og 7 børnebørn.
hfonsboel@gmail.com 51771980


---

# Carsten Sohl - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/carsten-sohl

FolketingskandidaterCarsten SohlKandidatJeg stiller op, fordi jeg kæmper for at mine 5 børnebørn og andre unge mennesker kan får en mere tålelig tilværelse i fremtiden. Jeg er 66 år, bor Varde og er gift med 4 voksne børn. Pensionist nu, har overlevet med senfølger efter leukemi.Jeg vil fortsat hjælpe og stille op som kandidat. Følger generelt meget med i samfundsforhold. Vil især kunne hjælpe med fortsat at udbrede kendskab til og gøre befolkningen opmærksom på den nødvendige grønne omstilling. Det gælder ikke mindst Alternativets mærkesager, som jeg går fuldt ind for.
Som den lidt ældre herre jeg også er, har jeg ikke de store ambitioner– kun at være en god, habil holdspiller, som kan bidrage med min store erfaring og viden til fortsat sammenhold og fremgang for Alternativet.
Mine mærkesager og det som jeg især har kendskab og fokus på er:
•	Klimaindsats i alt som 1. prioritet. Energioplægning til ren VE med store indsat for energibesparelser hvor lokalbefolkningen er med medejer af VE som en naturlig ting.
•	Naturgenskabelse og oplysning og fokus på hvordan vi kan lægge om til meget bedre biodiversitet.
•	Oplysningen om stop af den forkerte brug af alt det udenlandske biomasseforbrug i Danmark
•	Ja tak til ulvens genkomst i Danmark, som også kan bidrage til mere vild natur.
•	Fokus på bæredygtigt byggeri og ikke mindst stop for ulovlige nedrivninger at bevaringsstore værdige huse og bygninger, som senest er sket i Blåvand.  Bødestraf er ikke nok, der skal stille krav.
•	Omstilling af landbruget til meget mindre animalsk produktion i Danmark. Start med svinene. Vi skal ikke have en gentagelse med svinene med en stor MRSA epidemi, som koster samfundet milliarder. Svinefabrikker skal selv tegne forsikringer.
•	Mere lighed i samfundet på alle måder, alle skal have en chance og udlændige som kommer til Danmark. Undgå det urimelig store lønstigninger chefer og akademiker i det offentlige rum.
•	Vil kæmpe for ændringer ændring med de urimelige store fratrædelsesgodtgørelser, som bliver udbetalt. Start ved de lokale kommuner, som skal vise ansvarlighed med borgernes penge.
•	Går meget op i fællesskaber og konstruktivt samarbejde og dialog. Støtte til det frivillige forenings Danmark, som jeg stadigvæk gør med bestyrelsesarbejde og aktiv deltagelse i mange foreninger.
•	Alternativets kamp for en ny politisk kultur, med nytænkning og fremsynethed som bærer på de 3 sociale punkter. En bæredygtig vej, der hænger sammen både miljømæssigt, socialt og økonomisk.
•	Evnen til at skabe og udvikle sammen af borgerdrevne initiativer i vores nærområde som kan gennemføres med lokal opbakning.
•	Stop for den udbygning med de store luksussommerhuse rundt i hele Danmarks som overfyldte turistområder til stort gener for de lokale ejer og turister udefra, som kommer til Vestkysten.
•	Vi skal stoppe med sprøjtning af gift over hele Danmarks arealer, ikke mindst ved vores fælles grundvandskilder hvor vores vandværker ligger. De steder skal lodsejer, ikke have kompensation.
•	Plantning af nye store sammenhængende naturområder med løvtræer, busker og med vilde blomstre og grønne åndehuller i byer og andre steder hvor det er velegnet.
•	Afsæt til penge til vedligehold i de første år efter plantning, det forsømmes i store grad.
csohl@outlook.dk 21709875


---

# Mikael Hertig - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mikael-hertig

FolketingskandidaterMikael HertigMedlemFolketingskandidat Derfor er bekæmpelse af fattogdom i DK, i EU. og i verden omkring os central. Afkolonisering af sindet er central. Seiorforsker,
cand. scient. pol..Gæsteforsker tilknytter SDU, Juridisisk Institut.
Fed gammel enkemand med bopæl i Sønderborg. Fotograferer, skriver, hører musik. Kender Danmark og
lidt til Grønland. Særlige steder: Frederiksborg Slot, Maribo, Odense, Vejle, Århus, Taastrup, Albertslund.
Jeg er humanist: "We all agree that we all should love our human fellow beings. But I realize that there are still in the world people who don't love their human fellow beings. I hate people like that" (Tom Lehrer)
"Forståelse er en rejse ind i den andens land"  (Henrik Nordbrandt)
Jeg er træt af de NGO'er, der lever af bekymring, men som bruger den til at træffe beslutninger, der er værre, end hvis de ikke havde grebet ind.
Jeg er bare et menneske, der er skrøbelig, og som ikke kan leve op til mine finere egne idealforestillinger.
Jeg er derfor en almindelig synder med et almindeligt behov for medmenneskelig tilgivelse og prøver at yde den samme.
Har øvet mig i at se på kolonialisme og postkolonialisme og ønsker at tage imod den kritik af Vesten og Danmark, som vore tidligere slavers efterkommere og de nuværende grønlændere ønsker. Jeg er for forsoning, hvor vi konfronteres med og deltager i at komme af med postkoloniale tendenser.
mh@mikaelhertig.com 27244700


---

# Bo Nielsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/bo-nielsen

FolketingskandidaterBo NielsenMedlem3 mærkesager:
- Skolereform og normeringer i børneinstitutioner
- Økologi og dyrevelfærd
- Fattigdom og ulighed i Danmark
Jeg brænder for menneskelig trivsel og ønsker at vi kan leve i fred og i balance med naturen.Lidt om tre af mine mærkesager:
Skolereform og normering i børneinstitutioner:
Vi har brug for en ny skolereform, hvor inklusion gentænkes og trivsel kommer i højsædet både for elever og lærere. Folkeskolen skal være et første valg.
Normeringerne skal sættes op i vuggestuer og børnehaver.
Økologi og dyrevelfærd
Landbruget skal omlægges til bæredygtigt økologisk landbrug. Det vil bl.a. kræve en stærkt reduceret svineproduktion og nye krav til dyrevelfærd. Vi skal støtte produktionen af sunde fødevarer til danskerne ved nul moms på økologi. Omlægningen vil også give mulighed for en beskyttelse af grundvandet og dermed sikre et rent drikkevand. Kapitalfonde skal ikke kunne opkøbe jord i DK.
Fattigdom og ulighed i Danmark
Jeg ser gerne vi får indført borgerløn og forhøjet personfradrag. Kan finansieres ved indførsel af formueskat, boligavanceskat og skat på finansielle transaktioner.
Jeg stiller op fordi:
Forandringer kræver handlinger.Jeg brænder for menneskelig trivsel og ønsker, at vi kan leve i fred og i balance med naturen.
Jeg kæmper for demokratiet, og vil gerne at ikke alt drejer sig om at tjene penge.
mail@bonielsen.dk


---

# Edvard Korsbæk - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/edvard-korsbaek

FolketingskandidaterEdvard KorsbækMedlemJeg er stærkt interesseret i samfundsforhold og historie, og er en meget ivrig læser af alt med bogstaver, fra aviser over tegneserier og skønlitteratur til faglitteratur. Jeg er ivrig løber, omend ikke særligt god, og har en helt speciel interesse for gamle motorcykler, hvor jeg har nogle få. Jeg bor sammen med Tudlik Wiese, der så absolut er den vise i vores forhold! Vi har to børn og 4 børnebørn, som er en vigtig del af hvorfor jeg er i alternativet. Jeg vil meget gerne aflevere en verden der er til at bo i til dem og deres børnebørn. Jeg er god til at sætte mig ind i nyt stof, og decideret en nyheds junkie
edvard@bb-soft.dk 50758719


---

# Astrid Reese Fogh - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/astrid-reese-fogh

FolketingskandidaterAstrid Reese FoghMedlemDet haster med at gøre noget ved klimaet. Og landbruget skal være en del af løsningen, ved at reducere CO2e og trække CO2 ud af luften, og de skal bakkes op.
Dernæst er Handicap og Psykiatri området vigtigt at få gentænkt og finansieret.Jeg er 59 år, arbejder hos Pharma Nord som IT udvikler indenfor regnskabsområdet. Derudover er jeg et familie-menneske der interesserer sig for Økologi, Klima, Permakultur, Regenerativt landbrug, og suger information fra forskellige kilder til mig.
Jeg er gift og har 3 store børn.
Løsninger til Klimaudfordringen ser jeg specielt kommer fra regenerativt landbrug, vedvarende energi, omstilling af transport, forbrugsomlægning til mindre kødforbrug, og i det hele taget et mindre forbrug, og et mindre forurenende forbrug.
Handicapområdet og Psykiatrien er også en af mine interesseområder, da jeg via familie har stiftet bekendtskab med hvordan det fungerer, og ikke fungerer. Der er alt for lidt sammenhæng i behandlingen af Psykiske handicap og sygdomme, mellem Psykiatrien(Regionen), kommunen, Praktiserende læge, folkeskolen og PPR. Og den gratis Psykologhjælp gælder kun for unge fra 18-25 år, som har tid til at venter 6-10 måneder på at få den.
Mht. el-priser, så mener jeg der bør ses på hvordan markedet fungerer. Hvis jeg køber 2 kg kartofler, men der er kun 1 kg af de billige kartofler, så jeg tager en pose billige og en pose dyre, så går jeg jo ikke op til kassen og skal betale den dyre pris for begge poser. Men det er det der foregår i el-branchen i øjeblikket.
astrid.fogh@gmail.com 20934441


---

# Ane Line Søndergaard - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/ane-line-soendergaard

FolketingskandidaterAne Line SøndergaardMedlemJeg brænder allermest for klimapolitikken. Det er vigtigst og haster mest, for det handler om vores levesteder. Herefter bliver miljøpolitikken relevant, for vi skal have ren luft, jord, mad og vand. Alt andet kommer efter.Chefsekretær
ane.line.soendergaard.hb@alternativet.dk 51933808


---

# Bodil Nielsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/bodil-nielsen

FolketingskandidaterBodil NielsenMedlemJeg er medlem af Alternativet, fordi jeg oplever at partiet arbejder for det vi mennesker dybest set ønsker, når vi er trygge, og har overskud. Alternativets syn på børn, familier og social politik, passer med mine overbevisninger.Jeg er uddannet pædagog og psykoterapeut. Er stoppet på arbejdsmarkedet, men underviser stadig, når lejligheden byder sig. Er mor til fire og har to børnebørn.
bo_nil@hotmail.com


---

# Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/nikoline-erbs-hillers-bendtsen

FolketingskandidaterNikoline Erbs Hillers-BendtsenMFVi har brug for mennesker i politik, som har oplevet de ændringer, der er sket i vores system. som 21 årig har jeg oplevet skolereformen på egen krop, ligesom jeg gennem gymnasiet har oplevet, unges trivsel blev nedprioriteret under corona.Vi har brug for mennesker i politik... mennesker som faktisk har oplevet de politiske ændringer, der er sket i vores system. Det er en af grundene til, at jeg har valgt at stille op til Folketinget. Med mine 21 år har jeg oplevet skolereformen på egen krop, ligesom jeg gennem gymnasiet har oplevet, hvordan det at begrænse smitten under coronakrisen, kom før unges trivsel.
Jeg har oplevet at starte på en uddannelse, hvor stresshåndtering allerede var i fokus fra dag et. En uddannelse i et system præget af fremdrift, hvor der ikke er tid til fordybelse og læring.
Desværre er jeg ikke alene. Vi er mange unge, som har oplevet reformerne og prioriteringerne på egen krop. Eksempelvis lider hver anden unge kvinde mellem 16-24 år i dag af svær stress.
Vi er en generation, som er lille af størrelse og stor af ansvar.  Vi har ansvar for kloden, de ældre, demokratiet og vi vil gerne verden og fremtiden. Alligevel er vi dårligt repræsenteret og dermed også dårligt prioriteret. Det vil jeg være med til at ændre!
Hvem er jeg?
Jeg er 21 år gammel, studerer Kunsthistorie på Aarhus Universitet. Jeg er opvokset delvist i Aarhus C og Ry, Jeg brugte store dele af barndommen på håndbold og kunstskole. Jeg er Ungeordfører for Alternativet, hvor jeg også har været aktiv de seneste 5 år. Jeg stillede op til Kommunalvalget i Skanderborg Kommune, hvor mine stemmer var afgørende for at sikre vores mandat i byrådet.
En systemforandrende tilgang til unges trivsel
Antallet af unge, der mistrives er stærkt stigende. Det kalder på systemændringer fremfor endnu mere symptombehandling. Derfor kæmper jeg for:
• tilbagerulning af reformer, som presser unge gennem uddannelse
• gymnasial uddannelse på 4 år og mulighed for orlov på alle ungdomsuddannelser
• at give plads til at dyrke demokratiske, kunstneriske og sportslige interesser sideløbende med en gymnasial uddannelse
• gratis psykologhjælp til alle
Prioritering og styrkelse af kunst og kultur
Kunst- og kulturlivet er fundamentet i vores samfund. Det styrker vores sundhed, trivsel eller økonomi. Derfor kæmper jeg for at:
• stoppe besparelser og forsøg med kunstnerborgerløn
• sikre lige adgang til kulturen gennem kulturklippekort til unge og lavindkomstgrupper
• styrke de kreative og kulturelle vækstlag samt skabe nye områder, hvor krav og regler lempes, så der er plads til kulturelle frizoner.
• anerkende kultursektorens faglighed og sidestille den med andre samfundsbærende sektorer, når der udvikles nye løsninger på samfundsmæssige udfordringer.
En grøn og bæredygtig fremtid
Vores klode står i brand - bogstavelig talt. Andre steder smelter den. Grundlæggende er vi ikke i balance. Derfor kæmper jeg for at:
• en høj ensartet CO2-afgift med tilbagebetaling, så forureneren betaler
• gøre offentlig transport tilgængeligt og gratis i hele landet
• mindske animalske landbrug, som minimum en halvering
• øge investering i vedvarende energi og lempe unødige regler, så det f.eks. bliver muligt at anlægge solceller på offentlige bygninger
nikoline@alternativetsunge.dk


---

# Mads Damgaard Mortensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/mads-damgaard-mortensen

FolketingskandidaterMads Damgaard MortensenKandidatKandidat med fokus på Hedensted kommune. Men kommer nok også til at fører valgkamp i Horsens.Mine mærkesager er:
Digital suverænitet.
Borgerløn.
Understøt det lokale foreningsliv.
Legalisering af cannabis.
mads.damgaard.mortensen.hb@alternativet.dk


---

# Juma Nellemann Kruse - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/juma-nellemann-kruse

FolketingskandidaterJuma Nellemann KruseMedlemJeg er gift med Tanja, som er uddannet og udøvende billedkunstner, og sammen har vi samlet seks børn. Jeg bruger rigtigt megen tid på at forholde mig til religion og politik, og er storforbruger af skønlitteratur. Desuden er jeg film- (og serie-)freak, og løbetræner jævnligt for min fornøjelses skyld. Mit eget bon mot, når jeg arbejder for fornyelse, både i mit eget liv, i politik og i mit embede, er "If I can't dance  to it, it's not my revolution", som jeg også har fået tatoveret på min ene arm.
Jeg blev medlem af Alternativet i november 2014, og min indgang har ikke mindst været udlændingepolitikken og i særdeleshed familiesammenføringspolitikken, da jeg selv har været under udlændingeloven, og derfor har et ret indgående kendskab til, hvor uretfærdig og ydmygende loven er skruet sammen. Jeg var frivillig i Josephine Focks valgkampagne-team under valgkampen i 2015.
Mine tre mærkesager er: Det skal være nemt at leve klimavenligt, en humanistisk udlændingepolitik og gratis tandpleje.
Jeg mener, at klima- og miljøpolitik "objektivt set" er det vigtigste politikområde - vi har alle et ansvar for vores klode - og kan rigtigt god lide Alternativets insisteren på tre bundlinjer - både en økonomisk, social og miljømæssig.
Jeg har bl.a. skrevet bogen "Du som er i himlene? Om Fadervor og grøn bevidsthed" og har endda forsøgt at skrive grønne salmer. Desuden har jeg redigeret bogen "På vejen mod et balancesamfund" (flerevedmere.dk) med bidrag af folk indenfor og udenfor Alternativet.
jmkru@hotmail.com


---

# Steffen Hedegaard Attermann Brinch - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/steffen-hedegaard-attermann-brinch

FolketingskandidaterSteffen Hedegaard Attermann BrinchMedlemJeg stiller op som folketingskandidat for Alternativet med en klar vision om at styrke Danmarks digitale suverænitet og bæredygtige udvikling. Mit primære fokuspunkt er at sikre, at Danmark bliver mindre afhængig af amerikanske IT-løsningerHvem er jeg:
Mit navn er Steffen Hedegaard Attermann Brinch. Jeg er 27 år gammel, bor i Låsby - Skanderborg Kommune
Til daglig er jeg ansat i Skanderborg Kommune, som pedel på to plejehjem, hvor mine opgaver spænder vidt og bredt. Jeg er med til alt fra holde husene kørende, herunder normal bygningsdrift, til klassisk pedelarbejde som at reparere ting og holde udeområder. Derudover passer jeg hjemmeplejebiler og installerer elektroniske låse og nødkaldsalarmer ude ved borgere, der har brug for hjælp.
I dette job har jeg set, hvordan både ældrepleje, bygningsdrift og meget af det kommunale system fungerer, og jeg vil gøre mit for at kunne gøre det nemmere og bedre i fremtiden.
Hvad brænder jeg for politisk:
at vi tør gå i en anden retning i Danmark, end vi har gjort.
at vi tør tænke og gøre ting anderledes, selvom det kan virke svært eller dyrt på kort sigt, men som kan være en god investering på den lange bane.
Af-amerikanisering af vores IT-infrastruktur:
Jeg brænder for, at vi får af-amerikaniseret vores offentlige IT-systemer. Selvom USA er en af vores vigtigste allierede, har vi set, hvordan selv vores bedste venner hurtigt kan være ukendelige. Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi får alle de statslige IT-systemer over på et open source-alternativ, så vi kan bevare kontrollen over vores digitaliserede land.
Offentlige bygninger:
I de offentlige bygninger møder mange af os velfærdsdanmark, hvad end det er i sygehuse, skoler eller plejehjem, oplever vi staten gennem dem.
Derfor mener jeg, at vi skal styrke vedligeholdelsen af offentlige bygninger gennem øgede investeringer, der ikke blot sikrer bygningernes levetid, men som også fremmer de bæredygtige løsninger.
Jeg drømmer om, at det sker via en ambitiøs omlægning af offentlige renoveringsprojekter, hvor bæredygtighed og genanvendelse er kerneværdier. Ved at prioritere naturlige, genanvendte og lavemissionsmaterialer samt energieffektive teknologier, kan vi reducere bygningernes klimaaftryk markant og samtidig skabe sunde og inspirerende rammer for borgere og ansatte.
Frihed til kommunerne:
Jeg vil have mere frihed til kommunerne.
Som en der selv arbejder i systemet, bliver man hurtigt bekvemt med budgettet og for få hænder.
Jeg ønsker kommunerne får mulighed for større frihed, flere hænder både kolde og varme, samt mere økonomi, så alle opgaver kan blive løst bedst muligt for både borger, medarbejder og kommunes skyld.
Indfør en forvaltningsdomstol:
Den kommunale kassetænkning må stoppe – en forvaltningsdomstol er vejen frem!
Har du nogensinde hørt om en ulovlig kommunal beslutning, der økonomisk gik borgerens vej? De findes måske, men de er sjældne. Ofte ser vi det modsatte. Kommunen sparer penge ved at træffe ulovlige afgørelser, mens borgeren står tilbage med tabet – selv når retten senere giver borgeren medhold.
Derfor vil jeg have en forvaltningsdomstol, så borgere kan klage til en offentlig instans, som har mulighed for at sanktionere kommunerne, når de begår ulovlige afgørelser.
Brinch.steffen@proton.me 42402914


---

# Karina Elena Enig Konrad - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/karina-elena-enig-konrad

FolketingskandidaterKarina Elena Enig KonradMedlemJeg stiller op til Folketinget for Alternativet, fordi vi har brug for radikale forandringer, ikke bare små justeringer. Alternativet er det parti, der tør at tænke på tværs af systemet og har modet til at bryde med de magtstrukturer, der holder os fast i en uholdbar fremtid. Jeg drømmer om en verden, hvor kommende generationer kan drikke rent vand, indånde frisk luft og opleve en natur, vi ikke har udtømt, men bevarer.
Jeg brænder for klima, natur, biodiversitet og dyrevelfærd. Vi har ikke tid til flere tomme ord om klimaet, der kun bevarer status quo. Vi skal stoppe svinefabrikkerne, beskytte vores drikkevand og afsløre lobbyismen, der lader erhvervslivet styre politiske beslutninger. Jeg vil arbejde for, at politikere ikke længere kan ignorere de magtstrukturer, der hæmmer den nødvendige forandring.
Mine rødder ligger i aktivismen – i fagbevægelsen, i græsrodsbevægelser og som frivillig. Jeg har arbejdet med klima både i Danmark og internationalt og set, hvordan bevægelser kan skabe reelle forandringer. Jeg har også erfaret, hvordan systemerne ofte prøver at kvæle den forandring, vi så desperat behøver. Som aktivist har jeg ikke bare talt om forandring, men været en del af den. Jeg har organiseret, mobiliseret og kæmpet i modvind.
Det, jeg tager med mig ind i Folketinget, er erfaringen fra kampen for de langsigtede mål, der virkelig betyder noget. Jeg er ikke bange for at gå imod strømmen – det er netop dér, løsningerne findes. Jeg tror på, at vi skal hjælpe hinanden i den krise, vi står i, og at vi skal gøre det hurtigt.
Jeg stiller op, fordi vi har ikke tid til mere taletid – vi har brug for handling. Og vi har brug for politikere, der tør tage kampen op mod de kræfter, der holder os fast i et system, der er ved at kollapse. Det er tid til at ændre spillet.


---

# Bjørn Olsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/bjoern-olsen

FolketingskandidaterBjørn OlsenMedlemJeg er en stemme på naturen og klimaet, på livet i havet, på et sundt landbrug med dyrevelfærd og stop for forurening af drikkevandet. Jeg har fokus på social retfærdighed og de nære lokale fællesskaber.Med mig får du en stærk grøn stemme for Østjylland, der ser natur og omsorg som helt centrale pejlemærker for udviklingen af samfundet.
En rig og varieret natur og et klima i balance er grundlæggende forudsætninger for, at vi kan leve gode liv.
Skiftende regeringer har i årtier set igennem fingre med forureningen af drikkevandet og livet i havet og naturen i øvrigt. Det skal stoppe. Vi har brug for en regering, der tager natur og klima alvorligt og viser grønt lederskab. Vi skal dyremishandlingen i landbruget til livs og udvikle landbruget, så vi styrker fødevaresikkerheden med mere lokal og mere plantebaseret mad produceret med økologisk regenerative dyrkningsmetoder.
Og så skal der skrues ned for tempoet i hamsterhjulet, så der er tid til at være sammen med sin familie og engagere sig i civilsamfundet. Det er i de nære lokale fællesskaber, at trivslen, virkelysten og det demokratiske engagement spirrer. Det er vigtigt, at vi styrker rammerne for de nære, meningsfulde relationer.
bjoerno@proton.me 60612180


---

# Hanne K. Mortensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/hanne-k-mortensen

FolketingskandidaterHanne K. MortensenMedlemStort set hele mit liv har Freden og Miljøet stået øverst på min prioriteringsliste. Det gør det stadig.
Jeg er bevidst om, at i et demokrati er kompromiser uundgåelige, og dialog en nødvendighed.
Vi har brug for et ældre-oprør.I min tænkning er jeg et politisk menneske uden af den grund at være særlig offentlig om det.
På hjemmefronten har jeg forsøgt at påvirke mine tre børn og ni børnebørn med mine værdier, som på alle niveauer bør indeholde ordentlighed - hvis du forstår, hvad jeg mener. Altså til at regne med, og uden forstillelse og bagtanker. Det gør dialogen både lettere og tryggere.
Jeg lever af min folkepension og lidt ad hoc arbejde, som der selvfølgelig betales skat af.
For et års siden besluttede jeg at droppe et livslang forløb med bestyrelsesarbejde i forskellige sammenhænge, men det blev for kedeligt, så nu forsøger jeg at genoptage lidt igen.
hakmo47@gmail.com 23323947


---

# Tenna Duch Schaldemose - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/tenna-duch-schaldemose

FolketingskandidaterTenna Duch SchaldemoseMedlemJeg er en glad, dynamisk og udadvendt person der i den grad savner flere positive historier i mediebilledet, flere positive løsningsforslag fra vores politikere og i det hele taget et samfund hvor vi taler ordentligt med og om hinanden. Både når vi taler sammen ansigt til ansigt, men også når vi kommunikere på sociale medier og andet. Derfor, og af mange andre grunde, er Alternativet det rigtige sted for mig.
tenna.schaldemose@gmail.com 51235821


---

# Sasja Elkjær Krogsdal - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/sasja-elkjaer-krogsdal

FolketingskandidaterSasja Elkjær KrogsdalMedlem metteelkjaer@hotmail.com


---

# Tina Kjær - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/tina-kjaer

FolketingskandidaterTina KjærMedlemSelvstændig iværksætter og mor til 3+1 i bonus. Jeg bor på Samsø på 10. år. Fokus på: Ny politisk kultur, differentieret vækstbegreb, virksomhedernes rolle i bæredygtige samfund og familie-, helbreds- og uddannelsespolitikJeg har fokus på: Virksomhedernes rolle i den bæredygtige omstilling, iværksætteri, differentieret værdi- og vækstbegreb, ny politisk kultur og demokratisk nysgerrig samtale, familie- og uddannelsespolitik. Dertil også en slat sundhedspolitik.
tina@meinung.nu


---

# Thor Clasen Jonasen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/thor-clasen-jonasen

FolketingskandidaterThor Clasen JonasenMedlemJeg er typen der gerne vil vende tingene lidt på hovedet. Derfor er jeg også sidst på listen. Så hvis du også kan lide at vende tingene på hovedet, så kan du gøre det helt konkret: Vend stemmesedlen på hovedet og sæt nu dit kryds øverst ;)Jeg er en igangsætter med stort overblik og som både er engageret og engagerer mine omgivelser. Jeg trives med ansvar og opgaver, der involverer organisering, samtidig med at jeg er imødekommende, social og sætter pris på at være en del af et tværfagligt og mangfoldigt arbejdsfællesskab.
thor.alternativet@gmail.com 31661221


---

# Thomas Quist Mortensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/thomas-quist-mortensen

FolketingskandidaterThomas Quist MortensenMedlemJordbo, lærer og far til fire.
Jeg vil forsøge at skabe rammer for et sundt og meningsfuld liv for alle. Fællesskaber lokalt, men med tanken om, at vi alle er jordboer og forbundet uden grænser.Jeg er generelt interesseret i bæredygtighed i bred forstand, sundt miljø for mennesker og dyr. Jeg er nysgerrig på naturvidenskab, åndsvidenskab, læring, pædagogik, "straf" ved forbrydelser, livsanskuelser, sundhed, musik, healing/lydhealing og spiritualitet.
Mine lokalpolitiske mærkesager:
Giftfrit miljø og høj biodiversitet
Alle har ret til rent drikkevand og giftfrie omgivelser, både dyr og mennesker. Jeg mener, at kommunen skal kunne forbyde sprøjtegifte for at beskytte vandmiljø og styrke biodiversitet. Hvis man tager et mere grønt valg skal man i den lokale kommune have lov til at overtrumfe evt. national lovgivning eller EU- lov. Det skal være nemmere at beskytte vilde planter, dyr og mennesker. Dyr og menneskers ret til sundt miljø og rent vand er vigtigere en anden lovgivning.
Flere resurser til personale i skolevæsenet evt. nye specialklasser/specialskole
Der er sket stor skade på vores folkeskole efter centraliseringsreformen og andre efterfølgende skolereformer. Det kræver en massiv investering i skolevæsenet og en frisættelse til selvbestemmelse på skolerne for at vende udviklingen og fastholde og tiltrække dygtige lærere, pædagoer og skoleledere. Elever med særlige behov trives ikke nødvendivis bedst på en alm. folkeskole.
Forbud mod nybyggeri på lavtliggende områder for at klimasikre kommunen fremover
Der er flere årsager til at jeg er imod at der f.eks blev bygget nyt på Ebeltoft Havn, men en af dem er at der i fremtiden helt sikkert vil komme vandstandsstigninger og huse på lavtliggende steder vil blive ødelagt. Det er spild af resurser og til endnu mere skade for klimaet hvis ødelagte huse genopføres. Der kunne indføres en grænse på måske 5 meter (måske mere) over havets overflade for nybyggeri.
thomasqmdk@gmail.com 42736897


---

# Thomas Due Nielsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/thomas-due-nielsen

FolketingskandidaterThomas Due NielsenMedlemEfter stor uenighed med retningen mit forhenværende parti skiftede jeg til Alternativet i 2017. Opstillede som Partileder i vores parti i November 2020. Har lavet POLA-inspireret aktivisme ifbm Klima, Politisk Filosofi og Tiny Houses.Hej, jeg hedder Thomas Due Nielsen. Jeg er en mand med en meget Alternativ karriere, der bl. a. sidder i BIEN's bestyrelse - hvorunder mange filosofiske greb mod hyperkapitalismens onder ifbm arbejdsmarkedet pt. bliver vendt.
Ellers er mit opstillingsgrundlag baseret på to store akser, der omhandler Energiforbrug/Klimakrise-tiltag og Sundhed/Plastikomstilling:
Vores Energiforbrug: Skal passe til en langsom og ultrabæredygtig vækst, der således modarbejder den dystopiske hypervækst, hvor f.eks. meget få-samt-udenlandske datacentre tillades og, hvor de SELV betaler for sine givne elnets-udgifter i DK/EU.
Vores Sundhed: Skal ikke længere dikteres af den organisme-indifferente verdensorden, som den petrokemiske stor-industri har budt os hidtil - med et utal af giftige værdikæder til følge, der pt smadrer samtlige biotoper
tdue.medier@gmail.com 61796869


---

# Pernille Skærsø - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/pernille-skaersoe

FolketingskandidaterPernille SkærsøMedlemHvad skal jeg fortælle mine børn, når de vokser op? At jeg også var bekymret over, at vi smadrer planeten, men valgte at gøre INGENTING?Er du også bekymret?
Der er mange måder at håndtere klimasorg på.
Det nemmeste er at stemme på Alternativet.
Hvis du er lidt mere hard core, kan du læse Alternativets politik - Men pas på; fordi man kan blive overvældet af håb og engagement, som f.eks. 'Hvorfor har vi ikke gjort det her for længst?!'.
Hvis du er en endnu vildere type, kan du klikke på Bliv medlem af Alternativet - og vupti, har du adgang til hundredevis af engagerede dejlige folk i dit lokalområde, der også bare gerne vil skabe en bedre verden for nutidens og fremtidens generationer. Det er pay what you can-type medlemsskab.
Det er utroligt helende at være en del af en bevægelse, der faktisk har en konkret politik for, hvordan vi kommer derhen.
Udover at håndtere min klimasorg ved at stille op til folketingsvalget, så arbejder jeg med automatiseringer i Aarhus Kommune. Jeg har en bachelor i geografi (RUC) og en kandidat i Antropologi (KU). Jeg bor i Ebeltoft med mine to børn i børnehave og indskolingen.
Jeg interesserer mig for filosofi, økonomi, politik, musik, litteratur, psykologi - med en afstikker til geokemi og petrologi. At samle en sten op fra stranden, og så er den dannet for 1 mia. år siden. Som en tidsmaskine. Og så er den ikke engang på museum. Den er piv normal og komplet betagende på samme tid.
Ligesom os, ik? Mennesket.
Men vi - som samfund - er på vej til at smide det hele væk, hvis vi ikke vælger bæredygtighed før alt andet.
100ps@proton.me 60903109


---

# Marcus Pedersen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/marcus-pedersen

FolketingskandidaterMarcus PedersenMedlem


---

# Lissi Bagge - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/lissi-bagge

FolketingskandidaterLissi BaggeMedlem• Født på Lolland, rejst verden tyndt men er - af hjertet Århusianer.
• Udd. Socialantropolog
• Læst på Peter Sabro Seminarium
• Medstarter af Gyngen - Socialøkonomisk virksomhed
• Arb. som Pædagogisk Konsulent
• Permakulturdesigner,  Kropsterapeut og Massør, Kulturrejseleder
lissibagge@hotmail.com 61859339


---

# Kim Sørensen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/kim-soerensen-

FolketingskandidaterKim Sørensen Medlem kimnyvej@gmail.com 51869003


---

# Gitte Dreier Jacobsen - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/gitte-dreier-jacobsen

FolketingskandidaterGitte Dreier JacobsenMedlemJeg stiller op til folketinget for at kæmpe for retssikkerhed og en humanistisk flygtninge politik. Alt for mange mennesker kæmper med systemet, og står uden den hjælp og støtte de har ret til.Jeg stiller op til folketinget for at kæmpe for retssikkerhed og en humanistisk flygtninge politik. Alt for mange mennesker kæmper med systemet, og står uden den hjælp og støtte de har ret til
gittedreierjac@gmail.com


---

# Anna Astrid Hansen Calero - Folketingskandidater

Source: https://www.alternativet.dk/personer/folketingskandidater/anna-astrid-hansen-calero

FolketingskandidaterAnna Astrid Hansen CaleroMedlemUddannet administrationsbachelor, kandidatstuderende i socialt arbejde anna_astrid@icloud.com 31168575



---

## File: borgernes_parti

Filename: `borgernes_parti.md`

# Borgernes Parti – Partiet med den sunde fornuft

Source: https://borgernesparti.dk/

Borgernes parti – Partiet med den sunde fornuftAndreas Haladyn2026-02-24T09:22:51+01:00
Partiet med den sunde fornuftSynes du også, at dine skattekroner kunne bruges bedre, og at staten og politikerne bestemmer for meget? Så er Borgernes Parti stedet for dig.
Bliv medlemVores mærkesagerMagten tilbage
til borgerneStaten er vokset sig for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet, frem for frie borgere med ansvar for egen lykke og fremtid.
Læs mere
Befri Danmark fra IslamDanmark er vores fædreland – et land med rødder, værdier og kultur, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet trues af massiv indvandring og fejlslagen integration. Vi må turde sige det: Danmark skal forblive dansk.
Læs mere
Et opgør med klimahysterietVi har ikke en klimakrise, men en energikrise. Dyr og ustabil ‘grøn’ energi gør både hverdag og velfærd dyrere – for sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne.
Læs mere
Vores politikSeniorpolitik
Sundhedspolitik
Dyrepolitik
Forsvarspolitik
Kernevelfærd
Erhverv
Landbrugspolitik
Transportpolitik
Danmark i verden
Kultur & medier
Natur & miljø
Familiepolitik
SeniorpolitikSundhedspolitikDyrepolitikForsvarspolitikKernevelfærdErhvervLandbrugspolitikTransportpolitikDanmark i verdenKultur & medierNatur & miljøFamiliepolitikBorgernes Parti er ikke som de andre partier. Vi er ikke bygget op omkring en ideologi, men er opstået på baggrund af tusindvis af samtaler med danskere, som ikke ser et politisk system, der løser de udfordringer, Danmark og danskerne står overfor.
Lars Boje Mathiesen, formand
Mød vores kandidaterAnja Busch
Daniel Juhl
Paulina Laparil
Charlotte Friberg Henriksen
Ib Poulsen
Arne Hyldgaard
Allan Orland
Anja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandAnja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandSanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-Madsen
Michael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Seneste nytEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Politik - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/vores-politik

PolitikAndreas Haladyn2026-02-24T09:24:25+01:00
Vores politikVores mærkesagerMagten tilbage
til borgerneLæs mere
Befri Danmark fra IslamLæs mere
Et opgør med klimahysterietLæs mere
Vores politikSeniorpolitik
Sundhedspolitik
Dyrepolitik
Forsvarspolitik
Kernevelfærd
Erhverv
Landbrugspolitik
Transportpolitik
Danmark i verden
Kultur & medier
Natur & miljø
Familiepolitik
Vores beslutningsforslagForslag
Forslag til folketingsbeslutning om at gøre medlemskab af Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) frivilligt.Til behandling: 20.01 2026
Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om, at bidrag til Danmarks udviklingsbistand skal være frivilligeTil behandling: 05.12 2025
Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om afvikling af DR som statslig institutionTil behandling: 03.12 2025
Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om mulighed for central affaldssortering i kommunerneTil behandling: 02.12 2025
Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om Folketingets mistillid til statsministerenTil behandling: 25.11 2025


---

# Om partiet - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/om-partiet

Om partietAndreas Haladyn2025-10-02T12:57:25+02:00
Fundament
Om partietBorgernes Parti er opstået på baggrund af tusindvis af samtaler med danskere, som ser et politisk system, der ikke holder, hvad de lover og ikke løser de udfordringer, Danmark og danskerne står overfor. Vi er opstået for at rydde op i den massive, forfejlede prioritering af borgernes skattekroner og sikre, at systemet, politikerne og skattekronerne arbejder for borgerne, og ikke omvendt, som det er nu.
Vi er ikke som de andre partier. Vi er ikke bygget op omkring verdensfjern ideologi eller luftige idealer, men bygger på to grundprincipper:
Giver det mening?
Er det sund fornuft?
Så enkelt er det.
Vi er partiet for dem, der har fået nok af tom symbolpolitik og globale prestigeprojekter. Vi mener, det er på tide at vende blikket hjemad – mod danskernes hverdag, udfordringer og muligheder.
Det handler om at sikre grundlæggende tryghed og velfærd for de mange penge, danskerne hver måned betaler i skat. Hverken mere eller mindre. Politik skal først og fremmest give mening i hverdagen.
Hverdagen er for langt de fleste borgere blevet en kamp. En kamp mod staten, mod regler, mod skatter og afgifter, mod klima-alarmisme og mod indvandring især fra MENAPT-lande.
Vi er på borgernes side i den kamp – for vi er selv borgere. Vi er dem, der siger det, som det er – og handler på det.
Også selvom vi ikke vinder en popularitetskonkurrence på Christiansborg.


---

# Kandidater - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kandidater

KandidaterAndreas Haladyn2026-02-17T13:18:47+01:00
Vores kandidaterFind din lokale BP-kandidat her:Alle storkredseBornholms StorkredsFyns StorkredsKøbenhavns Omegns StorkredsKøbenhavns StorkredsNordjyllands StorkredsNordsjællands StorkredsØstjyllands StorkredsSjællands StorkredsSydjyllands StorkredsVestjyllands StorkredsFolketingskandidat
Lars Boje MathiesenØstjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Emilie SchytteNordsjællands Storkreds
Folketingskandidat
Jacob HarrisSjællands Storkreds
Folketingskandidat
Nadja Natalie IsaksenSydjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Niels ChristensenNordjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Morten DehnKøbenhavns Omegns Storkreds
Folketingskandidat
Rikke HansenKøbenhavns Storkreds
Folketingskandidat
Martin NordstjerneNordsjællands Storkreds
Folketingskandidat
Peter FaberNordsjællands Storkreds
Folketingskandidat
Allan Holm NielsenFyns Storkreds
Folketingskandidat
Helge Koch FrandsenVestjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Mathias FuglsangKøbenhavns Omegns Storkreds
Folketingskandidat
Jes HalfdanVestjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Charlotte Møller-MadsenFyns Storkreds
Folketingskandidat
Jørn DohrmannSydjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Karsten ByrgesenSydjyllands Storkreds
Folketingskandidat
John BjergNordjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Flemming SteenlykkeKøbenhavns Storkreds
Folketingskandidat
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Folketingskandidat
Søren FuglebergKøbenhavns Omegns Storkreds
Folketingskandidat
Tim LarsenSjællands Storkreds
Folketingskandidat
Jan Køpke Chr.Sydjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Michael Bang PedersenØstjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Frederik LundbergKøbenhavns Omegns Storkreds
Folketingskandidat
Allan OrlandKøbenhavns Omegns Storkreds
Folketingskandidat
Arne HyldgaardNordjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Ib PoulsenNordjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Paulina LaparilNordjyllands Storkreds
Folketingskandidat
Anja BuschFyns Storkreds
Folketingskandidat
Charlotte Friberg HenriksenBornholms Storkreds
Folketingskandidat
Daniel JuhlFyns Storkreds


---

# Blogs - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/blogs

BlogsAndreas Haladyn2025-11-04T07:16:07+01:00
Blogs28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025MENAPT giver underskudGrafen/figuren/modellen Grafen viser forskellige befolkningsgruppers påvirkning af statsbudgettet. Dem der bidrager mest, er danskere og vestlige indvandrere samt deres efterkommere. MENAPT-indvandrere og efterkommere giver som gruppe underskud. Analysen De MENAPT-indvandrere  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti
15-12-2025Andelen af indvandrere stiger konstantGrafen/figuren/modellen Fra 1980 og frem udgør indvandrere og efterkommere en stadig stigende andel af Danmarks befolkning. Man må forvente, at denne stigning fortsætter. Man skal endda tage højde for, at  [...]
Borgernes Parti
15-12-2025Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelleGrafen/figuren/modellen Indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande er markant mere kriminelle end danskere. Over 25% af årgang 1996 har fået en dom inden de bliver 25 år, modsat 9% af  [...]
Borgernes Parti
Uddannelse, Udlændinge15-12-2025Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?Den danske folkeskole hviler i høj grad på præsten Nikolai Grundtvigs ideer om oplysning, åndsfrihed og ligeværdighed. Han talte for, at skolen ikke kun skulle være til for samfundets skyld,  [...]
Borgernes Parti
14-12-2025Grøn energi er dyr energiGrafen/figuren/modellen Der er en tydelig sammenhæng mellem andelen af VE-energi og priser på strøm. Jo ‘grønnere’ strøm, desto højere priser. Analysen Grøn energi er dyr energi. Årsagen er blandt andet,  [...]
Borgernes Parti
14-12-2025Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginaltGrafen/figuren/modellen Grafen viser, hvad temperaturstigninger betyder for det globale BNP, altså hele verdens samlede økonomi. Selv ved en stigning på 4°C, vil faldet i år 2100 kun udgøre 4-7% af  [...]
Borgernes Parti
Transportpolitik09-12-2025Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiftenBilafgifter i Danmark har en lang og sejlivet historie. Allerede i 1910 — før der overhovedet var indkomstskat eller moms i Danmark — blev bilejere opkrævet en særlig vejafgift, der  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik, Transportpolitik09-12-2025Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
Mærkesag, Statens magt08-12-2025Staten truer danskernes rettighederI en tid, hvor statens greb om vores liv synes at eskalere, er det vigtigt at stille skarpt på hvad der sker, og hvilke ellers grundlovssikrede rettigheder vi er ved  [...]
Borgernes Parti
12Next


---

# Magten skal tilbage til borgerne - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/magten-skal-tilbage-til-borgerne

Mærkesag
Magten skal tilbage til borgerneStaten er vokset sig for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet, frem for frie borgere med ansvar for egen lykke og fremtid. Danmark skal hverken styres af en omklamrende barnepigestat eller et stadig mere dominerende EU. Danmark skal styres af danskerne selv. Det er tid til et opgør med systemet – for frihedens skyld.
Vi er på vej mod totalitarisme
Det kan i nogens ører lyde lidt overdrevet at påstå, at Danmark er på vej mod totalitære tilstande. Men meget tyder på, at det er en trussel, vi skal tage meget alvorligt.
Vi så det mest tydeligt med brud på grundloven i forbindelse med Corona-nedlukningerne og nedlæggelsen af hele minkerhvervet, uden at give erstatning med det samme. Det var et grundlovsbrud, der ikke fik konsekvenser for nogle, fordi magtpolitikerne hytter sine egne.
Der er et konstant pres for at gøre kontanter mindre brugbare, og i stigende grad overgå til digitale betalingsformer, som på mange måder er nemme og mere praktiske, men som også giver staten en hidtil uset overvågningsmulighed over de borgere, der benytter sig af digitale betalingsmetoder.
Samtidig ser vi at folk bliver anholdt i henholdsvis England og Tyskland, for at skrive ting på sociale medier. Mest opslag omhandlende indvandringen fra MENAPT-lande, som kan fortolkes racistisk, fordi enhver kritik af fremmede kulturer, kan opfattes som sådan. Denne bevægelse er så småt på vej mod Danmark, blandt andet i form af den skandaløse koranlov, som reelt genindførte et forbud mod blasfemi og ytringsfriheden.
Vi har med Socialdemokratiet og Justitsminister Peter Hummelgaard set hvordan magtpartierne ønsker at øge overvågningen af danskerne, både med kameraer og digitale metoder.
Langt de fleste af os, har ikke noget at skjule, men derfor bør man alligevel være forsigtig med at overdrage mere magt til staten og til systemet. Alt historisk erfaring viser, at en stat før eller siden vil både bruge og misbruge alle de tilegnede magtbeføjelser.
Det er klart, at en stat skal have en vis form for kontrol og kunne udøve en passende magt, for kunne finde og bekæmpe kriminalitet, til det fælles bedste. Staten har dog udviklet sig til et system, der ikke fokuserer på at skabe gode rammer for borgerne, men på at bevare og styrke sin magt.
Borgernes Parti vil at bekæmpe systemet og give magten tilbage til borgerne. Det er en af vores generations vigtigste kampe. Friheden er, som Ronald Reagan sagde, aldrig mere end én generation væk fra at gå tabt.
Mindre og bedre lovgivning
I dag fylder staten alt for meget. Den blander sig i detaljer, den burde holde sig fra, og vokser år for år, i både budgetter og bureaukrati. Denne regering sætter hele tiden rekorder i djøfferi. Det koster både økonomisk og menneskeligt.
Milliarder bruges på kontrol, papirarbejde og ineffektiv administration, mens børn, ældre og patienter ned prioriteres. Det er ikke godt nok.
Vi er endt i en situation, hvor den enkelte borger nærmest er blevet en slave i et system, der suger stadig flere ressourcer ud af befolkningen gennem tårnhøje skatter og afgifter. For derefter at give lidt tilbage med den anden hånd til udvalgte vælgersegmenter. Det er blevet sværere og sværere for almindelige mennesker at få enderne til at mødes, samtidig med at de er tvunget til at finansiere et system, der ikke længere arbejder for dem.
Derfor arbejder vi for en mindre og mere effektiv offentlig sektor. En stat, der fokuserer på det, den skal: at levere kernevelfærd og opretholde lov og orden. Vi skal være frie borgere og ikke et tal i bureaukraternes regneark.
Vi tror på en anden vej. En vej, hvor frihed og ansvar går hånd i hånd og hvor du selv bestemmer over dit liv. Derfor vil vi sænke skatten, fjerne unødvendige regler og rydde op i det offentlige bureaukrati.
Vi ønsker en markant slankere stat med færre regler og mere tillid. Hvor pengene går til dem, der gør en forskel, sygeplejersken, læreren, pædagogen og ikke til mellemlederen, konsulenten og kommunikationsafdelingen.
Vi arbejder for:
Et maksimalt antal ministre på ca. 7-9 personer.
Én lov ind; tre love ud.
Et maksimal-loft for antal ord i love, bekendtgørelser og vejledninger.
Et maksimal-loft for antal nye årlige love.
Solnedgangsklausuler som normalen i al ny lovgivning.
Folketinget må ikke gældsætte befolkningen. Derfor skal Finansloven være strukturelt fuldt ud finansieret uden gældsættelse.
Et markant styrket folkestyre
I et levende demokrati skal folket ikke kun høres hvert fjerde år; de skal have reel indflydelse, når det gælder. Danmark er et af verdens mest stabile og veluddannede samfund. Det er på tide, at vi også bliver et af de mest inddragende demokratier.
Derfor arbejder vi for mere direkte demokrati, flere folkeafstemninger, og en fremtid, hvor det hele kan gøres digitalt og sikkert.
Alt for ofte ser vi, at store beslutninger træffes over hovedet på danskerne. Uanset om det handler om EU-spørgsmål, lovgivning med stor konsekvens for hverdagen eller principielle værdier, er afstanden mellem Folketinget og folket blevet for stor.
Med sikre digitale løsninger kan vi afholde folkeafstemninger på en nem, billig og tryg måde, uden at man skal møde fysisk op i sportshaller med stemmesedler og blyanter. Vi ønsker, at digitale afstemninger bliver en naturlig del af demokratiet. Det gør det nemmere for flere at deltage og sikrer, at demokratiet følger med tiden, ligesom resten af samfundet.
Samtidig skal vi også forbedre mulighederne for både journalister og borgere at kigge regeringen efter i sømmen, samt at give oppositionen mulighed for at stille regeringen til ansvar.
Vi ønsker blandt andet:
Indførelse af en forfatningsdomstol, der har initiativret og pligt til at undersøge, hvis den mener regeringen eller ministre bryder loven.
Mere direkte demokrati via løbende, digitale folkeafstemninger.
Fuld transparens for partitilskud gennem erhvervsklubber.
Reformation af eftervederlag for ministre og folketingsmedlemmer.
Mulighed for åbne høringer af embedsværket under strafbarhed.
Et opgør med offentlighedsloven, så man lettere kan kigge regeringen efter i sømmene.
Samme støtte til alle folketingsgrupper eksklusiv sekretær.
Afskaffelse af den offentlige partistøtte.
Partierne fremlægger deres økonomiske planer i samarbejde med Folketinget før hvert valg.
Et fastsat maksimal loft på det offentliges andel af BNP.
Ingen kan beskattes, så staten tager mere, end man har til sig selv af den sidst tjente krone.
Bedre balance over advokathjælp mellem borgere og staten.
Danmark skal styres fra Danmark
Det er naturligvis den lovgivende forsamling, Folketinget, der skal have den lovgivende magt i Danmark. Problemet er, at det i stigende grad er inter- og overnationale organisationer, der enten direkte udfører eller påvirker lovgivningsarbejdet i Danmark.
Det kan være vanskeligt at blive helt klog på, hvor meget de forskellige inter- og overnationale organisationer påvirker politikerne og lovgivningen i Danmark. Vi ved, at EU dikterer over 50% af dansk lovgivning. Et eksempel er Barselsloven, hvor staten blander sig unødigt i, om mor eller far skal holde barsel. Et andet er loven om arbejdstidsregistrering, som havde sin oprindelse i den spanske fagforening, som så partout skulle presses ned over Danmark, selv om ingen, heller ikke i Folketinget, mente at det var en god idé. Magten flyttes altså stille og roligt fra Folketinget til Bruxelles, uden at nogen direkte har givet tilladelse til det. Det er en demokratisk katastrofe.
EU må reformeres tilbage til at være et handelssamarbejde, som EF var tilsigtet under sin oprettelse. Men det er desværre en urealistisk tanke, og samtidig der er heller ikke en mulighed for at melde os ud lige nu. Derfor er det vigtigt ikke at følge alle krav fra EU. Og vi kan og skal udvise ‘civil ulydighed’ på områder, der er vigtige for Danmark, og så efterfølgende tage de retslige konsekvenser, der muligvis måtte følge.
Kampen mod systemet er også en kamp mod de internationale organisationer og interessegrupper, der i stigende grad og på hver deres måde sætter dagsordenen uden folkelig opbakning. Det er organisationer som FN, WHO, WEF, OECD, IMF, EMRK, WTO osv. De skal ikke have indflydelse på danskernes hverdag, sundhed og frihed. Ja, vi skal have et godt samarbejde med resten af verden, men det skal ikke være på bekostning danskernes fremadrettede demokratiske sikkerhed.
Et opgør med Coronahåndteringen
Meget gik galt under Coronahåndteringen. Noget af det var forståeligt, og til en vis grad tilgiveligt, og andet var både umoralsk, ulovligt og utilgiveligt. Vi mener, at vi skal have et grundigt opgør med hvad der skete, hvem der gjorde hvad og hvorfor. Både for at straffe de skyldige, og for at undgå at den slags sker igen.
Et opgør med Coronahåndteringen bør som minimum bestå af.
Hvor meget blev eksperter påvirket politisk. Hvorfor fik Kåre Mølbak en SMS under et pressemøde som bad ham om at skrue op for retorikken? Hvad var den videnskabelige evidens bag Søren Brostrøms påstand om at unge uvaccinerede levede livet farligt.
Hvem tog beslutningen om den anden skolenedlukning, som har været skadelig for de unge, og hvad var den videnskabelige evidens for den?
I hvor høj grad vidste sundhedsmyndighederne at vaccinen ikke var testet ret godt og at den heller ikke var så effektiv, som de først sagde.
Hvordan påvirkede regeringen medierne, så de tilsyneladende mere agerede som pressetjeneste end som vagthund?
Et samlet billede af prisen for nedlukningerne, både økonomisk og menneskeligt, og en vurdering af, om hvor mange liv det i givet fald reddede.
En vurdering af prisen, både menneskeligt og økonomisk, af den unge generations undervisningstab og den sociale isolation.
En rigsretssag mod Mette Frederiksen om hendes grundlovsbrud.
Var det en overreaktion og hvis ja, hvordan undgår vi tilsvarende fremover.
Ytringsfrihed
Ytringsfrihed er et af de mest grundlæggende fundamenter til vores frie og åbne samfund, og den er under pres. Det er især multikulturen, særligt islam, der har skabt behovet for at moderere nogles ytringer. Men multikultur må og skal ikke være en undskyldning for at begrænse ytringsfriheden. Derfor skal koranloven naturligvis ophæves ved førstkommende lejlighed. Det er absurd at vi i praksis har genindført blasfemilovgivningen i Danmark anno 2025.
Der er og skal naturligvis være domstole til at beskytte borgere mod injurier. Konkrete og specifikke opfordringer til vold skal fortsat være strafbart.
Racismeparagraffen, §266b, skal afskaffes. Den bliver mest brugt til hetz eller til at forbyde faktuelt korrekt udtalelser om andre kulturer. Kulturkritik, selvom det for nogle kan føles stødende, kan og skal ikke være strafbart.
Frihed under ansvar; ikke kontrol under mistanke
I det danske samfund forventer vi, at staten respekterer borgernes privatliv og grundlæggende frihedsrettigheder.
Alligevel ser vi i disse år en bekymrende udvikling. Under overskrifter som “sikkerhed” og “tryghed” indfører regeringen love, der i realiteten underminerer netop dét, de påstår at beskytte. Hver ny “anti-terror-pakke”, hver udvidelse af politiets beføjelser, hver skærpelse af overvågningen sælges som løsningen på problemer hos mindretallet, men rammer os alle. Ikke fordi vi har gjort noget forkert, men fordi vi kunne komme til at gøre noget forkert.
Det seneste eksempel er forslaget om at give myndigheder adgang til dine private beskeder, dine e-mails, dine telefonsamtaler; uden dommerkendelse og uden konkret mistanke. Det er ikke bare et brud på privatlivets fred men også et brud med vores retsstat.
Frihed er ikke noget man får forærende, det er noget man værner om. Det gælder også i den digitale tidsalder. Teknologien skal styrke vores samfund fremfor gøre os mere sårbare over for statslig magtmisbrug. Vi ønsker ikke et Danmark, hvor man holder sig tilbage fra at ytre sig frit, fordi man frygter at blive overvåget. Et Danmark, hvor man føler sig mistænkeliggjort selvom man blot lever sit liv i fred og fordragelighed. Men det er et dilemma, for naturligvis skal politiet være i besiddelse af de bedst mulige redskaber til at forebygge eller opklare kriminalitet.
Lige nu lovgives der efter konsekvenserne af den ikke-vestlige indvandring, som har betydet øget kriminalitet i det danske samfund. Den indvandring koster i forvejen danskerne enorme summer hvert år; den skal ikke også koste dem deres basale frihedsrettigheder.
Vores svar er ikke mere kontrol, men mere tillid. Vi tror på, at et frit folk, der tager ansvar for sig selv og hinanden, er det stærkeste værn mod både utryghed og ekstremisme.
Vi ønsker et Danmark, hvor borgerne lever i frihed. Hvor retssikkerheden gælder for alle, og hvor staten ikke trænger ind i vores liv med skjult masseovervågning af vores private korrespondance.
Frihed og ansvar går hånd i hånd. Borgernes Parti vælger friheden. Hvad vælger du?
Henvisninger“Det står efterhånden klart, at regeringen fører en generel krig mod danskernes frihed”, skriver Indbliks chefredaktør Claes Theilgaard:
https://indblik.dk/indblik-mener-det-handler-om-mere-end-corona/
I Vestre Landsret blev en borger i februar 2025 dømt for at bryde racismeparagraffen 266b – på grund af jokes… Ytringsfriheden er truet:
https://nyheder.tv2.dk/krimi/2025-02-24-29-aarig-doemt-for-jokes-om-joeder-og-sorte
En opgørelse fra 2023 af perioden 2016 til 2022 viser, at Dansk lovgivning består af 12% EU-direktiver, og 54% vedtagne forordninger i EU:
https://thinkeuropa.dk/brief/2023-10-hvor-meget-paavirker-eu-dansk-lovgivning
Professor emeritus Per Øhrgaard stiller spørgsmålet, om vi i dag har brug for en forfatningsdomstol i Danmark til at opretholde grundloven:
https://www.kristeligt-dagblad.dk/debat/oehrgaard-er-der-brug-en-dansk-forfatningsdomstol
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Siden blev ikke fundet - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/et-opgoer-med-systemet

Fejl 404Siden er ikke tilgængeligDet kan skyldes, at du har skrevet en forkert adresse eller at siden er lukket ned.
Du er velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål.


---

# Danmark skal ikke foræres væk til fremmede - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/danmark-skal-ikke-foraeres-vaek-til-fremmede

Mærkesag
Danmark skal ikke foræres væk til fremmedeDanmark er vores fædreland – et unikt land med rødder, værdier og kultur, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet er truet af massiv indvandring og en fejlslagen integration, der skaber utryghed og bryder samfundets sammenhængskraft. Vi skal turde sige det højt: Danmark skal forblive dansk.
Det betyder ganske enkelt at andelen af indvandrere og efterkommere fra MENAPT-lande skal være mindre, og det kræver et total stop for asyl, indvandring og familiesammenføring fra de lande. Og så kræver det remigration, altså hjemsendelser. Vi må og skal gøre det nødvendige for at beskytte det Danmark, vi kender.
Alle må erkende at vores land er truet på dets eksistens
Når vi ser på udviklingen i de danske folkeskoler, får vi et bekymrende billede af fremtiden: stigende vold, dårlig adfærd og børn, der oplever utryghed og frygt for at gå i skole.
Det er åbenlyst, at volden og utrygheden er klart størst på de skoler, med den højeste andel af muslimske elever, der er indvandrere eller efterkommere fra de såkaldte MENAPT-lande (Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet).
VIVE har lavet en undersøgelse, der viser, at hvis andelen af MENAPT-elever er over 15%, vil alle andre elever i klassen få en lavere livstidsindkomst. Mange danske skoleklasser er i dag oppe på over 30% ikke-vestlige. Danskere bliver altså, udover at skulle gå i utrygge skoler, fattigere set over hele deres liv.
Magtpolitikernes og de velhavende forældres børn, går i stigende grad i fri- og privatskoler, men hvad skal den almindelige borger gøre? Man kan måske flytte væk fra de værste områder, men hvis andelen af MENAPT-elever konstant bliver større, så ender alle danske folkeskoler med have store integrations problemer.
Det bliver heller ikke bedre, når vi ser på kriminalitetsstatistikkerne. Indvandrere og efterkommere fra MENAPT-lande er markant overrepræsenteret i næsten alle negative statistikker, herunder trusler, vold, voldtægt, røverier, hasardkørsel (vanvidskørsel).
Man skal ikke læse mange lokalaviser, for at finde eksempler på at etnisk danske unge mænd og kvinder og endda børn, er blevet truet, berøvet, overfaldet, tæsket og/eller voldtaget, og næsten altid begået af gerningsmænd fra MENAPT-landene. Dette problem bliver kun værre, efterhånden som andelen af MENAPT’ere øges i Danmark.
Det er med andre ord ganske enkelt en tragisk fremtid vi kigger ind i, hvis vi fortsat ignorerer problemerne.
Danmark skal fortsat være dansk – også om 100 år
Demografi er læren om befolkningens størrelse, alders- og kønsfordeling og dens udvikling. Når vi ser på Danmarks demografiske udvikling, kan vi se, at danskerne før eller siden vil blive erstattet af andre folkeslag. Det er i overvejende grad folk fra MENAPT-landene, fordi de kommer hertil i store tal og de, der allerede befinder sig i Danmark, får flere børn, end etniske danskere gør.
Befolkningsfremskrivninger i Danmark viser, at i 2096 vil andelen af indvandrere og efterkommere være større end andelen etniske danskere (danskere med dansk oprindelse). Bemærk her at de demografiske skift altid er gået hurtigere end forudset.
Man kan sagtens mene, at det er helt i orden at etniske danskerne inden alt for længe, set over en historisk tidsramme, forsvinder fra jordens overflade. Det mener vi ikke i Borgernes Parti. Vi elsker vort land og det danske folk. Det er det, vi kæmper for.
Derfor må og skal vi ‘vende kurverne’. At vende kurverne betyder at andelen af etniske danskere skal stige og andelen af udlændinge skal falde. Det er opgaven. Eller for at sige det mere direkte. Vi kan enten få mere islam eller mindre islam. Der er ikke noget imellem. Og det betyder at vi skal i gang med at tale om og handle på remigrationen.
Hjemsendelserne.
Hvornår er man dansk (nok)?
Alle lande er mere eller mindre opstået med indvandring. Vi er alle afrikanere, historisk set. Men det er lang tid siden, og Danmark og det danske folk er, hvad det er. Luk øjnene og tænk på en dansker, en inder eller en japaner, så ved du hvad, vi taler om. Vi kan have forskellige opfattelser af hvad ‘dansk’ er, men vi ved alle, at det ikke er en indianer, en japaner eller en masaikriger. Det betyder ikke at andre folk, er dårligere. De er bare ikke danske, og det bliver de aldrig.
Når man taler om at blive ‘dansk’, så er der mange parametre, og det være svært at definere præcist. Det handler om juridisk status, ja, men det handler også om værdier, såsom kvindesyn, madvaner og religion. Og så kan vi heller ikke komme udenom at det også handler om etnicitet. En thailænder kan blive dansk statsborger og være ‘dansk’ på alle måder, men vedkommende vil ikke være og kan ikke blive ‘rigtig’ dansker.
Det betyder noget, hvem der er danskere, for Danmark bliver formet af dem, der er her. Hvis man erstatter danskerne med fx japanere, så er Danmark ikke Danmark mere. Og hvis man erstatter danskerne med folk fra Mellemøsten, så bliver Danmark mere og mere som Mellemøsten. Den udvikling har man kunnet observeret i en længere periode.
Det betyder ikke, at man ikke i dag kan komme udefra, og opleve ens slægt blive dansk. Det kan man godt. Det kræver, at man assimilerer sig og meget gerne får børn med etniske danskere. Assimilationen foregår via parforhold, ægteskaber og forplantning. Man ved at assimilation har succes, når man ser på folks børnebørn. Er de danske eller ej? Danmark er fyldt med danskere, hvis bedsteforældre er indvandret fra Sydamerika og Østeuropa og som i høj grad er blevet danskere.
Vi ser samtidig indvandrere i tredje generation, som stadig i høj grad ikke er danske. Det er især muslimer fra MENAPT-lande. Den mest kendte årsag til det er, at deres religion, kultur og etnicitet er så langt fra vores, at assimilation er næsten umuligt. Ikke helt umuligt, men næsten.
Det er ikke kun Islam, der er problemet – det er også klankulturen
Islam er både en personlig tro, en dogmatisk regelbaseret religion og en ekspansiv totalitær politisk doktrin, der både organisk og bevidst arbejder for at gøre hele verden islamisk. Det er målet, også selvom mange muslimer ikke arbejder konkrete i din retning. Men det er den naturlige konsekvens og udvikling af islam. Det har vi set siden islam opstod.
En af årsagerne til at især folk fra MENAPT-landene ikke formår at assimilere sig, er ikke kun på grund af islam. Islam er nemlig mest af alt en politisk/religiøs overbygning til den arabiske klankultur, altså at arabere organiserer sig i klaner og i familier med en meget høj grad af endogami. Endogami betyder, at de oftest gifter sig indenfor deres egen klan, ofte med deres fætre eller kusiner. Det er også derfra ære/skam-kulturen opstår og hvor en arabisk far kan slå sin egen datter ihjel, hvis hun har bragt skam over familien.
Mange danskere forstår ikke klankultur, fordi den er så langt fra vores egen individbaserede kultur. Vi tror fejlagtigt, at andre er ligesom os.
Enkelte individer kan måske komme ud af den kultur, som vi har set med Naser Khader, men langt de fleste arabiske muslimer og kulturen i sig selv kan aldrig blive en naturlig del af Danmark.
Det kan være berigende med mangfoldighed i kultur, madvaner og traditioner i et samfund, når det sker i harmoni. Dog bør sådanne indflydelser forbliver en del af en balanceret mangfoldighed, hvor de ikke dominere de danske. Vi ser med bekymring på tendenser, hvor visse kulturelle elementer, som fx islamisk klankultur, synes at få stigende indflydelse i det danske samfund. Vi har intet generelt imod islam eller andre religioner, vi ønsker blot at de ikke overtager det danske samfund, vores traditioner, værdier og kristne kirke.
Hvordan løser vi de demografiske udfordringer?
Helt overordnet skal vi gøre alt det, vi kan. Alt det, der er nødvendigt. Den ene måde er, at danskerne får flere børn. Det er en god idé, og det skal vi arbejde på, og det handler blandt andet, men ikke udelukkende, om at styrke de danske familier.
Den anden måde handler om hvordan vi sænker andelen af især indvandrere og efterkommere fra MENAPT-landene, og helst på en måde, som giver mest mening for alle parter. Men naturligvis først og fremmest danskerne.
Først og fremmest skal vi helt stoppe indvandringen fra især MENAPT-lande. Det gælder uanset om vi taler asyl, familiesammenføring eller arbejdsmæssig indvandring. Tallet skal ned på 0,0 hurtigst muligt. Vi skal naturligvis heller ikke tildele flere statsborgerskaber til mennesker, som vi ret sikkert ved ikke kan assimilere sig.
Derefter skal vi udvise langt flere kriminelle udlændinge, helst efter første dom og udvisningen skal være permanent. Der er absolut ingen grund til at vi skal lade udenlandske statsborgere begå kriminalitet i Danmark og så lade dem blive eller have mulighed for at komme igen.
Dernæst skal vi hjemsende udenlandske statsborgere, der ikke forsørger sig selv i tilstrækkelig grad. Der er heller ingen årsag til at danske skatteydere skal forsørge udenlandske statsborgere i Danmark. Det er en absurd tanke.
Så bliver vi nok nødt til at tage passet fra dem, der har fået det tildelt, og som har misbrugt vores tillid, og enten løjet for at få passet, eller at have begået grov kriminalitet efter at have fået passet.
Til sidst skal vi kraftigt overveje at frakøbe indfødsretten fra dem, der tidligere har fået tildelt dansk pas eller indfødsret, og hjælpe dem med at finde et andet hjem, som de selv mener, de passer bedre ind i. Der findes over 50 lande, man kan kalde islamiske, hvor de ville kunne bidrage med deres penge og den eventuelle uddannelse, de har fået i Danmark.
Konventioner og udvisninger
Magtpolitikerne, de fleste medier og en del eksperter vil fortælle, at det er de internationale konventioner, der forhindrer os i at udvise selv dybt kriminelle udlændinge. Ja, selv gerningsmænd, der har voldtaget helt unge piger, eller tæsket danskere både helt og halvt til døde, får lov til at blive i Danmark. Det burde være åbenlyst, at hvis konventioner beskytter dybt kriminelle udlændinge over danskerne, så er konventionerne forkerte.
Magten til at opsige disse konventionerne ligger i Folketinget. Det handler kun om politisk vilje.
Der er mange muligheder for at vi, juridisk korrekt, kan træde ud af konventionerne, men det er for omstændigt at komme ind på her. Men vi er i fuld gang med at udarbejde et udspil på dette område.
Islam skal bekæmpes kulturelt og juridisk i Danmark
En del af projektet med at vinde Danmark tilbage er både at styrke den danske kultur, som i udpræget grad er baseret på de protestantisk-kristne værdier. Vi er et land funderet på kristne værdier, hvad enten man er kristen, kulturkristen, ateist eller noget midt imellem.
Og så handler det om at skabe i miljø, så den islamiske kultur ikke sætter dybere rødder i den danske muld, end det allerede er sket.
Det kan gøres på mange måder. Men kan fx gøre følgende.
Fratage islam rettighederne som trossamfund, dvs. at man ikke kan blive islamisk gift eller begravet.
Forbyde fætter/kusine-ægteskaber i 4. led.
Forbyde bederum og islamiske tørklæder på skoler og universiteter og forbyde samme tørklæder i offentlige jobs.
Undlade at give tilladelser til arabiske kulturhuse og trossamfund.
Vi erkender, at dette kan lyde hårdt. Men det er det, der er nødvendigt at gøre. Borgenes Parti har den udlændingepolitik, der er nødvendig, for at kunne bevare Danmark. Vi elsker vort land og det medfører, at man skal passe på det.
Styrk den danske kultur og nationale fællesskab
En del af kampen mod islam og den arabiske klankultur er at styrke vores egen kultur. Vi skal gøre op med kulturelt selvhad og skamfølelse. Danmark er et af verdens bedste, og ældste lande og det skal vi ikke bare være stolte af, men også videre formidle det til de fremtidige generationer. Lære vores børn og unge om de danske værdierne, om vores fælles historie og den kunst og de sange, der er en del af vores fælles kulturarv. Vi kan ikke beskytte os selv mod udefra kommende og destruktive kulturer, hvis vi ikke er bevidste om vores egen. Kampen for Danmarks sjæl skal styrkes.
HenvisningerKriminalitetsniveauet blandt mandlige indvandrere fra MENAPT-lande i 2021 var 2,5 gange højere end gennemsnittet:
https://integrationsbarometer.dk/tal-og-analyser/kriminalitet
Danskerne får færre børn, imens indvandringen vokser. Danskere kan være i mindretal om syv årtier, hvis udviklingen fortsætter:
https://politiken.dk/danmark/art10414206/I-2096-kan-flertallet-i-Danmark-v%C3%A6re-indvandrere-eller-efterkommere
SMV Danmark “Faldende fertilitet, længere levetid og stigende indvandring udgør grundlaget for befolkningsvæksten i Danmark i 2025”:
https://share.google/nC372JEjDbHASiqGT
Udlændinge & Integrationsministeriets rapport – Religiøsitet og holdninger til ens barns valg af kæreste, ægtefælle og sex før ægteskab:
https://integrationsbarometer.dk/tal-og-analyser/filer-tal-og-analyser/arkiv/2021-notat-om-religiositet-og-holdninger-til-ens-barns-valg-af-kaereste-aegtefaelle-og-sex-for-aegteskab
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Siden blev ikke fundet - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/danmark-skal-vaere-dansk

Fejl 404Siden er ikke tilgængeligDet kan skyldes, at du har skrevet en forkert adresse eller at siden er lukket ned.
Du er velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål.


---

# Et opgør med klimahysteriet - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/et-opgoer-med-klimahysteriet

Mærkesag
Et opgør med klimahysterietVi har ikke en klimakrise, men en energikrise. Dyr og ustabil ‘grøn’ energi gør både hverdag og velfærd dyrere. Sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne. Vi har brug for en realistisk energipolitik med fokus på billig, stabil og klimavenlig energi. Det er sund fornuft.
Rigelig og billig energi er nøglen til vækst og velstand
Energi er fundamentet under hele vores økonomi. Den strøm, varme og transportkraft, vi alle er afhængige af i hverdagen, udspringer af én ting: adgang til pålidelig og billig energi. Når der er masser af energi og den er til at betale, får både familier og virksomheder mere luft i budgettet. Det betyder lavere regninger for den enkelte, færre udgifter til produktion og transport, og dermed lavere priser i butikkerne. Når en virksomhed sparer penge på energien, kan pengene bruges på at ansætte flere, investere i bedre udstyr eller sætte priserne ned. Det skaber arbejdspladser og konkurrencekraft.
For den almindelige dansker betyder billig energi, større økonomisk tryghed og mere frihed. Historien viser at lande med billig energi har opnået markant højere vækst og velstand end dem, der kæmper med høje priser og energimangel. Omvendt har dyre eller ustabile energikilder ført til inflation, tab af arbejdspladser og social uro. Billig og rigelig energi skaber fundamentet for vækst, velstand og bedre muligheder, for alle uanset socioøkonomisk status.
Vi skal heller ikke glemme, at det at være selvforsynende med energi i Danmark og Europa stiller os bedre rent geopolitisk mod både Rusland og de arabiske lande i Mellemøsten.
Atomkraft og fossil energi
Den nuværende energi- og klimapolitik er bygget på en naiv og utopisk tilgang til sol- og vindenergi og en leflen for den store danske vindmøllelobby. Vind- og solenergi vil aldrig kunne udgøre fundamentet for en energiproduktion, fordi den afhænger af vejret. Og det er vejrets ustabilitet, der gør den dyr. Problemet bliver kun værre af, at vi skal bruge mere energi fremover,
Det er på tide at vi sætter fornuften først, og her kommer atomkraft ind i billedet. Moderne atomkraft, herunder små modulære reaktorer, er sikre, klimavenlige og effektive. Den giver os mulighed for at sikre både lav CO₂-udledning og høj forsyningssikkerhed, hele døgnet og året rundt. Uanset hvordan vejret er.
Mange er imod atomkraft af frygt for ulykke og stråling, men det svarer lidt til ikke at ville flyve, fordi Wright-brødrene havde mange uheld for 100 år siden. De nye 3,5 generationsværker og især de helt nye små reaktorer, der er på trapperne, er 100% sikre og hverken stråling eller affald udgør nogen risiko. Modstand mod atomkraft er mest baseret på manglende viden eller økonomiske interesser i vindmøllebranchen.
Atomkraft er lidt dyrere i begyndelse, men til gengæld holder kraftværkerne i meget lang tid og teknologien bliver hurtigt billigere, efterhånden som vi kan masseproducere enheder og ensrette designet.
Uanset hvad vi gør i Danmark, så er atomkraft fremtidens energiform. Spørgsmålet er udelukkende om vi vil være med på fremtidens teknologi, eller om vi vil lade netop det tog efterlade os på perronen af frygt eller misforstået hensyn til klimaet.
Derfor skal vi ikke bare ophæve forbuddet mod atomkraft i Danmark, men også arbejde målrettet på at gøre det til en del af vores energiproduktion.
Indtil atomkraft kommer til at levere al vores energi – og det gør den – skal vi bruge den olie og gas, vi har i den danske undergrund, herunder i Nordsøen. Det er decideret vanvittigt ikke at bruge den energi, vi har til rådighed – som om russisk og saudisk olie og gas er mere klimavenligt end dansk ditto.
Vi har ikke en klimakrise
Klimaforandringer har altid eksisteret, og det vil de også altid gøre i fremtiden. Nogle af de klimaforandringer, som vi ser i dag, er sandsynligvis delvist menneskeskabt. Men hvor stor en andel, er forskerne uenige om.
Klimavidenskaben er på ingen måde fuldendt, og vi bliver hele tiden klogere på klimaet, men der er intet virkelighedsnært belæg for at erklære en “klimakatastrofe” og jordens snarlige undergang som klimaalarmisterne råber op om.
Klimamodellerne er ret upræcise og er baseret på målinger som i bedste fald er ustabile, fordi mange målinger kommer fra områder omkring byer, der bliver større, og dermed øger varmen lokalt.
Der er heller ingen forskere, der kan sige, hvad den optimale gennemsnitlige temperatur for jorden er, eller hvad det optimale CO2-indhold i atmosfæren er. Der er heller ikke dokumentation for at der generelt kommer flere klimakatastrofer. I øvrigt bidrager Danmark kun med 0,1% til verdens CO2-udslip.
Ambitionen om at sænke vores CO2-udslip kan som udgangspunkt være fornuftigt, men skal gøres ved at udvikle grønne energiformer, der er billigere, end de såkaldt sorte energiforme – ikke ved at ruinere Danmark og danskerne med såkaldt grønne afgifter.
Klimaalarmisme, lobbyister og grønne afgifter
Magtpolitikerne har fordel af at tale en klimakrise op, fordi det giver dem mulighed for at hive endnu flere penge op af danskerne lommer. Det ser vi på den uendelige strøm af ‘grønne afgifter’, som finansier helt andre politiske projekter og vi ser det når selvsamme magtpolitikere støtter risikofyldte og givetvis urentable havvindprojekter med op til 55 mia. af danskernes skattekroner.
Det handler for dem om magt og penge – ikke om klimaet. Det er således nok ikke tilfældigt, at der er et sammenfald mellem klimaalarmistiske magtpolitikere og bestyrelsesmedlemmer i vindmølleindustrien og -lobbyen. For eksempel har Klimaminister Lars Aagard (M) været direktør i Energi Danmark, Kristian Jensen (V) er direktør i Green Power Denmark og Helle Thorning (S) er i Vestas’ bestyrelse.
Magtpolitikere og klimaalarmister har begået en lang række fejlskøn som har gjort det dyrere at være dansker. Støtte til nu nedlagte ‘klimaøer’, tårnhøje afgifter på brændstof, og ATP’s urimeligt ringe investeringer af danskernes pensionsformuer, som har ført til store tab.
Det er absurd, at danske borgere skal lænses, for at politikerne kan konkurrere om, hvor grønne de er. Danmark har brug for en energipolitik, der tager afsæt i virkeligheden – ikke i grøn ønsketænkning.
Vind og sol er kan være et supplement og kan være godt for eksport
At vi er imod klimaalarmisme og spild af borgernes penge, betyder ikke at vind og sol-energi i et omfang kan give mening. Vi har i Danmark en stor vindmølleindustri og en tilsvarende knowhow, som vi skal have mest muligt ud af, både teknologisk, energimæssigt og økonomisk. Men det skal ske på hele lige vilkår med andre energiformer, og det skal ske på demokratiske vilkår. Det skal ikke være Christiansborgpolitikerne, der skal placere vindmøller i den smukke danske natur eller i boligområder, som vil blive mindre værd, fordi det er konkrete ulemper ved at bo ved siden af en vindmøller.
Solceller kan bedre skjules i landskabet, men problemet med solceller i Danmark er flere ting: For det første er der ikke særligt meget sol, eftersom vi er langt fra ækvator og for det andet er det især Kina der sidder på solfangermarkedet, og det er en meget dårlig idé at gøre os afhængige af kina, på samme måde som vi ikke skal være afhængige af Rusland og Mellemøsten.
Der er også nogle negative miljømæssige konsekvenser af begge de to energiformer, da de kræver store mængder råvarer – beton, stål, rare earth, kobber, etc – at opføre, de holder ikke så lang tid, og graden af genbrug efterfølgende er meget lav. For eksempel begraver man ganske enkelt de store vinger på en vindmøllevingegravplads. Det er ikke smart.
Desuden er hverken vindmøller eller solpaneler gode for fuglelivet og biodiversiteten generelt.
HenvisningerTidligere medlem af FN’s Klimapanel Richard Tol pointerer FN’s klima-monopol. Og afliver myten, at 97% af alle klimaforskere er enige:
https://www.theguardian.com/environment/blog/2014/jun/06/97-consensus-global-warming
Kinesiske solceller en sikkerhedstrussel. Skjulte sendere og simkort. “Det kan lyde som en konspirationsteori – men det er virkelighed”:
https://ing.dk/artikel/skjulte-kina-radioer-kan-kortslutte-solcellenanlaeg-eksperter-advarer-mod-mulig-eksplosion
OK vil investere i mere udvinding af olie og gas fra Nordsøen, for at sikre Danmarks selvforsyning. Men Nordsøaftalen skaber usikkerhed:
https://energiwatch.dk/Energinyt/Energiselskaber/article18186961.ece
Danske Saltfoss Energy og Copenhagen Atomics er ledende inden for udviklingen af små modulære MSR reaktorer med og uden thorium:
https://tl.dk/faa-viden-og-inspiration/teknikerenplus/artikler/danske-startups-satser-paa-naeste-generations-atomkraft/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Siden blev ikke fundet - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/langt-mere-energi

Fejl 404Siden er ikke tilgængeligDet kan skyldes, at du har skrevet en forkert adresse eller at siden er lukket ned.
Du er velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål.


---

# En værdig og fri seniortilværelse - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/seniorpolitik

Seniorpolitik
En værdig og fri seniortilværelseMan stopper ikke med at være et selvstændigt menneske, bare fordi man bliver ældre. Alligevel behandles alt for mange ældre i dag, som om de blot er et nummer i systemet. Der er for lidt frihed, for lidt respekt og for lidt tryghed. Ældre skal have frihed til selv at vælge – og tryghed til at vide, at samfundet er der, når man ikke længere kan klare det hele selv.
Seniorlivet skal være præget af frihed, tryghed og værdighed.Højere fradrag, inflationssikrede pensioner og lavere afgifter på basale behov.Flere boligmuligheder og frit valg af pleje og ældreboliger.Bedre skattevilkår og incitamenter til at fastholde seniorer på arbejdsmarkedet.Ældrepolitikken skal tage udgangspunkt i borgernes behov – ikke systemets.I Borgernes Parti mener vi, at seniorlivet skal være en tid, hvor man kan nyde frugterne af et langt arbejdsliv – uden at bekymre sig om økonomien, uden at blive klemt af stigende afgifter, og uden at frygte, at hjælpen eller plejen ikke er der, når man har brug for den.
Vi vil skabe en politik, hvor man kan mærke respekt for det enkelte menneske – og hvor forskellighed anerkendes i stedet for at blive presset ind i kasser.
Borgernes Partis konkrete forslag:
Mere frihed og økonomisk tryghed
Hæv det personlige fradrag, så alle får 1.000 kroner mere i lommen hver måned – til gavn for både nuværende pensionister og dem, der sparer op til pension.
Inflationsregulering af pensioner og ydelser, så ældre ikke mister købekraft, når priserne stiger.
Fjern eller sænk afgifter på nødvendigheder som el, vand og madvarer. Det er urimeligt, at staten skal skumme fløden på helt basale behov.
Bedre boliger og valgfrihed
Skab bedre rammer for nye og unikke ældreboliger, som passer til en moderne tilværelse.
Åbn for flere alternative og private udbydere, så ældre kan vælge den boligform og pleje, der passer til deres liv.
Fokus på livskvalitet – ikke standardløsninger dikteret af kommunale systemer.
Respekt for seniorer på arbejdsmarkedet
Fjern arbejdsmarkedsbidraget helt – eller begynd med dem, der er fem år fra pensionsalderen. Det giver virksomheder mere motivation  til at fastholde seniorer og sikrer, at de ældre selv får mere ud af deres indsats.
Bedre skatteforhold, så det altid kan betale sig at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, hvis man har lyst og overskud.
Ældrepolitikken i Danmark har i alt for mange år været præget af systemets behov – ikke borgernes. Det har skabt utryghed, afmagt og en følelse af at blive gemt væk.
Borgernes Parti vil gå en anden vej: Vi vil skabe frihed, tryghed og værdighed i seniorlivet. Politikerne skal ikke detailstyre, hvordan ældre lever – de skal sikre rammerne og give valgmulighederne.
Vi vil skabe et samfund, hvor ældre mødes med respekt for det liv, de har levet – og hvor de får lov til at nyde deres seniortilværelse i tryghed, frihed og værdighed.
HenvisningerArbejdsmarkedsbidraget bør afskaffes for folk, der har nået folkepensionsalderen, men stadig arbejder:
https://danske-seniorer.dk/aktuelt-viden/nyheder/afskaf-aeldre-medarbejderes-am-bidrag
Ældre Sagen foreslår en købekraftsgaranti, der kan sikre pensionister i tider med ekstraordinær høj inflation:
https://www.aeldresagen.dk/maerkesager-og-resultater/presse/nyheder/der-er-brug-for-et-vaern-mod-hoej-inflation
I takt med at antallet af ældre stiger eksplosivt i de kommende år, vil der komme en markant stigning i efterspørgslen af plejeboliger:
https://www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2024/6/stor-mangel-pa-plejeboliger-til-aldre/
Søllerød var med i ‘frikommuneforsøget’, hvor pengene fulgte borgeren mere, så de kunne vælge hjælpen til dagligdagen. En stor succes:
https://www.sn.dk/art6066025/lyngby-taarbaek-kommune/pengene-skal-stadig-foelge-borgerne/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Sundhedspolitik baseret på frihed, innovation og ansvar - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/sundhedspolitik

Kernevelfærd
Sundhedspolitik baseret på frihed, innovation og ansvarFor Borgernes Parti er sundhed et af de vigtigste områder. Vi er ikke et parti som de andre, for vi bygger vores politik på sund fornuft – ikke ideologi. Det er helt afgørende, når det handler om sundhedsvæsenet. Der er ikke råd til at gøre borgernes sundhed til en ideologisk kampplads. Fokus skal være på at finde de bedste løsninger for patienterne.
Vi skal fokuseres mere på livskvalitet, sundhed og forebyggelse end sygdomsbekæmpelseFlere frie valg – også til de private tilbudBedre sundhed i hele danmark – også uden for de store byerBedre samarbejde mellem offentlige og private.Fokus på IT, Technologi og AIVi er et nyt parti, og derfor er vores sundhedspolitik ikke færdigstøbt som hos de gamle partier. Det ser vi som en styrke. Vi er åbne for at udvikle vores politik i takt med, at vi lytter til patienter, personale og eksperter.
Borgernes Parti vil:
Frihed til at vælge behandling
Borgerne skal have ret til at vælge mellem offentlige og private sundhedsydelser. En model, hvor pengene følger patienten, vil skabe motivation for både offentlige og private aktører til at levere ydelser af høj kvalitet. Det reducerer ventetider, giver borgerne mere kontrol og øger tilfredsheden hos patienterne.
Digitale løsninger og teknologi
Telemedicin, elektroniske patientjournaler og AI-diagnoser kan frigøre ressourcer til patientnær pleje, øge effektiviteten og sikre hurtigere behandling. Vi skal bruge teknologien til at styrke personalet – ikke til at drukne dem i administration.
Afskaffe regionerne
Regionerne er blevet et dyrt og ineffektivt mellemled. Alt for mange midler går til bureaukrati og administration, der ikke forbedrer patienternes vilkår. Vi vil afskaffe regionerne og lade ressourcerne komme patienter og personale til gode.
Forebyggelse frem for behandling
Vi skal satse mere på forebyggelse. Det er både bedre for borgernes livskvalitet og billigere for samfundet. Men det skal ske uden formynderi – gennem oplysning, motivation og bedre rammer for et sundt liv.
Bedre brug af sundhedsdata
Sundhedsdata kan forbedre behandlingskvaliteten og fremme forskning, hvis de anvendes rigtigt og sikkert. Danmark kan blive et foregangsland i sundhedsforskning, hvis vi kombinerer data, innovation og AI – uden at gå på kompromis med privatlivets fred.
Økonomisk ansvar og gennemsigtighed
Vi vil sikre, at ressourcerne bruges dér, hvor de giver mest sundhed for pengene. Det betyder mindre spild, ingen dyre systemer uden effekt og større gennemsigtighed i, hvordan midlerne anvendes.
Styrket samarbejde på tværs
Patienten skal være i centrum. Derfor skal stat, kommuner og private aktører samarbejde langt bedre end i dag. Når økonomiske ansvarsområder sendes rundt i systemet, er det patienten, der taber. Vi vil gøre op med kassetænkningen.
Rekruttering og fastholdelse af sundhedspersonale
Et sundhedsvæsen uden dygtige medarbejdere kollapser. Derfor skal arbejdsvilkårene forbedres, løn og arbejdsmiljø gentænkes, og der skal skabes flere karriereveje. Vi skal fastholde de erfarne og tiltrække de unge.
Innovation og forskning
Danmark skal være i front på sundhedsforskning og innovation. Offentlige og private investeringer i ny teknologi, medicin og behandlingsmetoder skal prioriteres, så vi kan skabe fremtidens sundhedsløsninger og styrke vores globale position.
Sundhed er en hjørnesten i et velfungerende samfund. Men systemet er blevet for tungt, for dyrt og for lidt borgerfokuseret. Borgernes Parti vil en anden vej: Mindre bureaukrati, mere frihed, mere teknologi og mere respekt for patienten og personalet.
HenvisningerOverlæge Jes Olesen fremlægger her syv gode grunde til at nedlægge regionerne:
https://jyllands-posten.dk/debat/breve/ECE10962485/der-er-i-hvert-fald-syv-gode-grunde-til-at-nedlaegge-regionerne
Kunstig intelligens er kommet for at blive. Også i sundhedsvæsenet, hvor det fremover kommer til at spille en stadig større rolle:
https://patientsikkerhed.dk/kunstig-intelligens-er-en-gevinst-for-sundhedsvaesenet/
Det er indiskutabelt, at arbejdsmiljøet skal i fokus nu, hvis vi skal sikre en bedre rekruttering, og et bedre sundhedsvæsen for alle:
https://laeger.dk/nyheder/robust-sundhedsvaesen-start-med-arbejdsmiljoeet
Klog brug af sundhedsdata er ikke kun fundament for en effektiv og målrettet behandling, men åbner også for forebyggelse af sygdomme:
https://www.danskindustri.dk/brancher/di-lifescience/vi-mener2/vi_mener/2024/klog-brug-af-sundhedsdata-er-vigtigt-i-fremtidens-sundhedsvasen/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# En borgerlig dyrepolitik - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/dyrepolitik

Dyrepolitik
En borgerlig dyrepolitik – ansvar, respekt og retfærdighedDyrevelfærd er et ansvar, ikke blot følelser. Vores kæledyr og brugsdyr er fuldstændig afhængige af os, og derfor har vi også et særligt ansvar for deres trivsel. Kæledyr og brugsdyr svigtes i dag af for milde straffe, slap kontrol og politiske særprojekter. Borgernes Parti vil sætte en ny retning med ansvar, respekt og konsekvens.
Hårdere straffe og konsekvens for mishandlingRetssikkerhed og ordentlige rammerStop hvalpefabrikker og kynisk handel med dyrNej til rewilding og statslig dyremishandlingGennemsigtighed for forbrugerneHårdere straffe og konsekvens for mishandling
Dyremishandling er et groft svigt af det ansvar, vi har som mennesker. Straffene i dag står ikke mål med forbrydelsen. Derfor vil Borgernes Parti:
Indføre langt hårdere straffe for grov mishandling, herunder udmåling af den maksimale straf på 2 års fængsel i sager som tortur eller udsultning.
Altid frakende retten til at holde dyr ved grove domme – og ændre loven, så et forbud ikke kun gælder den pågældende race.
Skærpe indsatsen mod organiseret smugling af dyr med højere bøder, beslaglæggelser og reelle fængselsstraffe.
Sikre at politiet får ressourcer til at huse og tage hånd om beslaglagte dyr, så de ikke lider unødigt.
Retssikkerhed og ordentlige rammer
Både dyr og ejere skal have retssikkerhed. I dag er hundeloven et eksempel på, hvordan systemet svigter – med forbud, der bygger på racelister og omvendt bevisbyrde. Borgernes Parti vil:
Ændre hundeloven, så forbuddet kun gælder ved mindst 25 % DNA fra en forbudt race, og kun to generationer tilbage i krydsninger.
Indføre normal bevisbyrde: Politiet skal kunne dokumentere, at en hund er ulovlig – fx med DNA-test.
Stoppe den vilkårlige, administrative fjernelse af hunde, medmindre der er konkret risiko for mennesker eller andre dyr.
Indføre kortere sagsbehandlingstider, så hunde og ejere ikke adskilles i månedsvis.
Sikre bedre regulering af hestehold: ingen isolation af flokdyr og lovpligtig rapportering af smitsomme sygdomme som herpes og kværke.
Stop hvalpefabrikker og kynisk handel med dyr
Kyniske bagmænd driver rovdrift på dyr i hvalpe- og killingefabrikker – ofte i udlandet – hvor dyrene sælges alt for unge og under frygtelige forhold. Borgernes Parti vil:
Forbyde kommerciel handel med hvalpe og killinger, som ikke foregår gennem godkendte opdrættere eller internater.
Indføre løbende myndighedskontrol med avlere og opdrættere.
Styrke politiets kontrol ved grænserne for at stoppe smugling af dyr.
Gøre det lovpligtigt at sterilisere moderdyr efter andet kejsersnit for at beskytte dyrenes sundhed.
Indføre krav om registrering og mærkning af katte for at sætte ansvar på ejere og stoppe problemet med overskudskatte.
Nej til rewilding og statslig dyremishandling
Rewilding-projekterne er statsligt sanktioneret dyremishandling forklædt som naturpleje. Billederne fra Mols Bjerge med udsultede kreaturer i mudder er et symbol på, hvor galt det går, når dyrevelfærd tilsidesættes for ideologi. Borgernes Parti vil:
Afskaf muligheden for at dispensere fra dyrevelfærdsloven i naturnationalparker.
Stoppe al offentlig støtte til projekter, hvor dyrevelfærd beviseligt bliver overtrådt.
Beskytte naturen og biodiversiteten på en måde, der ikke sætter dyr i lidelse og lukker danskerne ude fra naturen.
Gennemsigtighed for forbrugerne
Forbrugere har ret til at vide, hvordan deres mad er produceret. Halalslagtning uden bedøvelse er forbudt i Danmark, men kød importeret fra udlandet kan være produceret under forhold, vi aldrig ville acceptere her. Borgernes Parti vil:
Indføre tydelig mærkning af halalcertificerede varer og slagtemetoder.
Forbyde halalslagtet produkter i det offentlige
Borgernes Parti vil sikre en dyrepolitik, der bygger på ansvar og respekt. Dyr er ikke varer eller redskaber i politiske eksperimenter. De er levende væsener, som fortjener beskyttelse, retfærdighed og ordentlige rammer.
HenvisningerI Danmark vil 68% af borgerne slå hårdere ned på dyremishandling:
https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/14432144/haev-straffen-68-procent-af-danskerne-vil-sla-hardere-ned-pa-dyremishandling?publisherId=11749177&lang=da
Naturstyrelsen anerkender ansvaret for mishandling af 77 køer, kvier og stude i Mols Bjerge i vinteren 2021:
https://www.dr.dk/nyheder/indland/naturstyrelsen-erkender-ansvar-mishandling-af-dyr-reagerede-sent
Agria Dyreforsikring ser hvert år mange sager, hvor hundehvalpe fra hvalpefabrikker bliver syge, kort tid efter de har fået nyt hjem:
https://www.agria.dk/hund/artikel/hvalp/laila-gik-i-hvalpe-falden-arthur-var-fra-hundefabrik/
Fair Dog viser her én af mange ulykkelige historier om hundelovens konsekvenser. Endnu en lov baseret på hysteri, frem for faglighed:
https://www.fairdog.dk/elements/documents/misc/hvis_man_tror-rikkes_brev.pdf
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Et stærkt forsvar og ægte sikkerhed - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/forsvarspolitik

Forsvarspolitik
Et stærkt forsvar og ægte sikkerhedDanmark befinder sig i en tid, hvor sikkerhed og forsvar er vigtigere end nogensinde. Verden omkring os er blevet mere urolig, og truslerne ændrer sig hurtigere, end vi før har set. I mange år har politikerne behandlet forsvaret som en sparekasse, der kunne tømmes, hver gang der skulle findes penge til nye projekter. Resultatet er et svækket forsvar, hvor materiel er slidt ned, og hvor de mennesker, der skal forsvare landet, ofte føler sig overset og nedprioriteret.
Forsvaret skal ledes af fagfolk, ikke embedsmændNye trusler kræver ny teknologiSoldaterne er kernen i Danmarks forsvarNATO som fundament for sikkerhedenIngen EU-hær – styrk samarbejdet i NordenFagfolk skal sætte retningen
I Borgernes Parti mener vi, at det er på tide med en ny kurs: Forsvaret skal igen ledes af dem, der kender det bedst. Det er soldaterne, officererne og de militære fagfolk, der skal sætte retningen – ikke akademikere og embedsmænd, der aldrig har stået i felten eller forstået virkelighedens krav til et stærkt forsvar. Politisk styring er nødvendig, men detailstyring fra skriveborde i København er ødelæggende.
Samtidig må vi erkende, at fremtidens forsvar ser anderledes ud end fortidens. Kunstig intelligens, droneteknologi og avanceret overvågning ændrer måden, krige og konflikter udkæmpes på.
Danmark kan ikke stille sig udenfor denne udvikling, hvis vi vil bevare vores sikkerhed. Derfor skal vi turde tænke nyt og tage teknologien alvorligt – ikke som erstatning for soldater, men som et redskab, der gør vores forsvar mere effektivt, præcist og trygt.
Bedre ansættelsesvilkår
Teknologi alene skaber ikke sikkerhed. Det gør mennesker. Forsvaret er i sin kerne de mænd og kvinder, der er villige til at sætte livet på spil for at forsvare Danmark. De fortjener respekt, ordentlige forhold og et politisk system, der lytter til deres erfaringer i stedet for at undergrave dem. Og de fortjener en løn og nogle ansættelsesvilkår, der afspejler den enorme opgave, de påtager sig.
Når nogen bruger deres liv på at beskytte os andre og sikre Danmarks frihed, skal de også kunne have en værdig og tryg økonomisk hverdag.
NATO som fundament for sikkerheden
Det danske forsvar kan dog ikke stå alene. Danmark er medlem af NATO, og det er en styrke, vi skal værne om. NATO er fundamentet for vores sikkerhed, og vi må tage vores ansvar alvorligt. Det betyder, at vi skal leve op til – og støtte – de nye NATO-styrkemål. Danmark skal være en pålidelig partner, der bidrager reelt til fælles sikkerhed, og som samtidig sikrer, at vi kan beskytte os selv.
Borgernes Parti ser hverken behov for eller ønske om en EU-hær. Danmark er forankret i NATO – og vi mener, at et endnu tættere forsvars- og sikkerhedssamarbejde med vores nordiske naboer vil være både naturligt og styrkende for hele regionen.
Derfor vil Borgernes Parti sikre, at Forsvaret igen bliver et sted, hvor faglighed, respekt og stolthed er drivkraften. Hvor vilkårene for soldaterne afspejler den respekt, de fortjener – og hvor Danmark som en del af NATO står stærkt, troværdigt og i stand til at forsvare vores frihed i en urolig verden.
HenvisningerDe nordiske landes evne til at samarbejde og supplere hindanden militært skal styrkes frem mod 2030:
https://www.forsvaret.dk/da/nyheder/2024/ny-falles-vision-for-nordisk-forsvarssamarbejde/
NATO er baseret på en mellemfolkelig aftale, hvorimod EU-militæret vil være underlagt en overnational union:
https://aarsskriftet-critique.dk/2022/04/ja-til-nato-nej-til-eu-haeren/
Hvis ikke vi forbedrer lønniveauet og arbejdsforholdene i millitæret, er der snart ingen soldater at opruste millitæret med:
https://www.dr.dk/nyheder/indland/soldater-i-opraab-hvis-ikke-vi-faar-mere-i-loen-er-der-ingen-til-betjene-regeringens
Vi skal have en klart kommunikerende operationelt orienteret uniformeret chef for enden af forsvarets bord, frem for bureaukrater:
https://kontrast.dk/sektioner/debat/artikel/et-miskmask-af-politik-og-bureaukrati-svaekker-forsvarets-genopbygning
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Bedre forhold for mennesker med handicap - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/handicappolitik

Kernevelfærd
Bedre forhold for mennesker med handicapI Borgernes Parti sætter vi borgerne før systemet. Det gælder i særlig grad mennesker med handicap, som alt for ofte mødes af bureaukrati, uretfærdighed og forskelsbehandling. Hjælpen afhænger i dag mere af postnummer og budgetter end af det enkelte menneskes behov – og det er uværdigt.
Handicappede skal have et frit, værdigt og selvstændigt liv.Hjælp skal bygge på individuelle behov og nationale standarder.Borgerne skal have frit valg af hjælpemidler og leverandører.Pårørende skal inddrages og støttes bedre.Vi tror på, at mennesker med handicap skal have mulighed for at leve et frit, værdigt og selvstændigt liv.
Handicappede er lige så forskellige som alle andre borgere, og hjælpen skal afspejle både individuelle behov og de nye muligheder, som teknologi og innovation giver. Systemet skal tilpasses borgerne – ikke omvendt.
Borgernes Parti vil arbejde for:
Retfærdighed og gennemsigtighed
Visitation, økonomi og drift skal adskilles, så beslutninger tages ud fra borgerens behov – ikke et kommunalt regneark. Vi vil indføre nationale standarder for ydelser, så man får samme ret, uanset hvor man bor. Samtidig skal kommunernes afgørelser være gennemsigtige og offentlige, så både borgere og pårørende kan gennemskue, hvordan beslutninger træffes.
Frihed og valgmuligheder
Mennesker med handicap og deres pårørende skal frit kunne vælge leverandør af hjælpemidler og ydelser. Konkurrence og frit valg skaber kvalitet, innovation og respekt for borgerens ønsker. Vi vil også styrke klagesystemet, så fejl og uretfærdigheder kan blive rettet hurtigt.
Respekt og inddragelse
Handicappede og deres pårørende skal ikke bare være sagsnumre – de skal være med til at forme løsningerne. Derfor vil vi sikre aktiv borgerinddragelse i beslutningsprocesserne. Vi vil anerkende og aflaste pårørende med bedre økonomiske vilkår. Og vi vil give flere med handicap mulighed for at blive en del af arbejdsmarkedet – til gavn for både individet og samfundet.
Kvalitet og faglighed i sagsbehandlingen
Sagsbehandlere skal have bedre uddannelse og specialiseret viden, så de kan træffe kompetente og empatiske beslutninger. Der skal ske systematisk evaluering af ydelser, så støtten løbende tilpasses borgernes behov og ikke fastholder dem i forældede løsninger.
Borgernes Parti vil skabe et system, hvor retssikkerhed, frihed og respekt er i centrum. Hvor handicappede og deres familier kan få hjælp uden kamp – og hvor livskvalitet og selvstændighed altid vægtes højere end systemets bekvemmelighed.
Vi vil én gang for alle bryde med den uretfærdige praksis, hvor kommunerne gemmer sig bag økonomi og regler. Mennesker med handicap fortjener værdighed, lige muligheder og et samfund, der står bag dem – ikke imod dem.
HenvisningerEn ny DH-analyse viser, at flere tusinde mennesker med handicap er klar til at tage et job inden for 14 dage:
https://handicap.dk/nyheder/ny-analyse-43000-med-handicap-staar-klar-til-arbejde
Når borgere ikke får det rette hjælpemiddel til rette tid, koster det både livskvalitet for den enkelte bruger og penge for samfundet:
https://www.danish.care/nyheder/nyhedsindlaeg/2023/september/debat-tillid-og-smidighed-kan-erstatte-bureaukrati-paa-hjaelpemiddelomraadet/?page=1
Ny undersøgelse viser, at både kommuner og unge oplever forskelle i støttemuligheder før og efter det fyldte 18. år på handicapområdet:
https://ast.dk/nyheder/nyheder/nyheder-2022/bade-kommuner-og-unge-med-handicap-oplever-forskelle-i-stotte-ved-overgang-til-voksenlivet
Søllerød var med i ‘frikommuneforsøget’, hvor pengene fulgte borgeren mere, så de kunne vælge hjælpen til dagligdagen. En stor succes:
https://www.sn.dk/art6066025/lyngby-taarbaek-kommune/pengene-skal-stadig-foelge-borgerne/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Danmark som verdens bedste land for virksomheder - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/erhvervspolitik

Erhverv
Danmark som verdens bedste land for virksomhederI Borgernes Parti siger vi det klart: Danmark skal være verdens bedste sted at starte, drive og udvikle virksomheder. Vores vision er et Danmark med langt flere selvstændige, flere iværksættere og flere virksomheder, der vokser sig stærke. Folketinget skal derfor konstant arbejde på at forbedre erhvervslivets rammevilkår – for et sundt erhvervsliv er fundamentet for en stærk og bæredygtig økonomi, der kommer hele samfundet til gode.
Et stærkt erhvervsliv skaber arbejdspladser, velstand og finansierer velfærd.Danmark skal have Europas bedste konkurrencevilkår – uden særskatter og byrder.Staten skal skabe rammer, ikke detailstyre eller udpege vindere.Borgernes Parti foreslår lavere skatter, mindre bureaukrati og stærkere iværksætteri.Et stærkt erhvervsliv
Når erhvervslivet trives, skaber det arbejdspladser, reducerer arbejdsløsheden og hæver levestandarden. En dynamisk og konkurrencedygtig erhvervssektor skaber innovation og nye produkter og tjenester, som forbedrer borgernes liv. Og et stærkt erhvervsliv giver de skatteindtægter, som finansierer kernevelfærd som sundhed, uddannelse og infrastruktur.
Danmark skal ikke bare være erhvervsvenligt – vi skal have de bedste konkurrencevilkår i Europa. Vores virksomheder skal kunne konkurrere globalt, uden at staten lægger unødige byrder og afgifter på deres skuldre. Derfor vil Borgernes Parti fjerne transportafgifter og andre særskatter, som gør det dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Giv plads til erhvervslivet
I Borgernes Parti tror vi på, at politikerne skal tage et skridt tilbage. Staten skal skabe rammer – ikke detailstyre. Myndighederne skal hjælpe erhvervslivet, ikke modarbejde det. Og det offentlige skal møde erhvervslivet med respekt og ydmyghed, vel vidende at det er virksomhederne, der betaler for både velfærd og de offentligt ansattes løn.
Derfor foreslår vi bl.a.:
Sænk selskabsskatten til EU’s laveste niveau.
Fjern topskatten – tiltræk dygtige medarbejdere og styrk produktiviteten.
Afskaffelse af arveafgiften – bevar familieejede virksomheder i Danmark.
Fjern unødigt bureaukrati – indfør et “én ind, tre ud”-princip.
Forenkle momsreglerne – især for små og mellemstore virksomheder.
Fjern iværksætterskatten og fantomskatten – styrk iværksætteriet.
En erhvervsvenlig klimapolitik – nej til symbolafgifter, ja til innovation.
Fjern transportafgifter og arbejdsmarkedsbidraget – giv konkurrencekraft tilbage til virksomhederne.
Fjern registreringsafgiften – stop straffen for mobilitet.
Fremme private sundhedsforsikringer – aflaste det offentlige.
Bedre adgang til kapital – mindsk kapitalbeskatning.
Iværksætteri på skoleskemaet – skab en ny generation af selvstændige.
Sanering af erhvervsstøtte – giv erhvervslivet frihed fra politisk afhængighed.
Sænk aktiebeskatningen til 25 % – eller lavere.
Fair rammer frem for politisk favorisering
Politikernes rolle er ikke at udpege vindere og tabere i erhvervslivet. Det er ikke Christiansborgs opgave at vælge brancher, der skal have særstøtte, eller virksomheder, der skal “reddes”. Når politikerne leger erhvervsfolk, skaber de afhængighed, usikkerhed og uretfærdighed.
Borgernes Parti vil noget andet: Vi vil skabe de bedste rammevilkår – og derefter lade erhvervslivet gøre det, som erhvervslivet er bedst til: At skabe arbejdspladser, udvikling, innovation og vækst.
Det er sådan, vi gør Danmark til verdens bedste land for virksomheder – og for borgerne.
HenvisningerDansk iværksætteri er i alvorlig tilbagegang, og nye tal tegner et dystert billede af danskernes iværksætterlyst:
https://dinero.dk/om-os/presse/dansk-ivaerksaetteri-i-krise-laveste-niveau-for-enkeltmandsvirksomheder-i-25-aar/
Danmark er i dag det eneste skandinaviske land, der beskatter arv. Det er der absolut ingen gode argumenter for:
https://cepos.dk/artikler/afskaf-den-uretfaerdige-trippelbeskatning/
Danskerne ser positivt på iværksætteri, men er blandt de mest tilbageholdende i OECD. Vi skal have iværksætteri på skoleskemaet:
https://www.dtu.dk/nyheder/alle-nyheder/nyhed?id=e67c8761-e01b-4ec5-85a6-4684d3a42b82
Ny redegørelse fra Erhvervsministeriet viser, at 2024 blev året med de største administrative byrder nogensinde for dansk erhvervsliv:
https://www.berlingske.dk/oekonomi/historisk-bureaukratibombe-danske-virksomheder-ramt-af-kaempe-milliardregning-i-2024?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAg40plh3Fmi-cEJQb8A4m8NMJ6kPHLPDxg89N2ppYgsOO4nrtQ9EhpK_v_GZLQ%3D&gaa_ts=68db0c24&gaa_sig=RW3L0O-he1ppV5fgBYLfhWOvHM7WGJxqVTplSUlNn6cfJ8ngN8M7RvDtBXMMJGtziqw6FaDA9b3gvhtdH34USQ%3D%3D
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Et moderne og konkurrencedygtigt landbrug - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/landbrugspolitik

Landbrugspolitik
Udvikling frem for afviklingDansk landbrug er blandt de mest klima- og miljøvenlige i verden. Vi producerer fødevarer i absolut topkvalitet, med nogle af de laveste CO₂-aftryk per enhed på globalt plan. Vores landmænd og fødevareklynge er kendt og respekteret internationalt for at være blandt de bedste til at udvikle ny teknologi og bæredygtige produktionsformer.
Landbrug som fundament for velstand og jobsNej til CO₂-afgift på landbrug og fiskeriStop udflytning af produktion og udledningerFair vilkår, færre afgifter og skattelettelserEt moderne og konkurrencedygtigt dansk landbrug
Dansk landbrug er blandt de mest klima- og miljøvenlige i verden. Vi producerer fødevarer i topkvalitet med nogle af de laveste CO2-aftryk globalt. Vores landmænd og fødevareklynge er anerkendt for innovation, teknologi og bæredygtig produktion.
Landbruget er en hjørnesten i Danmarks velstand, kultur og arbejdspladser. Når landbruget svækkes, svækkes livet i vores lokalsamfund. Vi siger derfor klart fra over for ideologiske tiltag som en CO2-afgift på landbruget  og fiskeriet. Sådan en afgift vil blot flytte produktionen ud af Danmark til lande med større klimabelastning og koste danske arbejdspladser.
Fødevareproduktion- en dansk styrkeposition.
Fødevareproduktionen er en af samfundets mest grundlæggende funktioner. Danmark har ideelle betingelser: frugtbar jord, mildt klima og dygtige landmænd. Det gør os til en af verdens førende fødevareproducenter – en position, vi skal fastholde og styrke.
Landbruget bidrager med over 120 mia. kr. årligt til økonomien, og siden 1990 er produktionen steget, mens udledningerne er faldet. Det viser, at vækst og klimaansvar kan gå hånd i hånd.
Modernisering af økologien
Intentionen bag økologien er god, men reglerne er blevet ideologiske i stedet for faglige. Det har medført at produktionen er blevet dyrere, mindre effektiv og ikke nødvendigvis sundere. Vi vil modernisere økologireglerne, så de bygger på biologi, teknologi og sundfornuft. Det skal eksempelvis være tilladt at behandle gylle med svovlsyre, bruge naturlige gødningsstoffer og sikre bedre bladgødskning.
Flere naturbaserede hjælpestoffer skal tillades, og godkendelser af miljøvenlige pesticider skal gøres billigere og hurtigere.
Samtidig skal økologi være til at betale og ikke et luksusprodukt finansieret gennem skat og tilskud. På sigt skal økologi og konventionel drift smelte sammen i et moderne, regenerativt landbrug.
Mindre bureaukrati – mere sund fornuft
Landbruget er i dag tynget af alt for mange regler, som hæmmer produktionen og virkelysten. Det skal ændres. Vi skal have færre, smartere og mere logiske regler, baseret på tillid til fagligheden hos den enkelte landmand.
Et godt sted og starte er at afskaffe de mange dato-regler. Det giver ingen mening at fastsætte datoer for eksempelvis efterafgrøder, hvis marken endnu ikke er høstet.
Fair konkurrence og smartere godkendelser
De danske særregler for pesticider gør det urentabelt for producenter at søge godkendelser herhjemme. Vi går dermed glip af nye, sikrere og mere miljøvenlige midler. Danmark bør samarbejde med andre EU-lande om godkendelser og trække på deres erfaringer. Så vi kan beskytte grundvandet bedre, sikre lige konkurrencevilkår og bevare en stærk dansk fødevareproduktion.
En retfærdig og realistisk landbrugspolitik
Borgernes Parti ønsker en retfærdig og realistisk landbrugspolitik, der skaber vækst og udvikling:
Fair konkurrencevilkår: Overimplementeringen af EU-direktiver og danske særregler skal afskaffes. Danske landmænd må ikke stilles ringere end deres konkurrenter i udlandet.
Skattelettelser og færre afgifter: Vi ønsker blandt andet at afvikle arealstøtten over tid, fjerne afgifter på planteværn og bekæmpelsesmidler, reducere ejendomsskatterne og sikre, at landmænd beskattes, når de tjener penge, ikke før.
Ingen CO2-afgift på fødevarer: Vi vil forhindre, at nye skatter gør det dyrere at producere mælk, kød og korn i Danmark. Fødevarepriserne er allerede høje, og danskerne skal kunne regne med, at de kan købe sunde, danske kvalitetsprodukter til rimelige priser.
Styrket dyrevelfærd gennem fakta og faglighed: Danske landmænd har allerede sat standarden for høj dyrevelfærd og lavt antibiotikaforbrug. Den udvikling skal fortsætte, men på et fagligt grundlag, og ikke gennem symbolpolitik.
Respekt for naturforvaltning: Landmænd er nogle af Danmarks vigtigste naturforvaltere.
Dansk landbrug er en national styrkeposition og en del af vores identitet. Med færre regler, mere faglig frihed og respekt for virkeligheden kan vi styrke både produktionen, miljøet og livet i hele Danmark!
HenvisningerFlertallet af adspurgte danskere støtter ikke en CO2-afgift, der vil føre til lukning af danske landbrug:
https://effektivtlandbrug.landbrugnet.dk/artikler/politik/99511/-de-der-raaber-hoejest-er-ikke-flest
71 procent af Danskere svarer i en måling fra Epinion, at landbruget fylder tilpas, eller gerne må fylde mere i landskabet:
https://www.altinget.dk/foedevarer/artikel/stort-flertal-i-ny-maaling-vi-vil-ikke-have-mindre-landbrug
Professor Søren Christensen fra Københavns Universitet viser, at Danske planteavlere bidrager positivt til co2 regnskabet:
https://jyllands-posten.dk/debat/breve/ECE14484101/gavner-dansk-landbrug-klimaet/
Landbrug og fiskeri samt dets følgeerhverv har stor betydning for antallet af arbejdspladser i Danmarks provins og landsamfund:
https://effektivtlandbrug.landbrugnet.dk/artikler/arkiv/17126/saa-meget-betyder-landbruget-for-beskaeftigelsen-i-kommunerne
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Landbrugspolitik Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/landbrugspolitik

Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Gallery
Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Landbrugspolitik, Natur & miljø
Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Har du fulgt med i nyhederne, er du formentlig stødt på ordet "Bovaer". Men hvad dækker det over? Og hvorfor er det pludselig blevet et emne, der vækker dybe følelser  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T23:17:18+01:0018-11-2025|Landbrugspolitik, Natur & miljø|0 Comments
Read More


---

# Mobilitet er frihed, konkurrenceevne og sund fornuft - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/transportpolitik

Transportpolitik
Mobilitet er frihed, konkurrenceevne, og sund fornuftFor danskerne er bilen og motorcyklen mere end transport – de er symboler på frihed, fleksibilitet og kulturarv. De binder landet sammen og gør hverdagen lettere. I årtier er bilejere dog blevet brugt som pengemaskine gennem afgifter, skatter og regler. Det har ikke givet bedre veje, men undermineret mobilitet, frihed og sammenhængskraft. Borgernes Parti vil afskaffe formynderi og lade danskerne selv bestemme over transport, arbejde og fritid. Det skal være billigere, enklere og mere retfærdigt at eje bil, motorcykel eller drive vognmandsvirksomhed.
Billigere og enklere transportLavere afgifter og ny ejerafgiftFærre regler for biler og mcGratis Storebælt for danskereFair vilkår for vognmændPrivatisér DSBBilligere adgang til øernePrincipperne bag vores transportpolitik
Vi vil føre en transportpolitik, der bygger på fire enkle principper:
Det skal være billigere.
Det skal være mere enkelt.
Det skal mindske bureaukratiet.
Det skal gøre op med politisk formynderi.
Vores forslag
Afgifter og registrering
Registreringsafgiften fjernes helt for alle køretøjer – også motorcykler, og veteranbiler.
Benzin- og dieselafgiften sættes ned til EU’s minimumssats.
El-afgiften på opladning reduceres tilsvarende til EU’s minimum.
Én ensartet fast ejerafgift pr. nummerplade på fx 2-2.500 kr. årligt. Nummerpladen kan flyttes frit mellem bilerne via en app og registreres måneds- eller årsvis.
Borgere med allerede registrerede køretøjer får en overgangsordning på 8 år, hvor de selv kan vælge at blive på de gamle afgifter eller gå over til det nye system.
Regler og bureaukrati
Papegøjeplader afskaffes, da registreringsafgiften bortfalder.
Firmabilbeskatningen gøres enkel: En fast procentsats af bilens markedsværdi.
Vejsidesyn for motorcykler fjernes og erstattes med enten 6-årigt syn eller syn ved ejerskifte.
Privatbiler fritages fra loven om godstransport – så man ikke længere risikerer konfiskation pga. ombygning.
Reglen om gitter i gulpladebiler ændres, så indretningen kan være mere funktionel.
Frihed til passion og udvikling
Ensretning af reglerne for TÜV- og synsgodkendt tuning med fx Sverige og Tyskland.
Bedre muligheder for at ombygge biler og få dem godkendt – uden urimelige danske særregler.
Storebælt og udenlandske køretøjer
Brugerbetalingen på Storebæltsbroen fjernes helt for alle danske køretøjer – danskerne har allerede betalt broen mange gange.
I stedet indføres en digital vignette-ordning for udenlandske køretøjer, så udenlandske bilister bidrager til det danske vejnet på samme måde, som danskerne betaler i udlandet.
Fair vilkår for vognmænd og erhvervstransport
Erhvervstransporten er en livsnerve i det danske samfund. Uden vognmændene og chaufførerne ville dagligvarer, byggematerialer og industriens varer aldrig nå frem i tide. Men i årevis er danske vognmænd blevet presset af urimelige afgifter, stigende brændstofpriser og unfair konkurrencevilkår fra udenlandske aktører.
Borgernes Parti vil sikre fair og bæredygtige rammer for erhvervstransporten:
Afskaffelse af registreringsafgiften for lastbiler og andre tunge køretøjer.
Den nye transportafgift på tunge køretøjer afskaffes – et eksempel på ideologisk politik, der skader dansk erhvervsliv og vognmænd.
Dieselafgiften sættes ned til EU’s minimumssats, så danske vognmænd ikke presses ud af markedet af udenlandske lastbiler, der tanker billigt syd for grænsen.
Afskaffelse af alle særskatter og afgifter på transport, der gør det dyrere at drive dansk virksomhed.
Fokus på ordentlige arbejdsforhold og en regulering, der sikrer lige konkurrence – uden at kvæle danske vognmænd i bureaukrati
En stærk dansk transportsektor er ikke bare en fordel for vognmændene – det er en nødvendighed for hele samfundet.
Et opgør med statsmonopoler – privatisér DSB
Borgernes Parti mener, at statsmonopoler er ineffektive og dyre. DSB er et skoleeksempel på, hvordan bureaukrati, politisk styring og manglende konkurrence fører til dårlig service, høje priser og lav effektivitet.
Vi vil privatisere DSB og skabe et frit, konkurrencebaseret jernbanemarked, hvor private operatører kan byde ind på driften. Erfaringerne fra andre lande viser, at konkurrence på jernbanen giver bedre service, lavere priser og mere fleksibilitet for passagererne. Togtransporten skal være et attraktivt alternativ – ikke et dyrt og ustabilt problem.
Bedre adgang til de danske øer
Danmarks øer er en unik del af vores historie, kultur og værdifællesskab. De rummer både lokalsamfund, arbejdspladser og et uvurderligt stykke af vores nationale identitet. Men i dag er mange øboere og besøgende fanget i dyre færgepriser og dårlig tilgængelighed.
Borgernes Parti vil arbejde for billigere og mere fleksibel adgang til de danske øer. Det skal være lettere for familier, turister og erhverv at rejse til og fra øerne – uden at skulle betale urimelige priser. Vi vil sikre, at øerne forbliver levende og tilgængelige dele af Danmark, hvor kultur, natur og sammenhængskraft kan blomstre.
En transportpolitik for frihed og sammenhængskraft
Transport er ikke blot en praktisk nødvendighed – det er en forudsætning for frihed, vækst og sammenhængskraft i hele Danmark. Når det er dyrt eller besværligt at bevæge sig rundt, bliver både mennesker, erhverv og lokalsamfund sat i stå. Når det er enkelt, billigt og frit, åbner det muligheder, skaber vækst og binder vores land sammen.
Borgernes Parti vil give mobiliteten tilbage til danskerne. Vi tror på, at borgerne selv kan tage ansvar for deres transportvalg, og vi vil fjerne de unødige byrder, som politikerne har lagt på. For os er bilen, motorcyklen, lastbilen, toget og færgen ikke bare transportmidler – de er symboler på frihed, selvbestemmelse og fællesskab.
Frihed og fornuft i transportpolitikken
Vi vil gøre op med politisk formynderi og sikre, at transporten igen bliver en vej til frihed og muligheder – ikke en tung byrde.
For mange danskere er bilen ikke bare et transportmiddel, men selve forudsætningen for hverdagen. Det gælder både familier, pendlere, erhvervsdrivende – og dem, der har bilen eller motorcyklen som hobby og passion.
De nuværende regler og afgifter er urimelige og gennemsyret af mistillid. Danskerne bliver straffet for at eje og bruge biler, selvom det er nødvendigt i en moderne hverdag. For vognmænd og erhvervslivet er afgifterne direkte skadelige for vækst og konkurrenceevne.
Borgernes Parti ønsker en transportpolitik, hvor frihed og sund fornuft er i centrum: Mindre bureaukrati, færre afgifter – og mere respekt for borgerne.
HenvisningerI 2025 har Danmark blandt de top tre højeste brændstofafgifter i Europa:
https://taxfoundation.org/data/all/eu/diesel-gas-taxes-europe/
I Danmark er biler de dyreste at købe og eje i hele Europa, viser tal fra Eurostat:
https://finans.dk/privatokonomi/ECE11461628/nye-tal-danskernes-biler-er-de-dyreste-i-europa/
Japan privatiserede sit jernbanenetværk i 1987. I modsætning til Europa, har Japan haft stor succes. Vi kan lære af deres erfaringer:
https://www.tokyoreview.net/2018/10/japan-railway-privatization/
En ny rapport fra Cepos dokumenterer, at elbilernes popularitet ikke er drevet af forbrugernes frie valg, men af astronomisk dyr statsstøtte:
https://dahl-madsen.dk/2025/09/elbiler-en-dyr-fornoejelse-paa-skatteydernes-regning/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Transportpolitik Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/transportpolitik

Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiften
Gallery
Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiften
Transportpolitik
Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiften
Bilafgifter i Danmark har en lang og sejlivet historie. Allerede i 1910 — før der overhovedet var indkomstskat eller moms i Danmark — blev bilejere opkrævet en særlig vejafgift, der  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-14T23:03:31+01:0009-12-2025|Transportpolitik|0 Comments
Read More
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Gallery
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Energipolitik, Transportpolitik
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
By Laura|2025-12-16T16:33:55+01:0009-12-2025|Energipolitik, Transportpolitik|0 Comments
Read More
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Gallery
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Natur & miljø, Transportpolitik
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Regeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T22:43:16+01:0006-12-2025|Natur & miljø, Transportpolitik|0 Comments
Read More


---

# Danmark skal ledes fra Danmark - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/danmark-og-omverden

Danmark i verden
Danmark skal ledes fra DanmarkBorgernes Parti er ikke et parti, der vil lukke Danmark inde bag mure. Vi tror på frihandel, udveksling og samarbejde imellem nationer. Historien viser, at netop handel, kontakt og venskaber på tværs af landegrænser har skabt både fred og velstand. Men vi vender os imod den stigende tendens til, at beslutninger flyttes længere og længere væk fra borgerne selv. Når politik og regler skabes i lukkede internationale organisationer – langt fra folkestyret – mister demokratiet sin sjæl. Danmark skal ikke styres af bureaukrater i Bruxelles, Genève eller New York. Danmark skal styres af danskerne.
Danmark skal styres af danskerne, ikke internationale bureaukrater.NATO er vigtig for Danmarks sikkerhed, men må forblive en forsvarsalliance.EU blander sig for meget, beslutninger skal ligge tættere på borgerne.WHO, WEF og FN kritiseres for at overskride deres mandat og miste legitimitet.Udviklingsbistand skal være frivillig og målrettes nødhjælp og infrastruktur.NATO
Danmarks sikkerhed skal fortsat være forankret i NATO. Alliancen har bevist sin styrke gennem årtier, og vi står trygt med vores forpligtelser og rettigheder dér. Borgernes Parti vil derfor sikre, at Danmark lever op til de fælles aftaler om forsvarsbudgetter. Vi skal aldrig mere være det land, der kører på frihjul, mens andre bærer byrden.
Vi vil samtidig insistere på, at NATO forbliver en forsvarsalliance – ikke et udenrigspolitisk værktøj for aktivistiske dagsordner. Danmark skal også gå forrest i det nordiske samarbejde i NATO, hvor fælles geografi og fælles interesser naturligt binder os sammen. Vi tror på, at stærke bånd til vores nabolande kan styrke hele alliancen.
EU
Vi støtter frihandel og et fælles ønske om at fjerne unødigt bureaukrati, men vi ser kritisk på det EU, vi har i dag. Alt for mange beslutninger rykkes væk fra nationale parlamenter og ind i Bruxelles’ maskinrum. Borgernes Parti vil stå fast på, at Danmark i langt højere grad skal gøre brug af nærhedsprincippet – beslutninger skal træffes tættest muligt på borgerne.
EU skal blande sig langt mere udenom nationale anliggender. Danmark skal derfor gå forrest i at udfordre det som kommer fra EU, men som bør være nationale anliggender, og ikke blindt bare implementere alt. EU står ved en skillevej, hvor Bruxelles presser på for mere magt og mere centralisering, mens store dele af befolkningen føler sig afkoblet, og ikke ønsker deres tilværelse styre fra Bruxelles. Formår EU ikke at ændre sig, så vil systemet i sin iver for magt og centralisering nedbrydes. EU har ofte vist sig at være en del af problemet – ikke løsningen.
Det er ikke Folketinget, men befolkningen, der skal afgøre Danmarks rolle i EU. Hvis danskerne ønsker en udtræden, skal folketinget respektere det – men samtidig sikre, at en eventuel afstemning sker på et oplyst grundlag, hvor vi på forhånd har forhandlet rammerne for fortsat handel og samarbejde. Det er sund fornuft og ærlig respekt for demokratiet.
WHO og WEF
De senere år har vist, hvordan store globale organisationer som WHO og WEF forsøger at udvide deres magt langt ud over deres mandat. Det gælder på områder som klima, immigration, økonomi – og senest et forsøg på en global pandemitraktat, der ville have givet WHO uhørt indflydelse over medlemslandenes politik.
Borgernes Parti siger klart nej: Danmark skal ikke dikteres af organisationer, der ledes af ikke-folkevalgte embedsmænd og bestyrelser. Vi vil ikke lade vores demokrati underlægges dagsordner, der ofte er socialistisk inspirerede og fjernt fra danskernes virkelighed. Danmark skal ledes af danskerne – og kun af danskerne.
FN
FN blev i sin tid skabt som et forum for samarbejde og fred. Men i dag ser vi en organisation, der i stigende grad mister sin troværdighed. Når lande som Iran og Saudi-Arabien sættes i spidsen for FN-organer om kvinders rettigheder, udhules hele grundlaget for organisationens legitimitet.
Vi anerkender FN’s historiske betydning, men FN’s nuværende kurs er bekymrende. Hvis FN skal spille en rolle i fremtiden, må organisationen genfinde sit oprindelige formål: at være et neutralt forum for fred, dialog og samarbejde – ikke en aktivistisk arena for symbolpolitik.
Udviklingsbistand
Borgernes Parti ønsker mere direkte demokrati. Derfor vil vi ændre den nuværende model, hvor 0,7 % af BNP automatisk sendes ud af landet i udviklingsbistand. I stedet skal bistanden være frivillig – præcis som medlemskabet af folkekirken.
På forskudsopgørelsen skal man som borger kunne vælge, om man ønsker at give en del af sin indkomst til Danida, og hvor meget. På den måde respekteres både de borgere, der gerne vil give mere – og dem, der mener, at hjælpen bedst gives direkte til organisationer eller slet ikke ønsker at give sin penge til dette. Det er ærligt, gennemskueligt og demokratisk.
Når bistanden reduceres, skal de tilbageværende midler prioriteres benhårdt: først nødhjælp, derefter infrastruktur. Ideologiske projekter skal aldrig igen have fortrinsret over reel hjælp. Hjælp skal gives med fornuften – ikke gennem tvang og ideologi.
Marrakesh-aftalen
Her er vi helt klare: der er ingen gyldig grund til, at Danmark skal være bundet til denne aftale. Derfor skal vi udtræde. Punktum.
Gennem historien har det altid været de stærke nationalstater, der har skabt udvikling, velstand og fremskridt for deres borgere. Det er her, hvor ansvar og beslutninger ligger tæt på folket, at tilliden er størst, og at mennesker kan mærke, at de selv er en del af noget større. Når civilisationer bliver for store, centralistiske og fjernstyrede, mister de sammenhængskraften – og med tiden smuldrer de.
Borgernes Parti tror på Danmark som et frit, selvstændigt og stærkt land i verden. Vi ønsker et samarbejde med andre, men det skal ske på et fundament af respekt for vores demokrati og vores nationale selvbestemmelse. Kun på den måde kan vi sikre, at fremtidige generationer arver et Danmark, hvor frihed, ansvar og velstand fortsat vokser ud af det, vi har bygget – sammen som nation.
HenvisningerEn opgørelse fra 2023 af perioden 2016 til 2022 viser, at Dansk lovgivning består af 12% EU-direktiver, og 54% vedtagne forordninger i EU:
https://thinkeuropa.dk/brief/2023-10-hvor-meget-paavirker-eu-dansk-lovgivning
Angus Deaton, modtager af nobelprisen i økonomi har dokumenteret, at udviklingsbistand skader mere end det gavner, modsat nødhjælp:
https://borsen.dk/opinion/blogs/view/17/4286/udviklingsbistand_er_ondskab_og_boer_udfases.html
WHO’s leder Tedros Ghebreyesus sad i bestyrelsen for sit hjemlands marxistiske parti TPLF, og støtter Kinas globale ambitioner:
https://www.theblaze.com/news/report-reveals-why-world-health-organization-is-running-interference-for-communist-china-on-coronavirus
FN er gået fra at være en fredssøgende og stabiliserende organisation i verden, til global aktivisme og dogmatisme:
https://www.telegraph.co.uk/news/2024/09/09/united-nations-woke-purge-of-language-george-orwell/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Frie medier for alle - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/frie-medier-for-alle

Kultur & medier
Frie medierI et frit samfund skal medierne være borgernes vagthunde — ikke statens skødehunde. Desværre har vi i Danmark opbygget et mediesystem, hvor staten spiller en alt for stor rolle. Når regeringen via skatteydernes penge finansierer store dele af mediebilledet, skaber det ubalancer og risici for en politisk slagside i dækningen. Som vi ser ret tydeligt i dag. Derfor mener vi, at det er på tide at sætte medierne fri.
Sælg DR og TV2 til højstbydendeAfskaf mediestøtten – giv medierne friheden tilbagePublic service-pulje til kulturarv og nicheproduktionerSælg DR og TV2 til højstbydende
I dag koster Danmarks Radio skatteyderne omkring 3,7 milliarder kroner om året. DR har ca. 2.400 ansatte, hvilket er flere journalister end de seks største dagblade tilsammen. Det giver en uhensigtsmæssig dominans på mediemarkedet. Trods armslængdeprincipper har vi igen og igen set, hvordan DR især under socialdemokratiske regeringer har fungeret tættere på en regeringsvenlig kanal end som uafhængig kritisk presse.
Medier, der vil bedrive aktivistisk journalistik eller have en politisk dagsorden, skal ikke gøre det for offentlige midler. DR har med sin rolle og størrelse diskvalificeret sig selv fra at være statens megafon. Derfor ønsker vi at sælge DR og TV2 til højstbydende. De skal drives som abonnementsbaserede virksomheder på kommercielle vilkår og konkurrere frit på pris og indhold – ligesom alle andre medier.
Afskaf mediestøtten – giv medierne friheden tilbage
Den generelle mediestøtte til både radio og skrevne medier skal afskaffes. I dag fastholder mediestøtten kunstigt liv i en række medier, som ikke kan klare sig på markedsvilkår. Det er ikke statens opgave at udvælge, hvilke medier der skal have særstatus.
Med den teknologiske udvikling har vi fået en sand demokratisering af mediebilledet. I dag kan alle starte en podcast, en YouTube-kanal eller en blog og nå tusindvis af følgere. Nye, uafhængige medier vokser frem uden statsstøtte. Og gennem vores samlede skatte- og erhvervspolitik ønsker vi at skabe bedre rammer, så private borgere og virksomheder i højere grad får mulighed for at støtte de medier, de tror på.
Public service-pulje til kulturarv og nicheproduktioner
Når DR og TV2 er solgt, kan en mindre del af provenuet bruges til at oprette en public service-pulje, som understøtter produktion af indhold af national og kulturel betydning, der ikke kan bæres kommercielt.
Public service-puljen skal administreres af en bestyrelse, hvor alle partier i Folketinget er repræsenteret. Midlerne skal gå til produktion af eksempelvis dokumentarfilm, børne-tv, danske dramaer og bevaring af vores fælles kulturarv – f.eks DR’s arkiver.
Al produktion støttet af public service-puljen skal gøres frit tilgængelig for alle danskere — uden abonnement, licens eller statsafgift.
Vi tror på et frit mediemarked, hvor borgerne selv vælger, hvad de vil se, høre og læse – uden at staten skal vælge for dem. Så med denne reform sætter vi medierne fri og styrker demokratiet.
Henvisninger“Pressen har siden 1925 hørt under Statsministeriet, og derfor er statsministeren også pressens minister”:
https://www.ft.dk/da/folkestyret/regeringen/statsministeren#F10DF8291DCB44B98D4B36C779579FF8
“DR har de seneste år testet grænserne for fordrejning og fakta-fattig klapjagt, hvor løse påstande ophøjes til sandheder”:
https://ugebrev.dk/ledelse/dr-dokumentar-forskerfordomme-fordrejninger-og-taltrylleri-behov-for-et-kritisk-blik-paa-dr/
Enhedslisten, Radikale Venstre og SF er de tre mest populære partier blandt studerende på Danmarks Medie- & Journalisthøjskole:
https://kontrast.dk/sektioner/artikel/artikel/enhedslisten-er-storste-parti-pa-journalisthojskolen
Dansk Filminstituts ​public service pulje ville danne grundlag for den nye pulje, repræsenteret af alle folketingets partier i bestyrelsen:
https://www.statens-tilskudspuljer.dk/kulturministeriet/det-danske-filminstitut/16
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Et grønt Danmark - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/et-groent-danmark

Natur & miljø
Et grønt DanmarkNaturen er ikke bare noget vi kan og bør nyde så ofte som muligt. Det er en hel central det af vores liv, vores land og vores kultur. De danske skove, enge, marker og strande er indbegrebet af Danmark. Og det skal vi overdrage til de næste generationer i så god og grøn stand som overhovedet muligt.
Vigtigheden af naturen for vores sundhed og velværeVandmiljø og indre farvande og landbruget – omtanke og ingen panikHavmiljø, fiskeri og sårbare områder.Mere biodiversitet med lidt hjælpVigtigheden af naturen for vores sundhed og velvære
Den danske natur er noget helt særligt, og vi skal værne om den – men det må ikke ske på en måde så vi mennesker ikke kan være her. At sætte krav om at menneskelig aktivitet ”ikke må kunne måles” er utopisk. Historisk har der været ekstremt meget fokus på pesticider, så disse i dag reelt er over-reguleret, og således ikke udgør en fare for hverken natur eller mennesker.
Vi skal passe på naturen, for naturen passer på os.
Fokus på kemiske hverdags-stoffer, der havner i naturen
Der er således ikke betydelige udfordringer med pesticider, men vi har til gengæld problemer med en lang række andre kemiske stoffer, som vi anvender i dagligdagen. Arbejdet med at kortlægge disse kemiske stoffer skal sættes i gang, og der skal sættes ind så problem-stoffer kan udfases eller reguleres strammer. Men uden at gå i panik.
Vi skal have fokus på udfasning af stoffer som f.eks. 6PPD fra bildæk og andre miljøskadelige stoffer fra vores dagligdagsprodukter, som i dag havner i vores natur og havmiljø, til skade for fisk og smådyr, og i samarbejde med de store bilproducenter i EU skal vi finde erstatninger så vi fortsat kan producere bildæk der holder, men uden den skadelige kemi.
Der skal også fokus på det stigende medicinforbrug vi har i Danmark. For ikke alene udgør det et problem for vores økonomi og helbred i form af bivirkninger – det udgør også et stigende problem for naturen, idet stofferne havner i vores spildevand og dermed vores havmiljø. Udviklingen af mere bio-nedbrydelige og natur-venlige pesticider skal derfor understøttes og kan danne et nyt stort erhvervs-eventyr for danske medicinalfirmaer.
Bedre rensning af spildevand
Sideløbende med udviklingen af nye stoffer, skal der sættes ind med bedre rensning af spildevand. ”Det fjerde trin” der inkluderer fjernelse af visse medicinstoffer, skal implementeres, særligt i storbyernes renseanlæg, så vi dels lever op til EU’s direktiv og dels passer bedre på havmiljøet.
Vi skal også understøtte incitamentet til at undgå overløb med urenset spildevand, ved at omlægge spildevandsafgiften så urenset spildevand gøres meget dyrere at udlede, og renset spildevand billigere.
I dag er kommunernes udledningstilladelser nærmest en afladsbetaling virksomheder betaler for at få lov til at forurene. Disse penge skal fremadrettet bruges på enten at rense spildevandet bedre, eller på at udvikle metoder til helt at undgå udledningerne igennem lokal rensning direkte på virksomheden, således at udledningen kan mindskes løbende og på sigt helt undgås.
Rydde op i generationsforureningerne
Der er mange mange forureninger fra tidligere tiders offentlige og private virksomheder. Cheminova-forureningen på Rønland er et eksempel. I stedet for at blive ved med at danse rundt om den varme grød, skal vi igangsætte en reel oprydning.
Det er en kæmpe opgave, og den vil tage mange år, men det er ikke rimeligt at vi bliver ved med at lade de tusinder af gamle lossepladser ligge og sive forurening ud i grundvand og hav, uden at vi gør noget.
Det skylder vi vores børn og børnebørn.
Biodiversitet og rewilding
Biodiversitet er som udgangspunkt en rigtig god idé og vi skal hele tiden arbejde i retning af mere diversitet. Men vi skal også bruge vores viden om naturen og bevare den sunde fornuft. For eksempel behøver vi ikke have alle store europæiske dyr gående frit rundt i Danmark. Det er helt fint, at der lever elge i de svenske skove og vildsvin i de tyske og polske – uden at de også lever i danske. Diversitet skal ikke kun tænkes indenfor egne grænser.
Rewilding er et tilsvarende underligt projekt, hvor man lukker dyr inde i for små indhegninger og så bilder man sig ind, at man har skabt ‘vild natur’. Men fx heste på en lukket mark er ikke vild natur. Vi har ikke de stepper i Danmark, det kræver at give heste et frit og naturligt liv. Derfor ender rewilding-projekter ofte med at have karakter af dyremishandling.
Tanken om at skabe vild natur er sympatisk, men vi mennesker må tage ansvaret for naturen. For både vores og dyrenes skyld.
Det gælder også ulve. Der kan godt være plads til nogle ulve i de store jyske skove, men vi skal jo heller ikke lade det være i så store antal, at man bliver utryg ved at have mindre børn og kæledyr en tur i skoven. Ulve har jo ikke nogle naturlige fjender blandt danske dyr, og hvis vi ikke vil påtage os rollen som naturforvalter, så vil bestanden jo vokse – og når antallet bliver højt nok, vil der jo mangle mad, og så er der betydelig risiko for at de bliver for aggressive. Det handler altså ikke som meget om enten/eller men om antallet.
HenvisningerMennesker der ofte har kontakt med naturen, har mindre negativ aktivitet i amygdala under stressfulde situationer:
https://videnskab.dk/kultur-samfund/hvordan-en-gaatur-i-naturen-kan-taemme-vores-hjerner/
Et supersygehus udleder store mængder spildevand. Derfor testes en ny teknologi, der kan fjerne 95% af medicinrester i spildevandet:
https://videnskab.dk/naturvidenskab/medicinrester-i-naturen-95-procent-kan-maaske-renses-fra-spildevand-med-ny-teknologi/
“Rewilding er et stort forsøg, som vi ikke kender konsekvenserne af. Vi kan faktisk risikere at miste arter og forringe vores biodiversitet”:
https://skovdyrkerne.dk/medlemsblade/skovdyrkeren-97/rewilding-risikerer-at-skade-danmarks-biodiversitet/
Omkring 3000 gamle lossepladser landet over kan potentielt forurene grundvandet. Forskere på DTU er gået i gang med at undersøge dem:
https://ing.dk/artikel/lossepladser-truer-danskernes-rene-drikkevand-i-50-aar
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Natur & miljø Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/natur-miljoe

Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
Gallery
Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
Energipolitik, Natur & miljø
Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
I dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-19T14:39:29+01:0018-12-2025|Energipolitik, Natur & miljø|0 Comments
Read More
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Gallery
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Natur & miljø, Transportpolitik
Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisen
Regeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T22:43:16+01:0006-12-2025|Natur & miljø, Transportpolitik|0 Comments
Read More
Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Gallery
Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Landbrugspolitik, Natur & miljø
Nej til Bovaer – du skal vide hvorfor
Har du fulgt med i nyhederne, er du formentlig stødt på ordet "Bovaer". Men hvad dækker det over? Og hvorfor er det pludselig blevet et emne, der vækker dybe følelser  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T23:17:18+01:0018-11-2025|Landbrugspolitik, Natur & miljø|0 Comments
Read More


---

# En stærkere familie - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/politik/en-staerkere-familie

Familiepolitik
Stærke familier, stærkt samfundDet er familien, der er selve byggestenen for vores land, kultur og civilisation. Derfor skal vi skabe de bedst mulige rammer for, at vi kan få flere sunde, stærke og sammenhængende familier. Det er bedst for alle.
Familier skal bestemme mere selvEn mere fri barselsordningBedre økonomiSkilsmisse og retssikkerhedFrihed med ansvar – ikke fravær af fællesskabFamilier skal bestemme mere selv
Familier skal have lov til at være familier – ikke klienter i et voksende system af regler, tilskudsbetingelser og velmenende indblanding. Vi ønsker et samfund, hvor familierne selv har friheden til at vælge, hvordan de bedst tilrettelægger deres liv, frem for et samfund, hvor staten i stigende grad blander sig i alt fra barselsfordeling til børns madpakker.
Alle familier er forskellige, og det er en styrke. Forældre har forskellige ønsker, værdier og behov. Derfor giver det ingen mening at presse alle ind i den samme skabelon for, hvordan man er en ”rigtig” mor, far eller barn. Tvungen øremærket barsel og forslag om ”gratis” skolemad underminerer i virkeligheden forældrenes ret til selv at vælge og tage ansvar.
Borgernes Parti ønsker et Danmark, hvor mennesker har reel frihed til at vælge – og tage ansvar. Når staten fylder mindre, vokser mennesket.
En mere fri barselsordning
Forældre skal selv kunne fordele barselsperioden. Det handler ikke om at overlade folk til sig selv, men om at give dem mulighed for at være sig selv – uden statens detailstyring.
Vi ønsker, at hver familie får ret til 52 ugers barsel, som de frit kan fordele. Én familie vælger måske, at far tager størstedelen af orloven, en anden vælger, at mor gør det, og en tredje fordeler ligeligt. Det må og skal altid være familiens eget valg.
Bedre økonomi
En families økonomi forandrer sig gennem hele livet. Småbørnsfamilier sidder ofte hårdt i det de første år, senere i livet betyder opsparing, pension og arveregler mere. Politikerne skal ikke forsøge at styre familiernes økonomi gennem rigide ordninger – for virkeligheden og behovene er forskellig fra familie til familie.
Borgernes Parti vil:
Hæve bundfradraget, så hver forælder får 1.000 kr. mere efter skat hver måned.
Sænke en række afgifter på almindelige hverdagsvarer, så det generelt bliver billigere at være dansker – også for børnefamilier.
Fjerne momsen på fødevarer.
Fjerne el, benzin og dieselafgiften,
Fjerne registreringsafgiften på alle køretøjer.
Skilsmisse og retssikkerhed
Bag enhver skilsmisse gemmer sig ofte en tragedie. Det kan vi ikke lovgive væk, men vi kan sikre, at systemet ikke forværrer situationen.
Borgernes Parti vil indføre en digital ægteskabskontrakt, hvor par ved ægteskabets indgåelse tager stilling til spørgsmål som pension, bolig, arv, særeje og forældremyndighed. Kontrakten kan ændres undervejs, så familier får fleksibilitet – uden dyre advokatomkostninger.
Vi vil ikke blande os i, hvad familierne aftaler, men vi vil give dem værktøjerne til at tage ansvar på en enkel og retfærdig måde.
Familieretshuset – retfærdighed og retssikkerhed
Det nuværende familieretssystem skaber alt for ofte uretfærdighed og unødige konflikter. I dag starter sager i Familieretshuset og ender derefter i Familieretten. Det betyder, at børn og forældre kan vente op mod et år på en afgørelse.
For børn og forældre er det en mareridtssituation. Når en sag trækker ud, sker der ofte det, at barnet ikke har kontakt med den ene forælder i lang tid. Når sagen så endelig behandles, vurderes det, at barnet har bedst af at blive hos bopælsforælderen – også selvom der har været samværschikane undervejs.
Borgernes Parti vil reformere familieretssystemet, så det bliver menneskeligt og retfærdigt:
Barnets ret til begge forældre skal bevares, medmindre en forælder er åbenlyst uegnet.
Der skal indføres kontaktbevarende samvær, så relationen ikke afbrydes under sagsforløbet.
En uvildig undersøgelse af retsmidlerne skal sikre et mere retfærdigt system.
Alle mellem- og højkonfliktsager skal flyttes fra Familieretshuset til Familieretten, så sagerne kun behandles ét sted.
Det vil forkorte sagsbehandlingstiden og forhindre, at børn og forældre bliver ofre for systemets langsommelighed. Vi skylder familierne at skabe et system, der beskytter det dyrebareste, vi har – relationen mellem børn og forældre.
Frihed med ansvar – ikke fravær af fællesskab
Mere frihed til familierne er ikke et fravalg af fællesskab. Tværtimod. Vi vil altid sikre et socialt sikkerhedsnet, men vi tror på, at fællesskabet styrkes, når familierne får mere selvbestemmelse.
HenvisningerDanske familier har brug for hjælp, og mere frihed til at indrette og tilpasse deres liv. Ikke statens krav og opsange:
https://www.kp.dk/nyheder/stop-moraliseringen-fra-regeringens-top-pressede-boernefamilier-har-brug-for-hjaelp-ikke-opsange/
Siden “Mors Manual” er en guide, der med tør humor mesterligt udstiller de mange problemer med familieretshuset:
https://morsmanual.dk/5-trins-metoden
Sverige sænker momsen på fødevarer til 6%. Danmark pålægger fødevareproducenter nye afgifter, og familiers madbudget sprænges:
https://nyheder.tv2.dk/business/2025-09-05-sverige-barberer-moms-i-kampen-mod-hoeje-priser-kan-danmark-goere-det-samme
Regeringen vil skrue ned for elafgiften de næste to år. I Borgernes Parti vil vi have den fjernet permanent, til gavn for familier og erhverv:
https://greenpowerdenmark.dk/nyheder/flere-partier-vil-saenke-elafgiften-permanent
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Anja Busch - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/anja-busch

Folketingskandidat
Anja BuschFyns Storkreds
Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi tager ansvar for hinanden – og hvor ingen bliver glemt
Min motivationJeg stiller op til Folketinget, fordi jeg kender Danmark fra virkeligheden.
Jeg har arbejdet som social- og sundhedsassistent i psykiatri og ældrepleje, været leder i detailbranchen og haft ansvar for både medarbejdere og økonomi. Jeg har mødt mennesker i sårbare livssituationer, taget vagter, når andre havde fri, og stået med det konkrete ansvar, når beslutninger skulle omsættes til handling.
I psykiatrien har jeg set, hvordan systemer både kan løfte og svigte. Det har lært mig værdien af tydelig ledelse, ansvar og samarbejde – og givet mig et klart ønske om løsninger, der virker i praksis.
Som butikschef fik jeg forståelse for erhvervslivets vilkår og betydningen af ordentlige rammer for både ansatte og virksomheder.
Jeg stiller op, fordi jeg tror på et samfund med balance mellem ansvar og omsorg. Hvor vi passer på de mest sårbare, men også stiller krav. Jeg vil bringe erfaring fra gulvet med ind i Folketinget og arbejde for løsninger, der styrker både fællesskabet og det enkelte menneske.
Mine mærkesagerTrygge børn og stærke familier
Vores børn fortjener en god start på livet. Det kræver flere hænder i daginstitutionerne, mindre bureaukrati og mere tid til nærvær. Familien skal styrkes – ikke presses af systemer og unødvendige regler.
Unge med muligheder
Alle unge skal have en reel chance for at finde deres vej i livet. Uddannelsessystemet skal rumme forskellighed, og vi skal styrke både trivsel, fritidsliv og fremtidstro – også for dem, der ikke passer ind i den “almindelige” kasse.
Værdig alderdom
Vores ældre har bygget det samfund, vi lever i i dag. De fortjener respekt, stabil bemanding og omsorg med tid til det enkelte menneske – ikke minuttyranni og skiftende ansigter.
Plads til mennesker med handicap
Mennesker med handicap skal mødes med reelle rettigheder og tilgængelighed – ikke barrierer. Støtte skal tage udgangspunkt i det enkelte menneskes behov og sikre selvstændighed og livskvalitet.
Omsorg for udsatte borgere
Ingen må falde mellem stolene. Vi skal møde udsatte med forståelse og værdighed – ikke mistillid og unødig kontrol. Hjælpen skal være sammenhængende og menneskelig.
CV2025 – nu
Social- og sundhedsassistent
2024 – nu
Junior Engineer / Formand, Novo Nordisk (via Achilles ApS)
2022 – 2024
Social- og sundhedsassistent, Retspsykiatrisk Afdeling
2020 – 2022
Social- og sundhedsassistent, De Særlige Pladser
2021 – nu
Tilkaldevikar, Psykiatri Plus
2016 – 2020
Social- og sundhedsassistent, Retspsykiatrisk afdeling, Roskilde
2014 – 2016
Social- og sundhedsassistent, Plejehjemmet Sct. Olaf, Højbjerg
2008 – 2011
Social- og sundhedshjælper, Aarhus Kommune
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Daniel Juhl - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/daniel-juhl

Folketingskandidat
Daniel JuhlFyns Storkreds
Ansvar i ord. Handling i praksis. Politik der virker.
Min motivationJeg ønsker at engagere mig politisk, fordi jeg grundlæggende tror på ansvar, handlekraft og ordentlighed – værdier, jeg både lever efter professionelt og personligt. Gennem mit arbejdsliv har jeg set, hvordan resultater skabes, når beslutninger træffes på et oplyst grundlag, ressourcer forvaltes korrekt, og ansvar placeres tydeligt. Den tilgang savner jeg ofte i den offentlige debat og i den måde, samfundets midler prioriteres på.
For mig handler politik ikke om symboler, men om løsninger, der virker i praksis. Min politiske motivation udspringer af ønsket om at bidrage med praktisk erfaring, ledelsesansvar og en løsningsorienteret tilgang. Jeg tror på, at politik kræver mere end holdninger – det kræver vilje til at tage ansvar og stå på mål for de beslutninger, man træffer.
Mine mærkesagerAnsvarlig anvendelse af offentlige midler
Dette er en af mine centrale mærkesager. Skatteborgernes penge skal forvaltes med samme omhu og respekt, som man ville forvente i en veldrevet virksomhed. Effektivitet, gennemsigtighed og konsekvens skal være styrende principper også når det kræver svære prioriteringer.
Teknik, industri og miljø
Danmark skal være et land, hvor teknisk kunnen, innovation og produktionsarbejdspladser fortsat har stærke vilkår. Den grønne omstilling skal være realistisk, teknisk funderet og økonomisk ansvarlig ikke drevet af ønsketænkning, men af løsninger der kan implementeres og fungere i virkeligheden.
Børn og unges trivsel
Fundamentet for et stærkt samfund skabes tidligt i livet. Skoler og institutioner skal have ro, klare rammer og fokus på faglighed, dannelse og ansvar ikke konstante strukturændringer.
Ældre skal behandles med værdighed og respekt
Et samfund måles på, hvordan det behandler dem, der har bidraget gennem et helt liv. Ældrepleje skal være præget af kvalitet, nærvær og stabilitet ikke systemtænkning og unødigt bureaukrati.
CV2024 – nu
Projektleder med ledelsesansvar, rådgivende virksomhed inden for medicinalindustrien
2013 – 2023
Intern konsulent , rådgivende virksomhed inden for medicinalindustrien
2010 – 2025
Selvstændig erhvervsdrivende (sideaktivitet fra 2013)
2002 – 2010
Svejser, rørlægger, rejsemontør og tekniker
1998 – 2002
Maskinarbejder
1998
Værnepligt, Forsvaret
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Paulina Laparil - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/paulina-laparil

Folketingskandidat
Paulina LaparilNordjyllands Storkreds
Jeg oplever, at helt almindelige danskere arbejder hårdt, betaler skat og tager ansvar for deres eget liv - men alt for ofte mødes af et system, der bliver større, mere bureaukratisk og som tager mere ansvar og flere rettigheder fra Danskerne
Min motivationMed min baggrund inden for økonomi arbejder jeg dagligt med budgetter, prioriteringer og ansvarlig anvendelse af ressourcer. Jeg ved, hvor afgørende det er, at der er styr på økonomien, og at beslutninger træffes på et oplyst grundlag. Den samme ansvarlighed savner jeg i politik, hvor regningen alt for ofte sendes videre til borgerne.
Jeg stiller op, fordi jeg ønsker en politik baseret på sund fornuft og respekt for de mennesker, der får samfundet til at fungere hver dag, familierne, lønmodtagerne, de selvstændige og alle dem, der bidrager og tager ansvar.
Jeg ønsker et samfund, hvor staten sætter klare rammer, men ikke blander sig unødigt i borgernes liv. Frihed, ansvar og tillid skal være udgangspunktet, ikke mere bureaukrati og kontrol.
Mine mærkesagerRespekt for borgernes penge
Skattekroner er borgernes penge. Derfor skal de forvaltes ansvarligt og med fuld gennemsigtighed. Jeg vil arbejde for klare prioriteringer og mindre spild, så pengene bruges dér, hvor de skaber reel værdi.
Gennemsigtighed og ordentlighed i politik
Tillid til politik kræver åbenhed og ærlighed. Beslutninger skal træffes på et klart grundlag, så borgerne kan følge med i, hvordan deres penge og samfund bliver forvaltet.
Mindre bureaukrati mere kernevelfærd
Ressourcer skal bruges på borgere frem for administration. Færre regler og enklere processer kan frigøre både tid og midler til de områder, der virkelig betyder noget.
Nej til masseovervågning og unødig kontrol
Frihed og retssikkerhed er grundlæggende i et demokratisk samfund. Borgerne skal mødes med tillid frem for mistanke, og overvågning og kontrol skal kun anvendes, når det er nødvendigt og proportionalt.
CV2021 – 2024
Lead Business Controller, DKTV
2012 – 2021
Business Controller, Advicecom Distribution
2010 – 2012
Business Controller, Nilfisk-Advance
2006 – 2010
Financial Controller & Projekt Controller, Microsoft
2004 – 2006
Business Controller, Post Danmark
2002 – 2004
Financial Controller, Proviso Fondsmæglerselskab
1995 – 2001
Cand.merc. i Matematik og Økonomi, CBS
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Charlotte Friberg Henriksen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/charlotte-friberg-henriksen

Folketingskandidat
Charlotte Friberg HenriksenBornholms Storkreds
Jeg kæmper for mere frihed, mindre bureaukrati, de Danske værdier, og imod EU's, Islams og wokeismens tiltagende indflydelse på vores samfund
Min motivationJeg har flere års politisk erfaring. Min motivation for at vende tilbage er, at jeg ser et samfund, der bliver mere styret af bureaukrati, digitalisering, krav og forbud. Ikke kun på Bornholm, men i hele landet.
Med 15 års erfaring i SOSU-området ved jeg, hvordan systemet er blevet presset, og mange forlader faget på grund af arbejdsvilkårene. Det samme ses hos lærere, sygeplejersker og andre “varme hænder”. Jeg oplever også, at immigration skaber parallelsamfund, som udfordrer sammenhængskraften.
Borgernes Parti rummer de værdier, jeg ønsker for landets fremtid, og derfor vil jeg bidrage til at synliggøre politikken og arbejde for, at den bliver til lov.
Mine mærkesagerMere frihed og mindre bureaukrati
Den offentlige sektor er præget af besparelser, samtidig med at staten sender store beløb ud af landet. Sagsbehandlingstider, både for børn og byggeri, er blevet urimeligt lange. Borgernes Parti vil reducere udgifter til spindoktorer, konsulenter m.fl. og styrke kontakten mellem borgere og myndigheder. Digitalisering skal ikke erstatte personlig henvendelse, og borgere skal kunne møde op frem for kun at bruge telefon, mail og borger.dk.
Danske værdier
Der skal være større fokus på danskhed og vores historie. Morgensang bør genindføres i skolerne, og kristendom skal prioriteres i undervisningen frem for et bredt religionsfag. Dialekter bør værdsættes på linje med rigsdansk. Jeg mener, at dansk kultur skal prioriteres, og at vi skal kende og bevare vores kulturelle fundament for at kunne stå stærkt over for påvirkninger udefra.
Islam
Der sniger sig flere hensyn til islam ind i danskernes hverdag. Danske sange erstattes i Højskolesangbogen, der undervises i bøn til Allah, og institutioner serverer ikke længere svinekød. I nogle boligområder opleves det, at 2.- og 3.-generationsindvandrere udøver social kontrol, så politi og ambulancer har svært ved at komme frem. Ramadanen fylder også i butikker og tilbudsaviser. Islam bør ikke være en del af det offentlige Danmark. Kriminelle udlændinge skal udvises hurtigt, og der skal være flere hjemsendelser.
Wokeisme
Det har taget overhånd med hensyn til racer, religioner og seksualiteter. Samfundet opleves som en omvendt verden, hvor den hvide, heteroseksuelle kernefamilie fremstilles negativt. Navne og ord ændres for at tilgodese de få krænkelsesparate, og ytringsfriheden opleves under pres. Kvindekvoter er udbredt mange steder og skaber et scenarie, hvor kvindernes kompetencer ikke promoveres, men stilles i tvivl.
EU
EU blander sig efter vores opfattelse i for mange nationale forhold og har fået stor indflydelse på medlemslandene, bl.a. i regler og standarder. Senest er idéen om en EU-hær blevet nævnt, og debatten om euroen er blusset op igen. Jeg ønsker et samarbejde med Europa, men ikke en union med fælles regler og valuta, der begrænser Dansk selvbestemmelse.
Bornholms færgetrafik
Det er blevet for dyrt at tage færgen mellem Rønne og Ystad – især i højsæsonen – hvor Bornholmere betaler højere priser. Samtidig er man afhængig af at rejse via Sverige for hurtig adgang til resten af Danmark og må derfor følge svenske regler, bl.a. om dyretransport og dæk. Borgernes Parti og jeg ønsker billigere, mere fleksibel og direkte adgang til og fra Danmarks øer.
CV2022 – nu
Kirketjener
2009 – 2024
Social- og sundhedsassistent
2006
BA pæd. 1 års erhvervserfaring
2001
Sproglig student
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Ib Poulsen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/ib-poulsen

Folketingskandidat
Ib PoulsenNordjyllands Storkreds
Danmark skal være et land, hvor det kan betale sig at tage ansvar, arbejde og drive virksomhed – også uden for de største byer
Min motivationMin motivation for at stille op for Borgernes Parti er klar: Danmark har brug for en ny retning.
Vi har brug for en ny regering og en ny retning for Danmark, som prioriterer det nære og sikrer, at hele landet udvikler sig – ikke kun de største byer. Jeg vil arbejde for, at Nordjylland bliver stærkt repræsenteret på Christiansborg, og at vi får et Danmark i bedre balance, hvor land og by udvikles side om side.
Mine mærkesagerNatur og energi – med respekt for mennesker og landskab
Vi skal værne om den nordjyske natur som en del af vores kulturarv – den skal beskyttes, ikke bruges til politiske eksperimenter.
Jeg siger nej til naturnationalparker med indhegning og udsætning af dyr, som ikke skaber ægte vild natur og rejser spørgsmål om dyrevelfærd. Jeg siger også nej til massive solcelleparker, store vindmølleanlæg og en udvidelse af testcentret i Østerild, der vil skade naturen og presse lokalsamfundene.
Klimapolitik skal være realistisk og ansvarlig. Danmark har brug for stabile energikilder, og derfor bør vi investere i atomkraft som en langsigtet løsning.
Sundhed og ældre – værdighed før bureaukrati
Vores sundhedsvæsen skal være blandt verdens bedste, men i dag er det presset med ventetider og hårdt belastet personale. Det kræver klare politiske prioriteringer og respekt for fagligheden.
Vores ældre fortjener en værdig alderdom. Minuttyranni og detailstyring skal erstattes af tillid og nærvær, så der bliver tid til omsorg og værdighed frem for systemkrav.
Landbrug, fiskeri og erhverv – Nordjyllands og Danmarks fundament
Landbrug, fiskeri og det lokale erhvervsliv er rygraden af Danmarks samfund. Og særligt i det nordjyske. De senere år er erhvervene blevet mødt med flere afgifter og administrative byrder, som svækker konkurrenceevnen og rammer landdistrikterne hårdt.
Vi skal sikre bedre rammevilkår, så det kan betale sig at drive virksomhed og skabe arbejdspladser i hele landet.
Udlændingepolitik
Vi skal føre en konsekvent og stram udlændingepolitik med retssamfundets principper som fundament. Ophold i Danmark er et privilegium – ikke en rettighed uden forpligtelser. Udlændinge uden dansk statsborgerskab, der begår alvorlig kriminalitet, skal udvises og hjemsendes hurtigst muligt. Nægter man at medvirke, skal der være klare sanktioner. Kærshovedgård bør nedlægges. Systemet skal sikre reel og effektiv hjemsendelse – ikke midlertidige løsninger uden perspektiv.
CV2022 – nu
Selvstændig
2015 – 2019
Folketingsmedlem
2007 – 2011
Folketingsmedlem
2005 – 2007
Regionsrådsmedlem
2001 – nu
Politisk kb medlem
1990 – 2022
Havnebetjent
1987-1990
Styrmand, Coaster/gedser link/DSB
1987
Uddannet Skibsfører, Svenborg navigationsskole
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Arne Hyldgaard - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/arne-hyldgaard

Folketingskandidat
Arne HyldgaardNordjyllands Storkreds
Det skal være nemmere at være dansker i Danmark. Derfor har vi brug for et Folketing, der repræsenterer den danske befolkning
Min motivationJeg stiller op til Folketinget, fordi jeg mener, at der mangler politikere, som arbejder for at gøre det nemmere at være dansker.
Alt for mange politikere i dag er gået direkte fra skolebænken og ind i politik uden erhvervserfaring fra det virkelige arbejdsliv. Jeg har derimod næsten 40 års erfaring fra forskellige brancher. Jeg ved, hvordan hverdagen ser ud for almindelige danskere, og jeg kender de udfordringer, man møder i arbejdslivet og som familie.
Jeg ønsker politikere, som befolkningen kan stole på. Politikere, der tager ansvar for borgernes daglige problemer og arbejder for konkrete løsninger, der gør det lettere at være dansker i Danmark.
Mine mærkesagerRent vand med retfærdigt ansvar
Jeg ønsker et Danmark, hvor vores vandmiljø ikke lider under urenset spildevand og ensidig skyldplacering. Rent vand er en rettighed – ikke en luksus – og jeg kræver åbenhed, handling og retfærdighed.
I dag får landbruget ofte hele skylden for forurening af vandløb, fjorde og hav. Men hvert år udledes store mængder urenset eller delvist renset spildevand fra rensningsanlæg, kloakker og industri. Det er tid til at se hele billedet.
En konsekvent og retfærdig udlændingepolitik
Flygtninge- og indvandringspolitikken her i Danmark er helt forfejlet. Vi skal hjælpe, når der er et reelt behov, men når behovet ikke længere er til stede, skal folk vende hjem. Det er ikke acceptabelt, at personer bliver i Danmark alene, fordi vi har et alt for lempeligt velfærdssystem, der rammer helt forkert. Danmark skal ikke fungere som socialkontor for udenlandske borgere, som ikke vil bidrage til den danske velfærd. Samtidig oplever vi, at dem, der er velintegrerede og klarer sig selv, straffes i stedet for at blive belønnet.
Stabil energiforsyning frem for prestigeprojekter
Nej til mere sol- og vindenergi. Danmark har rigeligt med vindmøller, og danskerne skal ikke betale mange penge for kæmpe prestigeprojekter, der ikke er rentable. Solceller bør sættes på tage, ikke på værdifuld landbrugsjord. Jeg ser helst, at Danmark satser på kernekraft, fordi det giver stabil og kontrollerbar strøm – noget sol og vind aldrig kan levere.
Bedre vilkår for erhvervsliv og landbrug
Erhvervslivet og landbruget skal styrkes i Danmark – det er produktion, der skaber vækst. Flere afgifter kvæler langsomt virksomhederne og fører kun til højere priser, så erhvervslivet må have bedre vilkår frem for flere byrder. Danmark skal satse på vækst, ikke bureaukrati.
CV2019 – nu
Køletekniker og mekaniker hos Stiholt i Hjørring
2007 – 2019
Selvstændig maskinstation, værksted, udlejet på time basis
2005 – 2007
Smed/reparatør på et biogasanlæg
2000 – 2005
Lager arbejder hos Møller Lee tømmerhandel
1996 – 2000
Smed/reparatør hos NCC-entreprenør
1990 – 1995
Maskinføre på maskinstation
1987 – 1990
Udlært som landbrugsmaskine-mekaniker
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Allan Orland - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/allan-orland

Folketingskandidat
Allan OrlandKøbenhavns Omegns Storkreds
Der er brug for en ny politisk retning, hvor staten ikke er en barriere, men en faciliterende ramme for frihed, vækst og digital fremtid.
Min motivationJeg stiller op til Folketinget for Borgernes Parti, fordi jeg mener, at Danmark har brug for politikere med erfaring fra den virkelige verden, ikke kun fra parlamentets gang. Jeg har gennem mange år arbejdet som forretningsmand, iværksætter og entreprenør, og jeg ved, hvordan Danmark kan blive et endnu bedre sted at drive virksomhed – med vækst, innovation og teknologi i front.
Jeg er drevet af ønsket om at gøre politik brugbar og løsningsorienteret – til gavn for både borgere og virksomheder. Der er brug for en ny politisk retning, hvor staten ikke er en barriere, men en faciliterende ramme for frihed, vækst og digital fremtid. Borgernes Parti bygger på sund fornuft, klare løsninger og respekt for den enkelte – og det er værdier, jeg ønsker at føre ind i Folketinget.
Mine mærkesagerEn stærk og fri erhvervs- og vækstpolitik
Jeg ønsker et Danmark, hvor virksomheder ikke kvæles af bureaukrati og tunge afgifter, men oplever frie rammer til at skabe vækst, arbejdspladser og innovation. Som iværksætter ved jeg, hvad der virker – og hvad der spænder ben for vækst og ny teknologi.
Skat og arbejdslyst frem for bureaukrati
Skatter og regler skal være enkle, gennemsigtige og fremmende for arbejde og initiativ. Staten skal skabe muligheder – ikke barrierer. Jeg vil arbejde for lavere skat på arbejde, færre særordninger og et skattesystem, der støtter vækst.
Udlændinge- og integrationspolitik med realisme og konsekvens
Jeg mener, at et velfungerende samfund kræver sammenhængskraft og fælles spilleregler. Når mennesker ikke vil eller kan tilpasse sig danske værdier og lovgivning, må vi turde sige det højt – og handle på det. Jeg arbejder for et opgør med parallelsamfund og klankultur samt for, at Danmark forbliver et trygt land med høj tillid.
Realistisk klima- og energipolitik
Jeg tror på fakta, teknologi og sund fornuft – ikke symbolpolitik og afgifter, der rammer familier og virksomheder uden reel effekt.
Danmark skal have stabil, billig og sikker energi, så både husholdninger og erhvervsliv kan fungere og udvikle sig. Klimaindsatsen skal være realistisk, ansvarlig og økonomisk bæredygtig.
CV2023 – nu
Chief Executive Officer, DACOS A/S
2020 – nu
Bestyrelsesmedlem, GA Lindberg ab
2010 – nu
Chief Executive Officer, Drifton A/S
2002 – nu
Bestyrelsesmedlem, Distributor Group Europe
2002 – nu
Chief Executive Officer, Diatom A/S
2022 – 2025
Politiker, Medlem af Kommunalbestyrelsen I Brøndby kommune
2017 – 2025
Bestyrelsesmedlem, Elma Instruments A/S
2012 – 2020
Bestyrelsesmedlem, Lodur AB
2001
Sales Manager, ITW
1998 – 2001
Market Manager, Saint-Gobain Isover a/s
1992 – 1997
Product and sales manager, Diatom A/S
1988 – 1991
Ingeniør, European Storebælt Group a/s
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Sanne Pilgaard - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/sanne-pilgaard

Folketingskandidat
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Politik skal ikke handle om særhensyn, hensigtserklæringer eller moralske overskrifter. Politik skal handle om virkeligheden. Om hvad der er bæredygtigt, realistisk og fair over for dem, der bor, arbejder og lever i Danmark.
Min motivationJeg stiller op for Borgernes Parti, fordi jeg mener, at Danmark har brug for en ny politisk retning. En retning med mindre stat, mere ansvar og mere ærlighed. Alt for længe har politikerne gjort det dyrere, mere besværligt og mere utrygt at være helt almindelig dansker.
Jeg tror på frihed, klare regler og et samfund, hvor borgerne ikke konstant skal betale prisen for politiske eksperimenter og symbolpolitik.
Jeg kæmper for Danmark og for danskerne. For dem, der arbejder, betaler skat og tager ansvar, men alligevel oplever, at systemet vokser, mens deres frihed og økonomi bliver mindre, og for de danskere som er syge og sidder fast i et system, hvor de ikke bliver hørt.
Politik skal ikke handle om særhensyn, hensigtserklæringer eller moralske overskrifter. Politik skal handle om virkeligheden. Om hvad der er bæredygtigt, realistisk og fair over for dem der bor, arbejder og lever i Danmark.
Mine mærkesagerAsyl skal altid være midlertidigt
Asyl skal aldrig kunne føre til permanent ophold i Danmark. Asyl er en midlertidig beskyttelse, indtil der igen er fred i hjemlandet. Når den fred indtræder, skal man rejse hjem. Det er afgørende for, at Danmark fortsat kan hjælpe mennesker i nød, uden at systemet bryder sammen.
Ansvar i det offentlige
Medarbejdere i det offentlige skal kunne stilles til ansvar for deres handlinger på samme måde, som hvis de arbejdede i det private erhvervsliv. Handlinger skal have konsekvenser – og ikke kun for borgerne. Når myndigheder begår fejl, skal det kunne mærkes. Retssikkerhed gælder også over for staten.
Oprydning i love og regler
Der er behov for en grundig oprydning i love og regler. I dag drukner borgere og virksomheder i bureaukrati, særregler og uigennemskuelige systemer. Love og regler skal være til for mennesker – ikke omvendt. Staten skal fylde mindre, og borgerne skal have mere frihed.
Gør det billigere at være dansker
Det er blevet alt for dyrt at være dansker. Jeg vil lukke DR og afskaffe statsfinansierede medier. Jeg vil afskaffe registreringsafgiften, så almindelige mennesker har råd til en ordentlig bil. Jeg vil afskaffe momsen på fødevarer, fordi mad ikke er luksus. Og jeg vil sænke elafgiften permanent, så staten ikke bruger energi som en skjult skat.
Arbejde skal kunne betale sig
Lad os sænke arbejdsmarkedsbidraget. Det skal ikke føles som strafbart at arbejde. Mennesker, der bidrager til samfundet, skal belønnes – ikke presses yderligere af skatter og afgifter.
Remigration er nødvendigt
Remigration handler ikke om manglende medmenneskelighed, men om realisme, ansvar og bæredygtighed. Danmark og danskerne kan ikke forsørge hele verden. Hvis vi ikke tager ansvar nu og er ærlige over for hinanden, så svigter vi både vores samfund og kommende generationer
CV2025 – nu
Partsrepræsentant i sociale sager.
Selvstændig hos Sobis
2023 – 2025
Partsrepræsentant i sociale sager
Ret skal være Ret ApS
2021 – 2023
Projektleder, Administrativ leder, Partsrepræsentant
Ret Sag
2018 – 2021
Administrativ medarbejder
Codex Compagny ApS
2015 – 2018
Koordinator, rådgiver og stifter
Hjælp Til Udsatte Børnefamilier i Danmark
2013 – 2018
Administrativ medarbejder i fleksjob
Mester Pilgaard
2011 – 2013
Var med til at starte Jersie Privatskoles venner og efterfølgende Jersie Privatskole
2007 – 2011
Langtidssygemeldt efter trafikulykke
2006 – 2006
Sælger
TDC Forlag A/S
2004 – 2005
Sygemeldt efter trafikulykke
2002 – 2004
Sælger/Underviser af nye sælgere
Mostrup Forlag
2000 – 2001
Sælger
TDC Forlag A/S
1998 – 1999
Sælger
CCC Connection
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Frederik Lundberg - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/frederik-lundberg

Folketingskandidat
Frederik LundbergKøbenhavns Omegns Storkreds
Jeg tror på, at de fleste borgere kan og vil tage ansvar, hvis staten stopper med at behandle voksne borgere som børn
Min motivationMit mål i politik er enkelt: Mere frihed, mere ansvar og mindre detailstyring. Danmark er blevet et land, hvor nye regler næsten altid er standardsvaret også når problemet i virkeligheden er manglende ledelse, dårlig prioritering eller et system, der ikke bliver holdt ansvarligt. Jeg har fået konstateret den autoimmune sygdom rygsøjlegigt. Det er en kronisk diagnose, som mange får at vide, de skal indrette hele deres liv efter. Jeg valgte en anden tilgang. Gennem disciplin, træning og en konsekvent livsstil har jeg fået sygdommen i ro og lever i dag medicinfri, hvor jeg bestiger bjerge og løber ultraløb.
Den erfaring har formet mit politiske syn. Den har bekræftet mig i én ting: Mennesker er stærkere, end systemet ofte fortæller dem. Når vi får frihed og ansvar, kan vi langt mere, end vi selv tror.
Jeg tror på mennesker. På at de fleste kan og vil tage ansvar, hvis staten stopper med at behandle voksne borgere som børn. Men frihed kræver også et fællesskab, der fungerer og en stat, der fokuserer på sine kerneopgaver i stedet for symbolpolitik og moralsk mikro-management.
I dag flyttes magt og beslutninger længere væk fra borgerne: til centraladministrationen, til internationale domstole og til EU-regler, der reelt begrænser vores handlefrihed. Jeg stiller op for at trække Danmark i den modsatte retning: Mere dansk beslutningskraft, mere sund fornuft og en offentlig debat, hvor sandheden igen betyder mere end de ”rigtige” holdninger.
Mine mærkesagerSundhed – Gør det billigere at leve sundt
Vi kan ikke føre en troværdig sundhedspolitik, hvis vi sender modstridende økonomiske signaler til borgerne. I 2026 blev chokoladeafgiften afskaffet, samtidig med at der blev indført moms på blandt andet holdtræning, fitnessundervisning og lignende aktiviteter.
I et land hvor overvægt og livsstilssygdomme stiger, er det en forkert prioritering. Det bør være lettere og ikke dyrere at vælge motion og en aktiv livsstil.
Produktivitet – Det skal kunne betale sig at arbejde og skabe
Danmarks velstand skabes af dem, der bygger, producerer, driver virksomhed og tager risiko. I dag drukner mange i skatter, afgifter og regelbyrder, og vi straffer ofte ekstra indsats med ekstra skat. Jeg vil kæmpe for de bedst mulige vilkår for dem, der skaber værdierne: Lavere selskabsskat, ingen topskat og en markant oprydning i det, der gør det unødigt svært at starte og drive virksomhed.
Væk med politisk korrekthed – Sandheden først
Vi har brug for en offentlig debat, hvor man kan tale ærligt om problemer også de ubehagelige uden at blive stemplet eller lukket ned. Når politik og medier belønner de rigtige formuleringer frem for de rigtige fakta, ender vi med dårlige beslutninger. Jeg vil arbejde for en kultur, hvor realiteter slår signaler, og hvor politiske løsninger måles på effekt – ikke på korrekthed.
Mere decentralisering af magt
Alt for mange beslutninger flyttes væk fra Danmark, eller væk fra borgerne og ind i systemet. EU fastlægger på flere områder minimumsregler for beskatning af energi, hvilket betyder, at Danmark ikke frit kan sætte eksempelvis elafgiften helt i bund, hvis det strider mod EU’s rammer. Vores nationale handlefrihed er reelt begrænset.
Derudover sætter Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, især artikel 8 om privat- og familieliv, i flere tilfælde grænser for, om Danmark kan udvise kriminelle udlændinge.
Jeg vil have mere beslutningskraft tilbage til Danmark og mere magt ud til borgere og lokalsamfund, hvor det giver mening.
CV2024 – nu
Financial business partner, Psykiatrifonden
2020 – 2023
Fuldmægtig, Skattestyrelsen
2017 – 2020
Fuldmægtig, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen
2017
Uddannet Cand.polit. (Økonomi)
–
Holdunderviser i mikroøkonomi
–
Studentermedhjælper, CEPOS
–
Social- og sundhedshjælper
–
Lærervikar
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Jan Køpke Chr. - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/jan-koepke

Folketingskandidat
Jan Køpke Chr.Sydjyllands Storkreds
Politik skal være ærlig, konsekvent og til gavn for danskerne – ikke styret af spin og kortsigtede løsninger
Min motivationJeg har brugt en stor del af mit liv med erhvervserfaring og i politik – både lokalt og nationalt – fordi jeg brænder for et Danmark, hvor der er frihed, ansvar og respekt for de værdier, vores samfund er bygget på.
Jeg har erfaring fra Folketinget, amtsrådet og mange år i byrådet, og jeg ved, hvordan beslutninger påvirker borgernes hverdag.
Min motivation er enkel: Politik skal være til for borgerne – ikke systemet. Vi skal turde sige tingene som de er – og handle derefter.
Mine mærkesagerEn konsekvent og stram udlændingepolitik – vi skal stille krav og beskytte danske værdierDanmark skal føre en udlændingepolitik, hvor rettigheder følges af pligter, og hvor integration bygger på respekt for danske love og normer. Tydelige krav og konsekvens skaber sammenhængskraft og tryghed i samfundet.
Klar og tydelig afstand til islam som politisk og samfundsformende kraft i DanmarkReligion skal være en privat sag og må ikke sætte den politiske dagsorden eller udfordre demokratiske grundprincipper. Danmark skal bygge på frihed og demokrati – ikke religiøs lovgivning.
Lavere skatter og færre afgifter – mere frihed til den enkelteBorgerne skal have lov at beholde flere af deres egne penge og selv bestemme over deres liv og prioriteringer. Et lavere skattetryk styrker både initiativ, arbejdslyst og økonomisk ansvarlighed.
Et stærkere og mere nært sundhedsvæsen med fokus på forebyggelse frem for helbredelseSundhedsvæsenet skal være tilgængeligt og lokalt forankret, så hjælpen er tæt på borgerne. Ved at prioritere forebyggelse kan vi forbedre livskvaliteten og reducere presset på hospitalerne.
Mere lokal frihed og mindre central styringBeslutninger skal træffes tættere på borgerne, hvor kendskabet til lokale forhold er størst. Mindre detailstyring fra Christiansborg giver mere ansvar, fleksibilitet og bedre løsninger lokalt.
CV1998 – nu
Selvstændig
1994 – 1998
Underviser, Erhvervsuddannelses Center Syd
1994 – 1995
Sundhedspolitiske og uddannelsespolitiske ordfører samt politisk ordfører, Fremskridtspartiet
1989 – 1998
Folketingskandidat, Fremskridtspartiet
1987 – 1989
Formand, Skolernes Kunstforening i Aabenraakredsen
1986
Informatikuddannelse ved Haderslev Statsseminarium
1984 – 1987
Sekretær, Fremskridtspartiet Aabenraa
1984 – 1987
Amtsbestyrelsesmedlem, Fremskridtspartiet Sønderjylland
1984
Formand, Europæisk Ungdom Sønderjylland
1978 – 1984
Erhvervsskolelærer, Aabenraa Tekniske Skole
1977 – 1979
Hovedbestyrelsesmedlem af FPU
1976
Faglært håndværker
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Henrik Thorup - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/henrik-thorup

Folketingskandidat
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Vi har brug for færre regler, mere valgfrihed og et sundhedsvæsen, hvor pengene følger patienten
Min motivationJeg stiller op for Borgernes Parti, fordi der er brug for reel forandring. Alt for mange danskere bliver i dag fastholdt i offentlige systemer, der gør mere skade end gavn – særligt i jobcentrene og i sundhedsvæsenets bureaukrati.
Jobcentrene slider mennesker ned i stedet for at hjælpe dem videre. Vurdering af helbred og arbejdsevne bør foretages af læger og fagpersoner – ikke af administrative medarbejdere. Samtidig giver det ingen mening, at ledige tvinges i jobcenterforløb, når de allerede betaler for deres A-kasse.
På sundhedsområdet skal borgerne frit kunne vælge mellem offentlige og private hospitaler via deres sundhedsforsikring. Jeg har selv oplevet konsekvenserne af politisk detailstyring. Efter en arbejdsskade kunne jeg være blevet opereret privat allerede i februar 2025, men politiske beslutninger forhindrede behandlingen. Resultatet var flere måneders ventetid, sygedagpenge og en unødvendig udgift for skatteborgerne – selvom forsikringen allerede havde betalt.
Det er et tydeligt eksempel på et system, der er blevet til for sig selv. Vi har brug for færre regler, mere valgfrihed og et sundhedsvæsen, hvor pengene følger patienten.
Mine mærkesagerJobcentre
Alene i 2025 kostede jobcentrene omkring 12 mia. kr. – penge der kunne bruges langt bedre.
Jobcentrene fastholder desuden alt for mange arbejdsløse i meningsløse forløb. Og når ledige allerede betaler til en A-kasse, kan det lige så godt være A-kasserne der varetager indsatsen, og hjælper deres medlemmer i arbejde. Helbred og arbejdsevne skal desuden vurderes af læger og fagpersoner – ikke af bureaukrater.
Bureaukrati
For mange regler og kontrolkrav spænder ben for borgere og fagfolk. Skiftende regeringer har opbygget et monstrøst system, der i dag lever sit eget liv. Vi har brug for færre regler, mere tillid og enklere løsninger. Det offentlige skal være til for borgerne – ikke omvendt.
Atomkraft
Danmark står over for store udfordringer: stigende energipriser, afhængighed af udenlandsk energi og et elnet under pres. Sol og vind er vigtige elementer i den grønne omstilling – men de kan ikke stå alene. Vi har brug for stabil baseload-energi, som ikke afhænger af vejret.
Energipolitik skal være baseret på fakta – ikke frygt. Danmark skal turde gå forrest og vælge løsninger, der både gavner klimaet og sikrer borgerne stabil og billig energi.
Grøn omstilling kræver realisme. Atomkraft er ikke et skridt tilbage – det er et skridt frem mod et stærkere og mere selvstændigt Danmark.
Afgifter på biler
Det skal være muligt for danskere at eje og bruge en bil, uden at blive flået i afgifter.
I dag er bilafgifterne blandt de højeste i verden, og det rammer helt almindelige familier, pendlere og folk i yderområderne hårdest.
For mange danskere er bilen ikke en luksus – den er en nødvendighed. Man skal kunne komme på arbejde, hente sine børn og få hverdagen til at hænge sammen. Alligevel opkræver staten afgifter af bilejerne som var de kriminelle. Det skal stoppes.
CV2023 – nu
Søndergaard El A/S
2018 – 2023
AIA servicetekniker, Dansikring A/S
2016 – 2018
Malermester Ole Hansen, Ulfborg
2016 – 2016
Majbritt’s malerfirma, Tarm/Skjern
2014 – 2016
10-4 Byggecenter, Ringkøbing (læreplads)
2014
Holstebro Handelsskole grunduddannelse (HG)
2010
Udlært bygningsmaler, Holstebro
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Charlotte Møller-Madsen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/charlotte-moeller-madsen

Folketingskandidat
Charlotte Møller-MadsenFyns Storkreds
Landet trænger til ro, renlighed og regelmæssighed for at trives igen
Min motivationJeg kommer fra den lavere middelklasse, og er født og opvokset i Odense. Jeg er vokset op i en familie, hvor interessen for kunst, historie, videnskab, natur og dyrevelfærd fyldte meget, og hvor nysgerrighed og ansvar for omverdenen var en naturlig del af hverdagen. Det har givet mig en grundlæggende forståelse for både kulturelle værdier og for vigtigheden af at passe på mennesker, dyr og samfund.
Jeg mener, at Danmark har brug for nyt blod i folketingssalen. Politik skal ikke kun formes af karrierepolitikere, men af rigtige danskere, som har været en del af arbejdsmarkedet i mange år og kender virkeligheden uden for Christiansborg. Erfaring fra almindelige jobs giver et andet perspektiv på, hvordan love og regler rammer helt almindelige mennesker i deres hverdag.
Derfor ønsker jeg at gå ind i politik for at kæmpe for en mere enkel og forståelig lovgivning. Alt for mange regler er i dag unødigt komplicerede og fjerner fokus fra det væsentlige. Systemet skal tage udgangspunkt i virkeligheden, og ikke i systemet selv.
Mine mærkesagerKriminalitet og tillid i politik
Ingen, der er dømt for svindel eller personfarlig kriminalitet, bør kunne stille op til Folketinget eller byrådet. Politik bygger på tillid, og den tillid er brudt, når man har begået alvorlig kriminalitet mod andre mennesker eller samfundet. Folkevalgte skal være rollemodeller og kunne forvalte magt og ansvar med troværdighed.
Enkle love og skatteregler
Danmark har brug for simple, gennemskuelige love og et skattesystem, som almindelige mennesker kan forstå. Det nuværende afgiftsvanvid skaber forvirring, bureaukrati og utryghed for både borgere og virksomheder. Reglerne skal forenkles, så de understøtter arbejde, initiativ og vækst i stedet for at kvæle dem.
Statsborgerskab og loyalitet
Statsborgerskab skal have reel betydning og være forbundet med loyalitet over for Danmark. Derfor bør statsborgerskab kun gives til børn født i Danmark samt adoptivbørn under tre år. Samtidig bør det ikke være muligt at have dobbelt statsborgerskab som dansker efter det fyldte 21. år, da statsborgerskab også handler om tilhørsforhold og ansvar.
Dansk selvforsyning og danske varer
Danmark skal i langt højere grad tilstræbe, at danske varer og fødevarer ender i danske hjem. En stærk grad af selvforsyning gør os mindre sårbare over for internationale kriser. Det er samtidig sund fornuft for handelsbalancen og dansk økonomi.
Stabil energiforsyning
Ustabile energikilder er russisk roulette for danskernes økonomi. Energipolitik skal sikre stabil, pålidelig og økonomisk ansvarlig forsyning til både borgere og virksomheder. Danmark må ikke gamble med energisystemet.
CV2025 – nu
Planlægger, Bureau Veritas i Marine afdelingen
2024-2024
Indkøbsspecialist, Hitachi Energy
2023 – 2024
Formand, Dansk Naturfredningsforening Fredericia
2021 – 2023
Document controller, Jones Engineering
2020 – 2023
Site Assistant, Universal Security Systems
2018 – 2019
Laboratorieanalytiker, Eurofins Environment
2015 – 2018
Sap-Materialestyringskonsulent, Solar Group
2013 – 2015
Laboratorieassistent, Arla Amba
2008 – 2012
Logistikkoordinator, Dong Energy
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Michael Bang Pedersen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/michael-bang-pedersen

Folketingskandidat
Michael Bang PedersenØstjyllands Storkreds
Vi er ikke herrer i eget hus - men det skal vi være
Min motivationMit navn er Michael Bang Pedersen, født i 1974 og bosat i Vamdrup sammen med min kæreste Harpa. Jeg er født og opvokset på en mindre landejendom ved Gabøl i Sønderjylland og har rødder dybt forankret i det danske land- og arbejdsliv. Min far var maskinarbejder, og jeg blev selv udlært maskinarbejder i 1994 – en baggrund der har givet mig respekt for praktisk arbejde, ansvar og værdien af at kunne leve af sit erhverv uden unødige regler og benspænd.
Jeg har boet og arbejdet flere steder i landet og også haft nogle år i Flensborg, hvilket har givet mig blik for, hvordan forskellige systemer og kulturer håndterer erhverv, administration og frihed i hverdagen. De erfaringer har styrket min overbevisning om, at Danmark har brug for mindre bureaukrati og mere tillid til borgere og virksomheder.
I dag bruger jeg min fritid på hus, have og friluftsliv, og jeg har gennem mange år været aktiv konkurrenceskytte på højt niveau. Jeg har repræsenteret Danmark i internationale konkurrencer og har erfaring fra foreningslivet som tidligere formand i en jagtforening. Det har givet mig indsigt i frivillighedens betydning – og i hvordan regler og administration alt for ofte spænder ben for engagement og initiativ.
Mine rødder, mit arbejdsliv og mit engagement i forenings- og erhvervslivet har formet mit politiske ståsted: Mere frihed, færre regler og bedre rammer for erhverv og landbrug – særligt uden for de store byer.
Mine mærkesagerMindre bureaukrati, mere frihed
Jeg vil have en bedre og mere fleksibel lovgivning på erhvervsområdet – det skal være lettere at drive et CVR-nummer. Alt for mange virksomheder lukker kort tid efter de er åbnet, fordi de drukner i administrativt arbejde pålagt af staten. Specielt mindre virksomheder. Det skal kunne betale sig at arbejde og drive en forretning.
Udenrigspolitik skal sætte danskerne først – ikke resten af verden
Vi skal være med i de konventioner og fællesskaber, som gavner danskerne. Det nuværende EU-system laver lovgivning hen over hovedet på danskerne, og vi er ikke herrer i eget hus – men det skal vi være. Samtidig kan vi sagtens bygge bro for at gøre erhvervs- og rejselivet så enkelt som muligt.
Skat skal være en service for danskerne – ikke omvendt
Skattesystemet er tungt og uigennemsigtigt. Både selvstændige og borgere bliver jagtet af Skat, og det er umuligt at blive hørt i det nuværende system. Vi skal have et system, hvor borgeren og den selvstændige kan forstå reglerne uden en dyr revisor og uden at føle, man er blevet snydt af staten.
Billigere og sunde danske fødevarer
Det er, som om de siddende politikere ikke har forstået, at grundlaget for ethvert samfund er fødevareproduktionen, og derfor bruger enhver lejlighed til at kvæle den. Det gør ikke kun vores fødevareproduktion mindre, men også dyrere. Vi skal have moderniseret reglerne, så vi sikrer god, sund mad, der kan produceres kosteffektivt uden unødvendig skade på natur og miljø.
Billig og sikker transport
Mange danskere er dybt afhængige af en bil til daglig. Vi kan ikke være bekendt, at biler er så over beskattet, som de er i dag. Vi skal af med registreringsafgiften, afgiften på benzin og diesel samt afgiften på Storebæltsbroen, der deler landet i to. Politikerne lovede dengang man byggede broen, at den skulle være gratis, når den var betalt. Det er den reelt for længst. Nu er den i stedet blevet et skatteobjekt. Det skal stoppes.
CV2023 – nu
Produktionsteknisk rådgiver, V. Bech Tools A/S, Sabro
2015 – 2023
Teknisk rådgiver i skærende værktøjer, MAPAL Dr. Kress, Aalen – ansvarlig for Danmark
2013 – 2015
Produktionstekniker, Finsø A/S, Bredebro
2006 – 2013
Produktionstekniker, Jydsk Aluminiums Industri A/S, Herning
1999 – 2006
Maskinarbejder/tekniker, Alfa Laval, Kolding
1997 – 1999
Montør, Birk Dahl Stalindretning, Toftlund
1996 – 1997
VVS-montør, Toftlund VVS – montagearbejde i Tyskland
1994 – 1996
Maskinarbejder, Johs. Møllers Maskinfabrik
1990 – 1994
Uddannet maskinarbejder, GAHEMA Maskinfabrik
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Tim Larsen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/tim-larsen

Folketingskandidat
Tim LarsenSjællands Storkreds
Jeg stiller op for Borgernes Parti, fordi politik skal tage udgangspunkt i borgernes virkelighed, og ikke i systemets bekvemmelighed. Jeg vil tage ansvar, give stemme til dem, der ikke bliver hørt, og arbejde for ansvarlige og langsigtede løsninger, der skaber reel forandring.
Min motivationMin motivation for at stille op som kandidat for Borgernes Parti udspringer af mine egne erfaringer som forælder i mødet med staten. Da min søn som 6-årig fik konstateret sin sygdom, begyndte kampen med systemet. Myndighederne var tæt på at fjerne vores andre børn uden at lytte til os. Vores familie blev reduceret til en sag i et system uden menneskelige hensyn. Beslutninger blev truffet ud fra regler og kassetænkning. Kampen sled hårdt på os som familie og skabte dyb mistillid. Derfor vil jeg kæmpe for borgernes retssikkerhed og et mere menneskeligt system.
Jeg oplever i stigende grad, at politiske beslutninger træffes langt fra den virkelighed mange mennesker lever i, og at konsekvenserne mærkes direkte i hverdagen. Derfor ønsker jeg, at være en stemme for dem, der ikke altid bliver hørt, og arbejde for en politik der er gennemtænkt, økonomisk ansvarlig og bæredygtig på lang sigt.
Jeg deler Borgernes Partis værdier om frihed, ansvar og retfærdighed, og jeg mener politik skal handle om konkrete resultater frem for symbolpolitik. Jeg tror på, at et stærkt demokrati kræver tydelige prioriteringer, åben dialog og modet til at træffe beslutninger – også når de er svære.
Mine mærkesagerBorgernes rettigheder skal beskyttes
Et frit samfund bygger på tillid – ikke på konstant overvågning og kontrol. Jeg vil arbejde imod unødig overvågning af borgerne, og for stærk beskyttelse af privatliv og retssikkerhed.
Samtidig er retten til at bruge kontanter en grundlæggende frihed som sikrer, at alle kan deltage i samfundet uden at blive overvåget eller udelukket. Kontanter skal bevares som et reelt valg, så vi fastholder tryghed, inklusion og borgernes frihed i hverdagen.
Fri bevægelighed for borgerne
Høje afgifter og priser presser almindelige mennesker, og begrænser deres frihed i hverdagen. Jeg vil arbejde for lavere afgifter på nødvendige varer og brændstof, samt mere rimelige priser generelt, så det igen kan betale sig at være almindelig borger. Samtidig bør Storbæltsbroen gøres gratis, fordi den er en national livsnerve der skal binde Danmark sammen – ikke fungere som en økonomisk barriere. Økonomisk politik skal skabe frihed, tryghed og bedre sammenhæng i hele landet.
Mennesker før systemet
Jeg vil arbejde for et velfærdssystem, der sætter mennesker før systemer – uanset om det handler om børn og unge, ældre eller mennesker med handicap. Alle har ret til trygge rammer, værdighed og hjælp, der tager udgangspunkt i det enkelte menneskes behov. Det kræver tid til omsorg, tidlig indsats frem for brandslukning, mere selvbestemmelse og mindre bureaukrati, så ressourcerne bruges på relationer og kvalitet i stedet for skemaer og kontrol.
Forebyggelse før behandling
Et stærkt samfund kræver et sundhedsvæsen, hvor alle har lige adgang – uanset økonomi. Der skal mere fokus på livskvalitet, sundhed og forebyggelse end sygedomsbekæmpelse. Der skal være bedre sundhed i Danmark, også uden for de større byer.
CV2020 – nu
Pædagogisk medarbejder
2017 – 2019
Tabt arbejdsfortjeneste grundet handicappet søn
2014 -2018
Dørmand
2009 – 2017
Pædagogisk medarbejder
1995 – 2009
Lastvognschauffør
1994-1995
Værnepligtig
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/du-udleder-nu-mindre-co2-end-dine-forfaedre

Energipolitik, Natur & miljøDu udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre18-12-2025
Borgernes Parti
I dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i dag forbruger langt mere energi end nogensinde.
Industrialiseringen som udgangspunkt
Samtidig med den globale industrialisering der fandt sted i 1850’erne, begyndte man også at tage temperaturmålinger systematisk, hvorfor dette årti oftest bliver brugt som udgangspunkt for mange grafer omhandlende den globale temperaturudvikling.
Derfor er det også interessant at sammenligne danskernes individuelle udledning af co2 i dag, med den gennemsnitlige udledning i 1850’ernes Storbritannien per person, da det var fødestedet for den industrielle revolution.
Mere eller mindre?
Grunden til vi som samlet nation udleder mere CO₂ nu end i 1850’erne, er fordi befolkningen er vokset markant. Men hver enkelt dansker udleder mindre CO₂ i dag, end hver englænder gjorde i 1850’erne.
Det hylder vi ikke nok. Det er en kæmpe præstation, at vi er nået hertil i vores udvikling som mennesker og industrielt samfund.
Vi er utroligt energieffektive.
Fremtiden
Co2 er isoleret set godt for verdens plantevækst, og NASA kan dokumentere via satellitbilleder, at kloden bogstaveligt talt er blevet grønnere som følge af mere co2 i atmosfæren. Uden co2 ville planeten uddø.
Men skal vi alligevel forsøge at reducere mængden af co2 i atmosfæren yderligere, ud fra det reelle argument, at vi stadig bliver flere mennesker på jorden, så er løsningen ikke, at begrænse folks muligheder, rettigheder, eller levestandard.
Løsningen er, at satse på hvad der allerede virker – innovation og forskning. For eksempel kan 4. generations atomreaktorer og lignende nye teknologier under udvikling, gøre vores energisystemer endnu renere uden at forringe livskvalitet og velstand.
Konklusion
Borgernes Parti ønsker et rigere Danmark og en ambitiøs energipolitik, der satser på atomkraft som fremtidens energiforsyning.
I mellemtiden skal vi sikre, at Danskernes levestandard ikke forringes yderligere af dyr ”grøn” energi. Derfor skal vi have gas, olie og kul tilbage i energiforsyningen. Det kan vi godt tillade os nu. Og ingen siger vi skal blive ved med det 175 år mere.
Det er ikke politisk korrekt – men det er sund fornuft.
Kilder
Co2 udledning per person.
https://ourworldindata.org/grapher/co-emissions-per-capita?country=OWID_WRL~GBR~DNK
NASA kan dokumentere jorden er blevet op til 50% grønnere.
https://www.nasa.gov/centers-and-facilities/goddard/carbon-dioxide-fertilization-greening-earth-study-finds/
Fjerde generation atomreaktor.
https://klimarealisme.dk/2023/08/20/generation-4-kernekraft/
Relaterede indlægEnergipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik, Transportpolitik09-12-2025Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
Natur & miljø, Transportpolitik06-12-2025Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisenRegeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028  [...]
Borgernes Parti
12Next


---

# Energipolitik Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/energipolitik

Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
Gallery
Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
Energipolitik, Natur & miljø
Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædre
I dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-19T14:39:29+01:0018-12-2025|Energipolitik, Natur & miljø|0 Comments
Read More
Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?
Gallery
Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?
Energipolitik
Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?
Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T18:47:25+01:0016-12-2025|Energipolitik|0 Comments
Read More
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Gallery
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Energipolitik, Transportpolitik
Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?
Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
By Laura|2025-12-16T16:33:55+01:0009-12-2025|Energipolitik, Transportpolitik|0 Comments
Read More


---

# Atomkraft? Ja tak - men hvorfor? - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/atomkraft-ja-tak-men-hvorfor

EnergipolitikAtomkraft? Ja tak – men hvorfor?16-12-2025
Borgernes Parti
Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet er, at Danmark i dag er afhængig af vind og vejr, og ofte må købe stabil energi fra vores nabolande. Det er hverken logisk eller ansvarligt. Og ifølge Energinet kommer Danmark til, at mangle stabil og billig elektricitet fra 2034, hvis vi ikke får opbygget en solid energiforsyning snarest. – Atomkraft er det naturlige svar.
Atomkraftens udvikling
Atomkraftværker har gennemgået en markant teknologisk udvikling. Værkerne omtales ofte som generation 1, 2, 3 og 4.
Generation 1 var de tidligste forsøgsanlæg fra 40’erne og 50’erne. Generation 2 udgjorde hovedparten af de ældre kommercielle værker frem til midt 90’erne. Generation 3 er nutidens moderne anlæg med passive sikkerhedssystemer, og markant reduceret risiko for ulykker. Men generation 4, som nu er under udvikling, er en revolution i forhold til størrelse, sikkerhed, variation, mobilitet og ydeevne. Der er på mange måder her tale om en anden teknologi, end den gamle frygten for atomkraft blev baseret på.
Et nyt industrieventyr
Danmark står desuden ikke uden kompetencer indenfor feltet. Copenhagen Atomics og Saltfoss Energy udvikler generation 4 thorium-smeltesalts reaktorer med fokus på sikkerhed, pålidelighed, kompakthed og mobilitet, og er blandt nogle af verdens førende inden for denne teknologi. Disse projekter viser, at atomkraft kan blive et nyt dansk industrieventyr med eksport, arbejdspladser og teknologisk førerposition på verdensplan.
Konklusion
I Borgernes Parti vil vi ophæve forbuddet mod atomkraft i Danmark. Hvis vi vil have stabil, CO₂-fri energi året rundt, uanset vind og vejr, så findes der intet realistisk alternativ til atomkraft. Vi ser kernekraft som en nødvendig og fornuftig del af en ansvarlig energipolitik.
Kilder
Et kig på Danmarks historie med atomkraft, og hvor vi er på vej hen.
https://world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-a-f/denmark
Ifølge Energinet kommer vi til at mangle el i stikket fra 2034, med den aktuelle energipolitik.
https://www.bt.dk/samfund/alvorlig-stroem-mangel-truer-danmark-det-er-helt-uholdbart
En dybere gennemgang af generation 4 atomreaktorerne.
https://klimarealisme.dk/2023/08/20/generation-4-kernekraft/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik, Transportpolitik09-12-2025Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]


---

# Indvandring er med til at hæve boligpriserne - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/indvandring-er-med-til-at-haeve-boligpriserne

Boligpolitik, UdlændingeIndvandring er med til at hæve boligpriserne15-12-2025
Borgernes Parti
Bolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de har råd til.
En nyligt offentliggjort analyse fra Rockwool Foundation Berlin kaster nu nyt lys over udviklingen. Ifølge analysen er indvandringen fra vestlige og ikke-vestlige lande til Danmark, årsag til hele 62 % af prisstigningerne på boligmarkedet i perioden 1999 til 2016. Resultatet fremgår af kapitel 7, side 27 i rapporten i nedenstående link.
Udbud og efterspørgsel
Forklaringen er grundlæggende økonomisk. Hvis befolkningen vokser hurtigt, og boligbyggeriet ikke følger med, presses priserne op. Det gælder både ejerboliger og lejeboliger.
Det er dog vigtigt at understrege, at indvandring ikke er den eneste årsag til de høje boligpriser. Renteniveau, urbanisering og manglende byggeri spiller også en stor rolle. Samtidig er stigende boligpriser ikke kun et dansk problem, men ses i mange vestlige lande. Men analysen fra Rockwool Foundation Berlin viser, at indvandringen til Danmark i perioden 1999 til 2016, er en hidtil overset faktor i boligprisernes udvikling.
Konklusion
Udbud og efterspørgsel hænger uløseligt sammen. Hvis man politisk ønsker at dæmpe boligpriserne, skal man derfor ikke kun lempe bureaukratiet og sagsbehandlingstiderne forbundet med nybyggeri, men også kigge på den udefrakommende befolkningstilvækst. En mulighed kan være, at begrænse mængden af indvandring til Danmark, som en del af en bredere løsning på de unges boligkrise.
Kilder
https://www.rfberlin.com/wp-content/uploads/2025/09/25078.pdf
Relaterede indlægUddannelse, Udlændinge15-12-2025Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?Den danske folkeskole hviler i høj grad på præsten Nikolai Grundtvigs ideer om oplysning, åndsfrihed og ligeværdighed. Han talte for, at skolen ikke kun skulle være til for samfundets skyld,  [...]
Borgernes Parti


---

# Boligpolitik Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/boligpolitik

Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Gallery
Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Boligpolitik, Udlændinge
Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Bolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere - særligt studerende og nye købere - at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:05:07+01:0015-12-2025|Boligpolitik, Udlændinge|0 Comments
Read More


---

# Udlændinge Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/udlaendinge

Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Gallery
Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Boligpolitik, Udlændinge
Indvandring er med til at hæve boligpriserne
Bolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere - særligt studerende og nye købere - at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:05:07+01:0015-12-2025|Boligpolitik, Udlændinge|0 Comments
Read More
Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Gallery
Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Uddannelse, Udlændinge
Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Den danske folkeskole hviler i høj grad på præsten Nikolai Grundtvigs ideer om oplysning, åndsfrihed og ligeværdighed. Han talte for, at skolen ikke kun skulle være til for samfundets skyld,  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-15T18:14:42+01:0015-12-2025|Uddannelse, Udlændinge|0 Comments
Read More


---

# Lov- og Beslutningsforslag - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/lov-og-beslutningsforslag

Lov- og BeslutningsforslagAndreas Haladyn2025-09-14T12:21:44+02:00
Lov- og BeslutningsforslagVi arbejder på indholdet.Vi ved, at det kan være frustrerende med manglende indhold, men vi arbejder på højtryk for at få indhold på plads. Kig snart forbi igen.


---

# Forslag til folketingsbeslutning om at gøre medlemskab af Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) frivilligt. - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/beslutningsforslag/forslag-til-folketingsbeslutning-om-at-goere-medlemskab-af-arbejdsmarkedets-tillaegspension-atp-frivilligt

Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om at gøre medlemskab af Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) frivilligt.Til behandling: 20.01 2026
Resumé:
Med forslaget pålægges regeringen inden den 1. marts 2026 at indkalde til forhandlinger med Folketingets partier om en model, hvor medlemskab af ATP gøres frivilligt. Forslaget har således til formål at påbegynde en politisk proces, der skal sikre større frihed for borgerne i forhold til deres pensionsopsparing. Forslaget har derudover til formål at modernisere pensionssystemet og styrke borgerens selvbestemmelse. Samtidig er det en central målsætning, at de borgere, som er afhængige af ATP, fortsat skal have tryghed og sikkerhed i forhold til deres udbetalinger.
Læs mere om forslaget


---

# Forslag til folketingsbeslutning om, at bidrag til Danmarks udviklingsbistand skal være frivillige - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/beslutningsforslag/forslag-til-folketingsbeslutning-om-at-bidrag-til-danmarks-udviklingsbistand-skal-vaere-frivillige-2-2

Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om, at bidrag til Danmarks udviklingsbistand skal være frivilligeTil behandling: 05.12 2025
Resumé:
Det foreslås, at skatteydere årligt tilkendegiver, om og hvor meget de ønsker at bidrage til den statslige udviklingsbistand via en særlig valgmulighed på forskudsopgørelsen. Herved skabes en direkte sammenhæng mellem den enkeltes vilje og statens handling – et principielt skridt mod en mere borgernær og valgfri skattepolitik.
Læs mere om forslaget


---

# Forslag til folketingsbeslutning om afvikling af DR som statslig institution - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/beslutningsforslag/forslag-til-folketingsbeslutning-om-afvikling-af-dr-som-statslig-institution-2

Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om afvikling af DR som statslig institutionTil behandling: 03.12 2025
Resumé:
Forslaget pålægger regeringen at fremsætte lovforslag om at afvikle DR som statslig institution og gennemføre en privatisering senest ved udgangen af 2026. Formålet er at sikre et frit og pluralistisk mediemarked uden statslig dominans, frigøre offentlige midler og styrke private mediers konkurrencevilkår.
Læs mere om forslaget


---

# Forslag til folketingsbeslutning om mulighed for central affaldssortering i kommunerne - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/beslutningsforslag/forslag-til-folketingsbeslutning-om-mulighed-for-central-affaldssortering-i-kommunerne-2

Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om mulighed for central affaldssortering i kommunerneTil behandling: 02.12 2025
Resumé:
Formålet med beslutningsforslaget er at mindske generne for borgerne ved at skulle sortere i mange affaldsfraktioner og -containere og sikre en effektiv affaldsindsamling i kommunerne. Forslaget skal gøre det muligt for kommunerne at vælge et alternativ til kildesortering i husstandene i form af central affaldssortering, hvis kommunerne kan påvise en lige så høj genanvendelsesgrad.
Læs mere om forslaget


---

# Forslag til folketingsbeslutning om Folketingets mistillid til statsministeren - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/beslutningsforslag/forslag-til-folketingsbeslutning-om-folketingets-mistillid-til-statsministeren

Forslag
Forslag til folketingsbeslutning om Folketingets mistillid til statsministerenTil behandling: 25.11 2025
Resumé:
Forslaget fremsættes af Borgernes Parti, da vi ikke kan acceptere en statsminister, der har brudt borgernes tillid, og handlet i strid med grundlæggende principper for vores demokratiske system. For at genoprette tilliden, beskytte borgernes retssikkerhed og sikre ansvarlighed i dansk politik, mener vi et mistillidsvotum er nødvendigt, og at partierne i folketinget tilkendegiver deres standpunkt over for borgerne.
Læs mere om forslaget


---

# Lars Boje Mathiesen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/lars-boje-mathiesen

Folketingskandidat
Lars Boje MathiesenØstjyllands Storkreds
Hvis sandheden gør ondt, er det ikke sandheden, der er problemet – men de løgne, vi har levet med.
Min motivationFor mig handler politik ikke om at styre mennesker, men om at give mennesker retten og muligheden for selv at styre deres liv.
Derfor finder jeg stor sandhed i Václav Havels budskab om, at politik ikke burde være kunsten at erobre og bevare magt, men kunsten at give den tilbage til folket.
Jeg har set, hvordan skiftende flertal svigter netop denne sag. Samtidig er de samme partier i fuld gang med at forære Danmark væk til en totalitær ideologi.
Jeg vil gerne sikre, at de ikke lykkes med dette – og hvis jeg ikke kan, så skal mine børn vide, at jeg kæmpede imod.
Mine mærkesagerEt opgør med systemetStaten er vokset sig alt for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, regler, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet frem for frie borgere med ansvar for vores egen lykke og fremtid.
Danmark skal være danskDanmark er vores fædreland – et land med rødder, traditioner og værdier, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet trues af massiv indvandring og årtiers fejlslagen integration. Vi må turde sige det, som det er: Danmark skal forblive dansk.
Langt mere energiVi har ikke en klimakrise – vi har en energikrise. Dyr og ustabil såkaldt ”grøn” energi gør både hverdag og velfærd dyrere. For sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne.
CV2019 – nu
Medlem af folketinget, Christiansborg
2015 – 2019
Folkeskolelærer, Ellevangskolen
2010 – 2019
Løbende selvstændigt erhvervsdrivende, Ribe/Aarhus
2008 – 2015
Folkeskolelærer, Vejlby Skole
2008 – 2010
Diplomuddannelse i offentlig ledelse (mangler sidste modul)
2005 – 2008
Folkeskolelærer, Rolf Krake Skolen
2003 – 2004
Døgnvagt på anbringelsessted for voksne, Ribe
2000 – 2005
Folkeskolelærer, Ribe Statsseminarium og Nørre Nissum Seminarium
1999 – 2000
Sfo-medarbejder, Jernved SFO
1996 – 1999
Management og psykologi, Southeast Missouri State University
1992 – 1995
Hhx, Ribe Handelsskole
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Emilie Schytte - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/emilie-schytte

Folketingskandidat
Emilie SchytteNordsjællands Storkreds
Jeg siger ikke "det er for svært" – men spørger snarere: "hvordan får vi det til at ske?" Jeg stiller op for alle dem der savner gennemsigtighed, som vil have mindre spild, og som drømmer om et Danmark med mere frihed, færre regler og mere sund fornuft.
Min motivationJeg har valgt at stille op fordi jeg tror på, at politik kan være klogere, mere ærligt og langt mere præget af sund fornuft.
Jeg har ikke fulgt den traditionelle vej. Jeg har opbygget virksomheder, arbejdet med teknologi, og brugt min tid på at forstå mennesker. Det har lært mig én ting: Vi kan meget mere end vi tror.
Jeg er drevet af nysgerrighed og ansvar. Jeg siger ikke “det er for svært” – jeg spørger snarere: “hvordan får vi det til at ske?”.
Jeg stiller op for alle dem, der savner gennemsigtighed, som vil have mindre spild, og som drømmer om et Danmark med mere frihed, færre regler og mere sund fornuft.
Vi har brug for ledere der tør tænke langsigtet, bruge data intelligent og sætte mennesket først, – og som ikke løber efter overskrifter, men efter løsninger der holder.
Jeg stiller op fordi jeg tror på Danmark. Og fordi jeg tror vi kan bygge noget bedre. Sammen.
Mine mærkesagerKunstig intelligens med mennesket i centrum
Jeg arbejder for, at Danmark bliver førende i brugen af ansvarlig AI, hvor teknologien tjener mennesket – ikke omvendt.
Mindre spild af offentlige ressourcer
Vores skattekroner skal bruges klogere. Jeg kæmper for mere gennemsigtighed, færre bureaukratiske lag og smartere løsninger.
Europas laveste selskabsskat
Iværksætteri skal kunne betale sig. Jeg vil skabe de bedste vilkår for små og mellemstore virksomheder, så idéer kan blive til virkelighed.
Mere frihed, mindre stress
Politik skal fremme mentalt helbred, frihed og livskvalitet, frem for konstant kontrol og stress.
Langsigtede beslutninger baseret på data
Jeg står for politisk ledelse, hvor fakta, transparens og virkelige løsninger går forud for overskrifter og symbolpolitik.
CV2019 – nu
Kunstig Intelligens Konsulent
2022 – 2024
Underviser i Kunstig Intelligens, Roskilde Universitet
2021- 2024
HUMTEK, BSc i Humaniora & Teknologi, Roskilde Universitet
2015 – 2018
Iværksætter Kælderen 13 ApS og Blød Hat ApS
2015- 2017
Cand.Merc. i Strategy, Organisation & Leadership, CBS
2015
Udvekslingssemester, Köc University, Tyrkiet.
Kurser i økonomi, marketing og etik.
2012 – 2015
BSc i Erhvervsøkonomi & Psykologi, CBS
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Jacob Harris - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/jacob-harris

Folketingskandidat
Jacob HarrisSjællands Storkreds
Vi har brug for politikere og en politik, der er drevet af tillid og sund fornuft. Så kan vi tage hånd om dem, der har brug for hjælp, mens vi andre har nogle frie rammer, vi kan vokse i.
Min motivationJeg har valgt at stille op, fordi jeg vil give danskerne en politik, der giver mening, og være en politiker de kan stole på!
De fleste politikere på Borgen i dag har aldrig lavet andet end at være politikere, og det tror jeg ikke, der kommer noget godt ud af. Jeg har derfor valgt at stille op, fordi jeg har oplevet Danmark som en almindelig borger.
Jeg er uddannet VVS’er, tag- og facademontør, og var montør og lærling i 10 år. Jeg blev bl.a. valgt som tillidsrepræsentant og arbejdsmiljørepræsentant i den periode. Dette førte mig i armene på fagbevægelsen, hvor jeg blev tilbudt en stilling i Dansk Metal som organizer.
Jeg var ansat i fagbevægelsen i 12 år, og sprang efter mange overvejelser ud som selvstændig i 2025. I dag bruger jeg mine mange års erfaring indenfor byggeri og håndværksfaget til, at investere i byggeri og istandsættelse af ejendomme.
Jeg er drevet af frihed og tanken om, at vi godt kan selv – og skal have plads til det. Jeg har det svært med bureaukrati og rammer, man ikke kan vokse i, og jeg synes, vi har for mange regler i Danmark, som ikke giver mening og bremser den personlige udvikling.
Vi har brug for politikere og en politik, der er drevet af tillid og sund fornuft. Så kan vi tage hånd om dem, der har brug for hjælp, mens vi andre har nogle frie rammer, vi kan vokse i.
Mine mærkesagerMindre bureaukrati, mere frihedJeg vil have en bedre og mere fleksibel lovgivning på erhvervsområdet – det skal være lettere at drive et CVR-nummer. Alt for mange virksomheder lukker kort tid efter de er åbnet, fordi de drukner i administrativt arbejde pålagt af staten. Det skal kunne betale sig at arbejde og drive en forretning.
En fair og hårdere straf for personfarlig kriminalitetPædofile og voldtægtsforbrydere skal straffes langt hårdere, og ofrene skal kompenseres i en så høj grad, at de føler, at staten har taget hånd om gerningsmanden – ikke som i dag, hvor gerningsmanden griner af staten og offeret.
Skat skal være en service for danskerne – ikke omvendtSkattesystemet er tungt og uigennemsigtigt. Både selvstændige og borgere bliver jagtet af Skat, og det er umuligt at blive hørt i det nuværende system. Vi skal have et system, hvor borgeren og den selvstændige kan forstå reglerne uden en dyr revisor og uden at føle, man er blevet snydt af staten.
Børnefamilierne skal have mere frihed og mindre stressDer er alt for store krav fra staten i forhold til at være familie i dag. Bundfradraget bør sættes op med minimum 1.000 kroner netto pr. person. Det vil give familierne flere penge mellem hænderne, som blandt andet kan bruges på mere frihed til barsel, nedsat arbejdstid m.m.
Udenrigspolitik skal sætte danskerne først – ikke resten af verdenVi skal være med i de konventioner og fællesskaber, som gavner danskerne. Det nuværende EU-system laver lovgivning hen over hovedet på danskerne, og vi er ikke herrer i eget hus – men det skal vi være. Samtidig kan vi sagtens bygge bro for at gøre erhvervs- og rejselivet så enkelt som muligt.
CV2025 – nu
Direktør/montør i eget firma
2022 – 2025
NNF Teamleder for Organisering
2020 – 2022
HK Handel, Organizer
2013 – 2020
Metal Hovedstaden, Organizer
2008 – 2013
Blikkenslager svend
2004 – 2008
Lærling hos Poul Damgaard VVS
2002 – 2004
HF
1992 – 2002
Folkeskole og efterskole
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Nadja Natalie Isaksen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/nadja-natalie-isaksen

Folketingskandidat
Nadja Natalie IsaksenSydjyllands Storkreds
Det vigtigste for Borgernes Parti er, at den demografiske udvikling vendes, så færre personer fra MENAPT-landene kommer til og er i Danmark. Det er et krav til en kommende regering.
Min motivationI årtier har politikerne presset på for forandringer, som ingen danskere har stemt for. Ingen har stemt for masseindvandring, ghettoer, og parallelsamfund. Det har fungeret som en sovepude, mens vi har fået ørerne tudet fulde af de klassiske partier om, at nu vil man løse problemet. Men i stedet for at løse problemet, så er problemet bare vokset sig større. Det er bevidst. Partierne har brugt problemet som et værktøj til at rage mere og mere magt til sig.
År efter år har vi nemlig fået at vide, at udlændingepolitikken er så stram, som den kan blive. Alligevel kommer der kort efter endnu en stramning, som ikke løser problemet ved roden. Samtidig ser vi politikere, der offentligt udtrykker forargelse, vrede og overraskelse over de problemer, de selv har været med til at skabe. Ingen andre end de klassiske politikere har ansvaret for, at det er gået så galt, som det er.
Derfor er det kommet så vidt i dag. De klassiske partier har ikke vilje eller mod til at gøre det nødvendige for at redde Danmark. De vil ikke løse problemet – ellers havde de gjort det for længst.
Danskerne skal bare tro, at de vil løse problemet og stemme på dem én gang til. Det er politisk teater.
Med sovepuden har islam bredt sig mere og mere, hvilket underminerer hele det kulturelle fundament, der gør Danmark til Danmark.Vi ser vores egne værdier, traditioner og kultur blive presset i baggrunden af de klassiske politikere for at behage muslimerne. Se blot “koranloven”.
Danmark er ved at blive forandret for altid på grund af en massivt forfejlet udlændingepolitik.
Den skal løses én gang for alle.
For når vi først har mistet Danmark, så får vi det aldrig tilbage. Muslimerne har over 50 lande, de kan kalde deres, men vi har kun ét Danmark. Det må ikke ske. Det skal være danskerne, der bestemmer, hvilken vej Danmark skal udvikle sig. Det kræver, at nogen stiller sig forrest, og kæmper for at give magten tilbage til danskerne.
At magten skal tilbage til borgerne gælder ikke kun på udlændingeområdet, men generelt. Hver dag skal vi forholde os til staten på den ene eller anden måde. Staten har udviklet sig til et system, der ikke fokuserer på at hjælpe eller skabe gode rammer for borgere og virksomheder, men på at bevare og styrke sin magt – for enhver pris.
Det er på tide med et opgør, hvor staten i stedet arbejder for os.
Mine mærkesagerStaten skal tvinges på slankekur
Staten er vokset sig alt for stor, og styrer alt for meget af vores liv. Lige nu er det danskerne, der arbejder for staten – ikke omvendt. Derfor skal vi have et opgør med, hvordan staten er indrettet.
Staten skal virke ved få og simple regler, hvilket vil gavne både borgere og virksomheder. De mest nødvendige ting skal varetages af staten, såsom forsvar, politi, kritisk infrastruktur og den borgernære kernevelfærd. Som udgangspunkt er alle andre opgaver varetaget bedre i det private eller civile. Derfor skal pengene følge borgeren.
De politikere som påstår, at vi har behov for en stor og stærk stat, gør det i høj grad af ideologiske årsager. Ikke fordi staten er bedre til at forvalte opgaver, men fordi de ikke har tillid til, at danskerne kan tage vare på deres eget liv – og vil have magt. Derfor skal vi ændre hele strukturen for, hvordan det offentlige fungerer. Vi skal sikre, at de, der har behov for hjælp, får den hurtigt, mens de der ikke har behovet, skal have frie rammer til at skabe deres eget liv, uden at blive hæmmet af en stadig stigende mængde af regler fra en stadig stigende mængde af offentligt ansatte.
Derfor har vi behov for at omstrukturere arbejdsmarkedet. Vi skal have færre bureaukrater, konsulenter og mellemledere, og flere SOSU’er, politibetjente, soldater m.m.
Samtidig skal vi sikre, at danskerne får både mere tid og flere penge mellem hænderne. Det skal vi gøre ved at hæve personfradraget, indføre en flad skat og fjerne så mange skatter og afgifter som muligt.
Befolkningsudskiftningen skal stoppes
Danmark og dansk kultur eksisterer kun, fordi danskerne eksisterer. Som folk er vi ikke defineret af et pas, en konvention eller andet legalistisk. Vi er fortsættelsen på vores forfædres kamp for deres eksistens og rettigheder. Historien og kontinuiteten gør os til danskere. Det er noget smukt og unikt. Hvis Danmark stopper med at være danskernes – eneste – hjemland, så har vi ikke blot forseglet vores skæbne, vi har også svigtet vores forfædre og historie.
Dette er den vigtigste politiske, kulturelle og skæbnesvangre kamp af alle, derfor må vi være villige til at gøre det nødvendige. Vi skylder vores børn, og vores forfædre, at Danmark også i fremtiden er danskernes hjemland.
Vi skal ikke blot turde stille klare og kritiske krav til, hvem der bosætter sig i Danmark – vi skal også være i stand til det. Derfor skal vi have magten tilbage til danskerne og Folketinget. Vi skal enten udmeldes af eller tage forbehold for de konventioner, som forhindrer, at vi kan føre den udlændingepolitik, der skal til for at redde Danmark.
Rigtig meget skade er allerede sket, og mange mennesker, som i dag opholder sig i Danmark, bør ikke være her. Vi skal starte med de lavthængende frugter. De kriminelle udlændinge; dem, der ikke kan eller vil forsørge sig selv; og dem, der ikke vil tilpasse sig danske værdier.
Vi skal samtidig lukke for asyl og familiesammenføring, samt stoppe tildeling af indfødsret til folk fra ikke-vestlige lande. Vi skal begrænse udenlandsk arbejdskraft mest muligt. Den skal baseres på midlertidigt ophold og kun være for EU-borgere.
…og en lang række andre tiltag, herunder lukning af moskéer og friskoler, fjerne anerkendelsen af de islamiske trossamfund, og i det hele taget gøre det så svært som muligt at leve en islamisk tilværelse. Opgaven er først løst, når vi har sikret, at befolkningsudskiftningen er stoppet.
CV2020 – nu
Jurist i Fødevarestyrelsen
2020
Cand. jur
2017
Ba. jur
2017–2020
Salgsassistent
2014–2017
Tjener
2010–2013
Salgsassistent
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Niels Christensen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/niels-christensen

Folketingskandidat
Niels ChristensenNordjyllands Storkreds
Jeg har levet et langt liv i virkelighedens Danmark, haft mange forskellige jobs, i flere brancher, og jeg ved hvordan almindelige mennesker rammes, når politikere lovgiver uden sund fornuft!
Min motivationJeg vil redde Danmark! Redde Danmark fra at køre sig selv ud over kanten. Jeg ønsker at arbejde for en ny retning med mere frihed og en langt mindre stat. Danmark er i dag presset af islamisk kultur, af socialismen, af klimahysteri, af woke-bevægelsen, af vores voksende bureaukrati og af EU-systemet. Vigtige udfordringer som skal løses, og dem vil jeg gøre noget ved!
Jeg er født i det herrens år 1953, og er Nordjyde med stort “N”. Så ja! Jeg er en ældre generation – men netop derfor har jeg den erfaring som Folketinget mangler. Jeg har levet et langt liv i virkelighedens Danmark, haft mange forskellige jobs, i flere brancher, og jeg ved hvordan almindelige mennesker rammes, når politikere lovgiver uden sund fornuft!
Mine mærkesager· En langt mindre stat – mere frihed og mindre statslig kontrol.
· Sund fornuft og meningsfulde principper – skal gælde alle love.
· Indførelse af atomkraft – helst thorium-baserede SMR-løsninger.
· Danmark skal ud af konventionerne.
· Islamisk kultur skal ikke fylde i Danmark. Mennesker der ønsker et islamisk samfund, skal finde et andet sted bo.
· Et markant mindre EU-samarbejde – Danmark skal bestemme mere selv.
· Lukning af det centrale skattesystem og mere lokal forankring.
· Et filter for nye love: Giver det mening? Og er det sund fornuft?
· Udenrigs- og forsvarspolitik: Danmark skal stå fast i NATO og samarbejde tæt med USA.
CV2025 – nu
Folketingskandidat for Borgernes Parti
2025
Kommunalkandidat for Borgerlisten i Vesthimmerland
2017
Folketingskandidat for Nye Borgerlige
2009 – nu
Iværksætter, vognmand, skrothandler, politisk skribent, medhjælper på et landbrug og podcaster.
1953 – 2009
Husmandssøn, mekaniker, flymekaniker, diverse jobs, HF-forløb, pædagogikum, faglære og landmand.
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Morten Dehn - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/morten-dehn

Folketingskandidat
Morten DehnKøbenhavns Omegns Storkreds
Jeg har tillid til borgerne. Tillid til at mennesker selv er i stand til, at tage ansvar og træffe beslutninger for deres eget liv. Derfor bør vi begrænse antallet af love og regler, reducere den offentlige sektors omfang, og give individet større frihed til at leve sit liv på egne præmisser.
Min motivationDu og jeg har kun ét liv. Én mulighed for at leve det på den måde, der giver mening for os hver især.
Netop derfor vægter jeg personlig frihed meget højt. Det gælder både min egen frihed og respekten for din ret til at leve dit liv, som du ønsker det. Frihed forudsætter, at vi giver plads til hinanden og værdsætter vores forskelligheder frem for, at problematisere dem.
Frihed er dog ikke ensbetydende med grænseløshed. Vi er en del af et fællesskab, og derfor er det nødvendigt med fælles spilleregler og en vilje til at tage ansvar – og hjælpe dem, der har det sværest. Det er en vigtig del af det fælles ansvar vi bærer.
Skiftende danske regeringer har indført et utal af love og regler. Tendensen er klar. Mere og mere detaljeret regulering af borgernes liv. Hver gang en uretfærdighed opleves og omtales i medierne, står en politiker klar med et forslag. – Som oftest i form af endnu en regel eller et forbud. Resultatet er, at Danmark gradvist bevæger sig i retning af en ”barnepigestat”, hvor staten forventes at løse enhver udfordring. Det personlige ansvar træder i baggrunden, mens afhængigheden af statslig indgriben og støtte vokser – sammen med de offentlige udgifter.
Venstrefløjens medicin er som regel løfter om en større offentlig sektor, højere ydelser og flere rettigheder; løfter, der skal finansieres af højere skatter. Samtidig vil venstrefløjen forbyde alt det, de ikke bryder sig om, eller beskatte det så kraftigt, at borgeren reelt presses til at handle efter statens normer.
Men hvorfor? Hvorfor skal vi ikke selv have friheden til at afgøre, hvad der er vigtigt for os? Hvorfor skal staten definere vores valg?
Jeg har tillid til borgerne. Tillid til at mennesker selv er i stand til, at tage ansvar og træffe beslutninger for deres eget liv. Derfor bør vi begrænse antallet af love og regler, reducere den offentlige sektors omfang, og give individet større frihed til at leve sit liv på egne præmisser.
Mine mærkesagerUdenrigspolitik
Danmarks udenrigspolitik skal være drevet af Danmarks interesser. Ikke kortsigtede følelsesmæssigt store sager der afgør vores forhold til andre lande. Vi skal have en pragmatisk tilgang til vores samarbejdslande og acceptere, at de ikke nødvendigvis har de samme moralske og demokratiske værdier som Danmark.
Ligestilling og anti-wokeisme
Ligestilling er vigtigt for et land. Alle borgere skal have de samme muligheder for at vælge hvad de vil. Det er ligestilling! Kontrol af kønskvoter, opdeling af danskere i grupperinger og diktering af deres repræsentation i magtfulde stillinger uden hensyn til kompetencer, – er wokeisme. Det skal stoppes og bekæmpes.
Energiforsyning
Energiforsyning bliver et af de helt store område i fremtiden, mere end det allerede er. Billig energi driver væksten i samfundet, så enkelt er det. Derfor er det ekstremt vigtigt, at vores energipolitik ikke drives af ideologiske hensyn. Politikerne skal sætte alle de grønne energiformer fri, herunder kernekraft, og træde tilbage fra subsidier og favoriseringer af enkelte energityper og lade markedet selv finde den bedste løsning for vores samfund.
Personlig frihed
Frihed til at leve dit liv som du har lyst, uden indblanding, uden fordømmelse. Så længe det sker under personligt ansvar og i sammenhæng med vores love og regler, skal vi have lov til at leve vores liv som vi selv ønsker.
CV2022 – 2023
COO, Thor Marine Trading
2018 – 2022
Project Manager, Seadragon Maine Consulting, SLU
2016 – 2018
Group Key Account Manager, Dan – Bunkering
2011 – 2015
General Manager Bunker Division, MUR Shipping
2003 – 2011
General Manager, Risk Management Sales
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Rikke Hansen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/rikke-hansen

Folketingskandidat
Rikke HansenKøbenhavns Storkreds
Danmark handler om dig og mig – ikke om systemer og regler der spænder ben for hinanden. Jeg kan se hvordan borgere bliver klemt i bureaukratiet, og underlige regler og love. Jeg mener derfor, at vi har brug for almindelige mennesker på Borgen. Mennesker med livserfaring, der tør tage ansvar og rydde op.
Min motivationJeg er ikke politiker af karriere, men en helt almindelig borger med masser af livserfaring.
Jeg er født i 1980 og har oplevet, at Danmark har forandret sig – og desværre ikke altid til det bedre.
Jeg har set, hvordan beslutninger taget langt væk fra vores dagligdag rammer helt almindelige mennesker hårdt. Og det er dér, jeg trækker stregen. For mig handler politik ikke om højre eller venstre, men om retfærdighed, respekt og sund fornuft.
Det handler om at sætte mennesker før systemet. Noget Christiansborg alt for længe har glemt.
Jeg har arbejdet både i det offentlige og private, og jeg ved, hvordan bureaukrati og dårlige systemer kan tynge os alle. Jeg har stået i situationer hvor det føles, som om man kæmper mod systemet i stedet for sammen med det. Det skal stoppe nu.
Borgernes Parti er det ærlige valg – Politik for borgerne, ikke systemet. Hvis noget ikke virker, laver vi det om. Vi ønsker færre regler, gennemsigtighed og mere ansvar til borgerne. Det er sund fornuft.
Jeg stiller op for meningen, ikke magten. Jeg siger tingene, som de er – også når det gør ondt, fordi jeg er træt af tomme løfter. Jeg gør mig umage, lytter og står fast.
Det handler ikke om mig. – Det handler om os. Om vores børn, vores ældre, vores retssikkerhed og den hverdag, vi alle står op til. Jeg ønsker en politik, hvor du og jeg bliver sat først. Ikke kun hvert fjerde år med valgflæsk, men hver eneste dag.
Mine mærkesagerFamilieretshus
Det nuværende system skader flere familier, end det hjælper. Familieretshuset må nedlægges, og vi skal bygge et helt nyt familieretssystem op fra bunden – et system, der beskytter børnene, løser konflikter og skaber retfærdighed i stedet for at nedbryde og splitte.
Anbringelser, handicapområdet og psykiatrien (inkl. udsatte grupper, diagnoser og vold)
Alt for mange børn fjernes uden tilstrækkeligt grundlag, og handicapområdet er præget af systemfejl og manglende retssikkerhed.
Psykiatrien er presset til bristepunktet. Diagnoser bruges ofte forkert eller stilles alt for sent, hvilket fastholder borgere i problemer frem for at hjælpe dem videre. Vold, både i hjemmet og i systemets møde med borgerne, skal tages alvorligt og forebygges. Vi skal sikre, at hjælp gives i tide, og at både børn og voksne mødes med omsorg og retfærdighed – ikke mistro og fejlbehandling.
Jobcentre og ydelser (sygedagpenge, fleksjob, førtidspension, dagpenge, kontanthjælp)
Jobcentrene fungerer ikke – de spilder både borgernes tid og samfundets ressourcer. Vi skal skabe et system, hvor syge, arbejdsløse og udsatte får hurtig og reel hjælp, ikke kontrol og mistillid.
Dagpenge og kontanthjælp skal indrettes, så mennesker har tryghed, når de har brug for den. Fleksjob/førtidspension skal tildeles på baggrund af virkeligheden – ikke økonomiske hensyn og syltekrukker.
EU
EU blander sig alt for meget i vores hverdag – fra barsel til pension og tidsregistrering. Danmark skal have suverænitet til selv at bestemme over velfærd, arbejdsmarked og sociale forhold. Vi ønsker mindre centralisering i Bruxelles og mere frihed herhjemme.
CV2023 – nu
Sr. Scientist, AGC Biologics
2022 – 2023
Quality Compliance Manager, Ferring Pharmaceuticals
2019 – 2023
Clinical Support Specialist, LEO Pharma
2018 – 2019
Technician, Nordic Bioscience
2013 – 2018
Operation Manager, Unilabs
2008 – 2012
Bioanalytiker, Pat. Afd. Hvidovre Hospital
2003 – 2007
Bioanalytiker Uddannelsen, CVU Øresund, København
1997 – 2000
Vordingborg Gymnasium & HF
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Martin Nordstjerne - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/martin-nordstjerne

Folketingskandidat
Martin NordstjerneNordsjællands Storkreds
Politik skal ikke handle om, at samle mere magt på Christiansborg, men om at give borgerne mere frihed. Mit mål er klart: Mere borger, mindre stat.
Min motivationJeg har valgt at stille op som kandidat for Borgernes Parti, fordi jeg mener, at magten på Christiansborg er blevet for stor, og er kommet alt for langt væk fra den virkelighed, som danskerne lever i til daglig.
Alt for mange politikere har gjort politik til en karrierevej i stedet for en tjeneste for borgerne. Det har skabt en afstand mellem befolkningen og dem, der træffer beslutningerne. Jeg ønsker at være med til at ændre på dette.
Jeg kommer selv fra det virkelige arbejdsliv – et liv, hvor man kender værdien af hårdt arbejde, ansvar og fællesskab. Den erfaring vil jeg tage med ind i politik, så vi kan få en mere jordnær og realistisk tilgang til de udfordringer, vi som samfund står over for.
Mit mål er at bringe sund fornuft, virkelighedsnær erfaring og ansvar tilbage til dansk politik. Borgernes Parti står for frihed, respekt og tillid til borgerne, og det er netop de værdier, jeg vil kæmpe for at styrke på Christiansborg.
Mine mærkesagerLavere skatter og afgifterVi skal have markant lavere skatter og afgifter på alt, og det skal altid kunne betale sig at arbejde.De første 10.000 kr. man tjener om måneden, skal være skattefrie, og både topskatten og arbejdsmarkedsbidraget skal helt afskaffes.Registreringsafgiften på køretøjer, benzin- og dieselafgiften, arveafgiften, elafgiften, m.fl., skal fjernes. Samtidig skal boligskatterne, aktiebeskatningen og selskabsskatten sænkes – med målet om, at Danmark får den laveste selskabsskat i EU.
Klima og grøn energiSelv de røde partier, der har gjort klima til deres mærkesag, har i realiteten ikke leveret resultater.Jeg vil handle – med realistiske og effektive løsninger, der sikrer grøn energi og bæredygtig udvikling, uden at borgere og virksomheder bliver presset med flere afgifter og symbolpolitik. Vi er nødt til at handle nu for fremtidige generationer.
Et bedre sundhedsvæsen og ældrepleje – med frit valgDer skal være frit valg på alle velfærdsområder – uanset om borgerne vælger offentlige eller private tilbud. Pengene skal følge borgeren, så man selv kan vælge sundhedsydelser, plejehjem og hjemmehjælp m.v. På den måde sikres det, at kvalitet og service prioriteres over system og indkomst.Jeg vil skære i bureaukratiet, prioritere ressourcerne smartere og give sundhedsvæsenet ro til at fokusere på patienterne.
Stop for indvandring fra MENAPT-landene og start på hjemsendelserDanmark skal føre en konsekvent udlændingepolitik: Stop for indvandring fra MENAPT-landene, kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent efter første dom, og hjemsendelser af personer uden ret til ophold skal gennemføres.Vi skal turde udfordre konventionerne – det kan ikke være rigtigt, at de skal stå i vejen for hjemsendelser. Danmark må vende den demografiske udvikling, så vi bevarer et trygt og stabilt samfund. Danskerne må aldrig komme i undertal i deres eget land.
Et friere pensionssystem – uden tvungen ATPATP har tabt milliarder af danskeres penge, mens ledelsen udbetaler millionbonusser til sig selv.Vi vil afskaffe tvungen ATP og give borgerne friheden til selv at bestemme, hvordan deres pensionsopsparing investeres – så man ikke tvinges ind i et system, man ikke stoler på.
CV2024 – nu
Virksomhedschef, Hovedstadens Hjemmehjælp Service ApS. Leverandør af hjemmehjælp og sygepleje.
2022 – 2024
Virksomhedschef Human Care A/S. Leverandør af hjemmehjælp og sygepleje, ledelse af 200 medarbejdere.
2021 – 2022
Konsulent indenfor job og arbejdsmarkedsrelationer Næstved Kommune.
2019 – 2021
Salgs- og rekrutteringsansvarlig Human Assist ApS. Ansættelse af kommunale ledere og chefer.
2013 – 2019
Salgs og Marketingtingsdirektør Assistance HR Partner. Turnaround skabte flotte resultater i øst og vest Danmark med salg af rekrutterings og vikarydelser.
2011 – 2013
Chefkonsulent og salgsansvarlig, CareMatch ApS. Skabte store resultater inden for det offentlige med salg af rekrutteringsydelser.
2010 – 2011
Personaleleder Rigshospitalet. Direkte personaleansvar for 32 ansatte, ansættelser og vagtplaner.
2002 – 2010
Nethouse leder, personaleudvikling, salgsansvarlig.
2000 – 2002
IT NetHouse ApS Stifter og direktør.
1998 – 2000
Distriktschef Sonofon Erhvervsdivision.
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Peter Faber - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/peter-faber-rasmussen

Folketingskandidat
Peter FaberNordsjællands Storkreds
Jeg har stået i for mange situationer, hvor det føles som om, at man kæmper mod systemet i stedet for med det. Sådan skal det ikke være.
Min motivationPolitik handler om dig og mig. Vores hverdag, vores job og vores velfærd er det, der skal danne rammerne for, hvordan politikken udvikles på Christiansborg.
Der er desværre sket et skred i den forkerte retning. Det handler i dag i langt højere grad om, hvad politikerne selv mener, og hvad de synes, der passer til dem, og hvordan de sikrer deres plads ved næste valg – fremfor hvad der passer til dig, mig og alle andre, der driver samfundet.
I modsætning til en stor del af de nuværende politikere på Christiansborg har jeg rent faktisk været på arbejdsmarkedet, og det er jeg stadigvæk. Jeg er uddannet murer og har arbejdet på byggepladser. Jeg har arbejdet på plejehjem, i industriproduktion, haft hjemmeplejefirma, og arbejder nu i kriminalforsorgen.
Jeg har i mange år arbejdet i både det offentlige og private og har set, hvordan nogle ting i det private fungerer langt mere effektivt end i det offentlige, samt hvordan bureaukrati og dårlige systemer gør tingene meget besværlige og ofte langt dyrere end nødvendigt.
Jeg har stået i situationer, hvor det føles som om, man kæmper mod systemet i stedet for med det. Sådan skal det ikke være.
Borgernes Parti fremstiller politik for borgerne – ikke systemet. Hvis noget ikke virker, laver vi det om. Vi ønsker færre regler, mere gennemsigtighed og mere ansvar til borgerne, hvor demokratiet vokser, og hvor man ikke skal være afhængig af staten for at leve. Det mener vi er sund fornuft. Jeg ønsker, at vi kommer tilbage til den præmis, der sætter mennesket før systemet, og hvor politikerne er til for borgerne – ikke omvendt.
Mine mærkesagerRetspolitik
Vores retssystem er forældet, og er blevet syltet i alt for mange år af skiftende regeringer. Det har resulteret i, at der nu er alenlange ventetider på at få en sag afgjort ved retten. Vi skal prioritere en opdatering af retssystemet, så gerningsmænd får dom langt hurtigere. Vi skal have mere fokus på forebyggelse og rehabilitering, så vi får færre gerningsmænd og dermed færre ofre.
Udlændinge
Hvis man misbruger den tillid, det danske samfund har vist ved at give ophold til udenlandske borgere, skal de slet ikke være her. Kriminelle udlændinge skal derfor udvises og hjemsendes efter første dom, og den demografiske udvikling skal vendes. Derfor skal vi have et fuldt stop for indvandring fra MENAPT-landene. Den beslutning skal ikke ligge hos hverken EU eller FN. Den skal ligge hos danskerne.
Mindre bureaukrati
I dag har vi så mange systemer og regler, at selv de instanser, der skal håndtere dem, ikke kan finde rundt i dem. Vi skal sætte borgerne før systemet – og ikke omvendt. Vi skal rydde op i tåbelige og ligegyldige regler.
Familie
Daginstitutioner skal være billigere, helst gratis. For at give børnefamilier mere luft i budgettet, og bedre mulighed for at prioritere mere tid sammen – frem for at hænge i en klokkestreng for, at få tingene til at hænge sammen.
Sundhed
Vores sundhedsområde er underlagt enorme dokumentationskrav, som stjæler personalets tid fra deres kerneopgave, som er patienterne. Vi skal have fjernet al den unødige dokumentation, og have mere tillid til personalet.
CV2019 – nu
Ansat i Kriminalforsorgen
2013 – 2021
Medstifter og medejer af privat hjemmeplejefirma
2014 – 2018
Produktionsmedarbejder
2008 – 2014
Socialpædagogisk medhjælper
2001 – 2008
Håndværker
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Allan Holm Nielsen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/allan-holm-nielsen

Folketingskandidat
Allan Holm NielsenFyns Storkreds
Væk med kvælende, uoverskuelige regelsæt, der dræber virkelyst og værdiskabelse.
Min motivationIgennem mere end 20 års erhvervserfaring har jeg oplevet, hvordan virksomheder og virkelyst kvæles i regler og regulativer. Regler og regulativer, der ikke alene ændres hele tiden, men som bliver strammere og strammere, imens de bliver mere og mere uigennemskuelige. Det truer vores velfærdssamfund, fordi det udhuler virksomhedernes konkurrenceevne og dermed deres indtjening.
Det har jeg set konkret ved, at antallet af gartnerier og landbrug i Danmark falder og falder. Da disse virksomheder er essentielle for vores fødevareproduktion, er det både økonomisk og sikkerhedsmæssigt problematisk at ødelægge denne forsyningskæde.
Jeg har derfor i over 10 år forsøgt at råbe politikerne på Christiansborg op – dels igennem læserbreve og personlig kontakt, og dels igennem min Tænketank Growz. Men trods mange forstående ord og anerkendende tilkendegivelser sker der ikke noget. Problemet bliver stadig værre og værre.
Derfor har jeg nu besluttet at gøre noget selv – og stille op som folketingskandidat – for derigennem at sætte ind helt konkret på de områder hvor jeg ved det går dårligt, og jeg ved der sker skader i vores virksomheder og dermed samfundet. Det håber jeg, du vil bakke op om. For det handler ikke om mig. Det handler om os alle sammen!
Mine mærkesagerMindre bureaukrati, mere frihedDer skal ryddes op i regeljunglen. Og de regler der bliver tilbage skal give mening, og være baseret på sund fornuft. På den måde kan der både skabes mere konkurrenceevne, mere virkelyst og færre offentlige omkostninger. Og det gælder ikke kun virksomheder. Også private skal se forenklinger, så de f.eks. selv kan efterregne og kontrollere, at de betaler det korrekte i skat.
Billigere og sunde danske fødevarerDet er, som om de siddende politikere ikke har forstået, at grundlaget for ethvert samfund er fødevareproduktionen, og derfor bruger enhver lejlighed til at kvæle den. Det gør ikke kun vores fødevareproduktion mindre, men også dyrere. Vi skal have moderniseret reglerne, så vi sikrer god, sund mad, der kan produceres kosteffektivt uden unødvendig skade på natur og miljø.
Mere styr på miljøet og plads til naturenMange kommuner leder urenset spildevand ud, hver gang det regner lidt rigeligt, lige som mange virksomheder agerer ud fra udledningstilladelser, der ikke er strammet op eller efterset i årevis. Derudover ligger der tusinder af gamle lossepladser i landskabet der siver. Det må og skal vi gøre bedre, så vi ikke fylder vores havmiljø med større mængder mikroplastik, medicinrester, kemi, sygdomsfremkaldende bakterier og andet snask, end nødvendigt.
Billig og sikker transportMange danskere er dybt afhængige af en bil til daglig. Vi kan ikke være bekendt, at biler er så overbeskattet, som de er i dag. Vi skal af med registreringsafgiften, afgiften på benzin og diesel samt afgiften på Storebæltsbroen, der deler landet i to. Politikerne lovede dengang man byggede broen, at den skulle være gratis, når den var betalt. Det er den reelt for længst. Nu er den i stedet blevet et skatteobjekt. Det skal stoppes.
Bedre råd til at leveVi danskere beskattes så hårdt, at vi ofte er afhængige af offentlig støtte, som vi skal tigge og bede om. Vi skal have sikret, at alle danskere får udbetalt mindst 1.000 kroner mere om måneden, og dermed bedre kan spare op til det liv, de ønsker at leve.
CV2014 – nu
Produktchef/udvikler hos Flex Fertilizer System
2011 – nu
Selvstændig, Direktør og Tanketænker hos Growz
2012 – 2014
Kvalitetschef hos Sakata Ornamentals Europe
2011 – 2012:
Selvstændig, Direktør hos Skovlunden ApS
2005 – 2012
Personale- og driftschef hos Gartneriet Skovlunden
2002 – 2005
PhD hos Københavns Universitet (Landbohøjskolen) i Molekylær Microbiologi
1997 – 2001
Salgschef hos Gartneriet Skovlunden
1992 – 1997
Cand. Hort hos Københavns Universitet (Landbohøjskolen)
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Helge Koch Frandsen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/helge-koch-frandsen

Folketingskandidat
Helge Koch FrandsenVestjyllands Storkreds
Jeg stiller op i politik, fordi jeg ønsker at skabe forandringer, der gør en reel forskel for dem, der holder Danmark kørende – både på vejene og i gaderne. Jeg har set det danske samfund fra gadeplan og har oplevet de udfordringer, som mange andre ikke kender til.
Min motivationMit navn er Helge Koch Frandsen, og jeg er uddannet politibetjent.  Siden 2018 har jeg arbejdet i politiet. Før dette havde jeg over 20 års erfaring i transportbranchen, hvor jeg i 2003 blev uddannet som godschauffør via AMU og teknisk skole. Jeg er jyde, opvokset i Mundelstrup vest for Aarhus, og kommer fra en arbejderfamilie. Min far var lastbilchauffør, og min mor arbejdede på den lokale møbelfabrik og senere i Bilka.
Som barn var politik ikke noget, der fyldte meget i mit hjem. Men som voksen – og særligt gennem mit virke som politimand – er min interesse for politik vokset sig stærkere. Jeg har set samfundet fra to vigtige vinkler – som betjent og som chauffør – og den erfaring vil jeg nu bruge til at gøre en forskel i politik.
Jeg stiller op i politik, fordi jeg ønsker at skabe forandringer, der gør en reel forskel for dem, der holder Danmark kørende. Både på vejene og i gaderne. Jeg har set det danske samfund fra gadeplan, og har oplevet de udfordringer, som mange andre ikke kender til.
Mine mærkesagerStørre tillid til politiet og politisk opbakning
Respekt for politiet og de mennesker, der arbejder under svære forhold for at sikre vores tryghed. Bedre løn og arbejdsvilkår for politiet, så vi kan rekruttere og fastholde dygtige folk i professionen. Flere ressourcer og bedre rammer for politiets arbejde, så vi kan levere den nødvendige tryghed.
Hårdere straffe for kriminalitet
Kriminalitet skal straffes hårdere, og vi skal udvise kriminelle udlændinge, der ikke bidrager positivt til samfundet. Når man gang på gang viser, at man ikke vil det danske samfund, og blæser højt og flot på vores normer og værdier, så skal man ikke være her i landet.Sådan som systemet er i dag, kan man sagtens være sigtet i flere personfarlige sager uden at blive fremstillet i grundlovsforhør – vi ser ofte forurettede vente flere år på, at deres sag kommer for retten, hvilket er fuldstændig uhørt. Almindelige danske borgere skal ikke vente i flere år på, at deres gerningsmand bliver dømt.
Fair vilkår og mindre bureaukrati i transportbranchen
Herunder rimelige afgifter og bøder til vognmænd og lastbilchauffører, der er under et enormt pres. Eksempelvis bør benzin- og dieselafgiften nedsættes til et EU-minimum, vejafgiften stoppes, og registreringsafgiften på alle køretøjer fjernes.Transportbranchen skal have mere respekt og anerkendelse. Den er vigtig og vital for vores samfund og sammenhængskraft.
En stemme for hverdagens helte
Jeg ønsker at være en stemme for dem, der får samfundet til at fungere, men som alt for ofte bliver glemt i debatten. Jeg tror på sunde værdier, ansvarlighed og politiske løsninger, der virker i praksis – ikke kun i teorien. Jeg tror på den sunde fornuft.
CV2018 – nu
Politibetjent/Politiassistent, Østjyllands Politi
2018 – 2020
Politiets basisuddannelse
2004 – 2018
Chauffør og sikkerhedsrepræsentant for Alex Andersen Ølund (stadig tilknyttet som chauffør-afløser)
2003 – 2004
Værnepligtig
2000 – 2003
Udlært chauffør – transport og logistik, Johs. Sørensen & Sønner, Brabrand
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Mathias Fuglsang - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/mathias-fuglsang

Folketingskandidat
Mathias FuglsangKøbenhavns Omegns Storkreds
Vi har brug for en borgernær politik, der sætter mennesker før systemer, tager hånd om de mest sårbare og giver danskerne deres frihed tilbage
Min motivationMit navn er Mathias Fuglsang Jørgensen, og jeg er opvokset i Storkøbenhavn i en arbejderfamilie. Jeg har en baggrund fra Forsvaret, hvor jeg har gjort tjeneste som befalingsmand, og senere fra Falck, hvor jeg arbejdede tæt på mennesker i nogle af livets mest sårbare situationer. I dag arbejder jeg som leder i det private.
Det var særligt gennem mit arbejde i Falck, at min politiske interesse for alvor blev vakt. Her oplevede jeg på tæt hold, hvordan systemet alt for ofte svigter ældre og udsatte borgere. Mennesker, som har brug for hjælp, men mødes af bureaukrati og manglende ansvar. De oplevelser har sat dybe spor, og givet mig et klart ønske om at gøre en forskel.
Jeg stiller op for Borgernes Parti, fordi jeg tror på borgernær politik, der tager udgangspunkt i virkeligheden og sætter den almindelige borger først. Jeg kæmper for de ældre, børnefamilierne, mennesker med handicap og andre udfordringer – og for helt almindelige danskere, som alt for ofte bliver glemt i de politiske beslutninger. Politik skal handle om mennesker – ikke systemer.
Mine mærkesagerVærdig behandling af ældre og udsatte borgere
Ingen skal opleve at blive svigtet af systemet, når de er allermest sårbare.
Jeg kæmper for en værdig ældrepleje, mere menneskelig sagsbehandling og en offentlig sektor, hvor hjælpen tager udgangspunkt i borgerens behov – ikke i skemaer og paragraffer.
Færre afgifter og billigere dagligvarer
Hverdagen er blevet unødigt dyr for helt almindelige danskere. Afgifter og skatter lægger et massivt pres på personer og familiernes økonomi – særligt når det gælder helt basale fornødenheder som mad.
Mængden af afgifter skal reduceres, og momsen på fødevares skal fjernes, så danskerne får mere luft i økonomien og større frihed i hverdagen.
Kernevelfærd først
Borgernes penge skal bruges dér, hvor de gør størst gavn – på kernevelfærd som sundhed, ældrepleje og hjælp til mennesker med særlige behov.
Udenrigsbistand og lignende udgifter bør være frivillige for den enkelte borger, så danskerne får større kontrol over deres egne penge, og så midlerne prioriteres til dem, der har brug for hjælpen herhjemme.
Transparens og ansvarlighed i politik
Borgerne har krav på åbenhed, ærlighed og opfølgning, når politiske beslutninger træffes. Midlertidige ordninger må ikke udvikle sig til permanente skatter uden debat og ansvar.
Et tydeligt eksempel er arbejdsmarkedsbidraget, der blev indført som en midlertidig skat i 1994 – men stadig eksisterer i dag.
CV2025 – nu
Leder i fitnessbranchen
2023 – 2025
Falck
2016 – 2022
Befalingsmand i forsvaret
2015 – 2016
Værnepligtig
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Jes Halfdan - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/jes-halfdan-nielsen

Folketingskandidat
Jes HalfdanVestjyllands Storkreds
Politikere skal arbejde for borgerne - ikke omvendt!
Min motivationJeg stiller op for Borgernes Parti, fordi jeg vil være med til at trække politik tættere på virkeligheden.
Alt for mange politikere på Christiansborg mangler erfaring fra det virkelige arbejdsliv. De har aldrig prøvet at mærke konsekvenserne af de beslutninger, de selv er med til at træffe – beslutninger, der rammer helt almindelige danskere i hverdagen.
Jeg har arbejdet som håndværker, chauffør, ungdomsklubleder, tandlæge og klinikejer. Jeg ved, hvordan regler, skatter, bureaukrati og lovgivning mærkes ude i virkeligheden – både for borgere, virksomheder og familier.
Derfor stiller jeg op: For at give de almindelige danskere en stærkere stemme i politik. For at sikre, at beslutningerne på Christiansborg ikke træffes for politikernes skyld – men for borgernes.
Mine mærkesagerErhverv
Vi skal have et enkelt og retfærdigt skattesystem med lavere skatter og afgifter – også på selskaber.
Bureaukratiet skal skæres ned, og de meningsløse dokumentationskrav i det offentlige skal fjernes.
Landmænd og selvstændige skal bruge tiden på arbejdet i marken – ikke bag skrivebordet.
Væk med stive regler og unødvendigt papirarbejde – mere virkelyst, mindre kontrol.
Velfærd
Der skal være frit sygehus-, skole-, børnehave- og plejehjemsvalg. Også blandt private tilbud.
Regningen betales af det offentlige. Men de offentlige midler skal følge den enkelte borger.
Skatterne skal sættes ned, så den enkelte borger får flere af sine egne penge til sig selv.
Indvandring og bistand
Støtte til U-landsbistand skal være noget, den enkelte borger frit kan til- eller fravælge på selvangivelsen.
Asyl- og immigrationsstop, og øjeblikkelig igangsættelse af remigration.
Konsekvent udvisning af kriminelle udlændinge og afviste asylsøgere.
Klima
Der skal føres en realistisk klimapolitik uden kostbar symbolpolitik. Lige nu hældes borgernes penge i urentable, politisk korrekte grønne projekter. Nej til grøn symbolik –  ja til kernekraft.
CV2020 – nu
Tandlægesagkyndig hos Styrelsen for Patientklager
2006 – nu
Klinikejer i Aarhus N
1996 – 2021
Klinisk lærer og medlem af studienævnet på tandlægeuddannelsen Aarhus Universitet
1994 – 2005
Ansat tandlæge rundt omkring i landet
1989 – 1994
Uddannet tandlæge på Aarhus Universitet
1987 – 1988
Chauffør ved Budstikken
1985 – 2020
Ungdomsklubleder i Vejby-Risskov Ungdomsklub
1984 – 1987
HHX
1980 – 1984
Udlært automekaniker hos SMC biler i Risskov
1970 – 1980
Folkeskolen
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Jørn Dohrmann - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/joern-dohrmann

Folketingskandidat
Jørn DohrmannSydjyllands Storkreds
Frihed, ansvar og retfærdighed skal igen være fundamentet for Danmark.
Min motivationPolitikeres største ansvar er, at give landet og samfundet videre til vores børn i en stand, så de kan vokse op trygt og frit, med en følelse af ansvar og stolthed for det der bliver deres samfund.
Men de fleste politikere i dag er karriere-politikere. De mener og siger hvad de skal, for at kunne klatre karrierestien. Samfundsansvaret kommer i anden række…
Jeg er ikke karrierepolitiker. Min karriere ligger udenfor den politiske verden som mekaniker og tekniker. Jeg er derimod drevet af et samfundsansvar og af, at vi skal gøre det bedre at være borger i Danmark, end det er i dag.
Mine mærkesagerRetspolitik
Danmark skal være et frit og trygt land – ikke et samfund præget af utryghed, parallelsamfund og svigtende ansvar.
Velfærdspolitik
Vi vil sikre en stærk kernevelfærd, hvor de ældre, de syge og de svageste altid kommer først.
Udlændingepolitik
Respekt for Danmark er ikke til forhandling. Personer der ikke vil vores land, og ikke respekterer danske værdier, hører ikke hjemme her. Kriminelle indvandrere og afviste asylansøgere skal konsekvent og hurtigt sendes hjem.
Bureaukratiet skal reduceres
Det offentlige system er vokset borgerne over hovedet. Bureaukratiet skal skæres hårdt ned, og der skal være én indgang til det offentlige, så ingen længere bliver kastebold mellem myndigheder og regler.
Klima og miljø
Klimapolitik skal bygge på virkelighed – ikke symbolprojekter og jernmarker i landskabet. Vi vil beskytte naturen med konkrete løsninger, herunder stop for kommunernes udledning af urenset spildevand i fjorde og havområder.
CV2019 – nu
Supporter hos Isover
2014 – 2019
Medlem af Europa-Parlamentet
2007 – nu
Selvstændig med handel og landbrug
2001 – 2014
Medlem af byråd og folketinget
1998-2001
Teknisk medarbejder for Wagner
1994-1998
Teknisk medarbejder for GKN
1989-1994
Rejsemontør for MAN lastbiler
1988
Uddannet mekaniker
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Karsten Byrgesen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/karsten-byrgesen

Folketingskandidat
Karsten ByrgesenSydjyllands Storkreds
Jeg står for en ny kurs, der inddrager borgerne i gensidig respekt og retten til, at bestemme meget mere selv. Jeg kæmper for vores frihed.
Min motivationJeg drives af kampen for Danmark, for danskerne, for vores skønne land og min landsdel Syd- og Sønderjylland. Jeg kæmper for jer derude, for min familie, venner og helt almindelige danskere og alle jer, , der alt for ofte bliver overset, når systemet svigter.
Jeg har fokus på de fremmede, der maser sig ind i landet uden vilje til at blive en del af vores fællesskab. Fremmede, der skader os, udnytter vores system og kræver uden selv at bidrage, og som skaber utryghed i hverdagen for almindelige danskere. Den udvikling kan og vil jeg ikke acceptere. Danmark skal ikke være et fristed for dem, der ikke vil os.
Jeg står for en ny kurs, der inddrager borgerne i gensidig respekt og retten til at bestemme meget mere selv. Jeg kæmper for vores frihed.
Mine mærkesagerSundhed
Ja tak til et sundhedssystem med hurtig udredning, korte ventetider og en reel fritvalgsordning, hvor pengene følger patienten. Maksimale priser på ordineret medicin skal sikre, at ingen borgere tvinges til at vælge mellem medicin, mad og tag over hovedet. Forskning og genoptræning i lokalområderne efter sygdom og ulykker skal styrkes.
Naturen
Ja tak til mere levende og beskyttet natur – men nej tak til rewilding og dyremishandling, hvor dyr behandles afskyeligt. Dyremishandlere skal møde mærkbare konsekvenser og straffes hårdt. Rent vand i åer, søer og havet er afgørende, så livet kan genoprettes, og jeg fortsat kan fange fisk med mine børnebørn.
Forsvar
Ja tak til et stærkt forsvar med fokus på Danmarks sikkerhed og moderne våbensystemer, der matcher truslerne. Ja tak til et veludrustet civilt beredskab med hjemmeværn, frivilligt brandværn, hjerteløbere, akuthjælpere og sundhedstilbud – også helt ude i lokalområderne.
Lov & Ret
Ja tak til hårde og konsekvente straffe for lovbrydere og en hurtigere sagsbehandling, så retfærdighed ikke trækkes ud i årevis. Vandvidskørsel, der dræber, er ikke uagtsomt manddrab og skal ikke belønnes med seks måneder i fængsel, men straffes som overlagt drab. Udlændinge og migranter, der begår grov kriminalitet, skal dømmes og udvises til afsoning i deres hjemland.
Regional udvikling
Ja tak til regional udvikling, der betyder investering i klimasikring, der omfatter havvandshændelser og oversvømmelser efter voldsomt skybrud. Staten skal sikre kritisk infrastruktur og kystområder, og sætte kommunerne fri af budgetloftet på anlægsopgaver på området. Yderområderne skal styrkes med kollektiv transport, infrastruktur og ikke efterlades på en tom perron. Unge skal mødes med uddannelsestilbud og attraktive ungemiljøer.
Energi & sortering
Ja tak til alternative energiformer og kernekraft, men nej tak til at fylde naturen med solceller. Borgerne skal respekteres og ikke negligeres, og ikke udsættes for at blive tromlet ned, når levende marker gøres til døde industrianlæg med solceller. Stop affaldssortering i håbløse fraktioner, der ikke giver mening. Lokale borgerråd skal oprettes, og deres indstilling skal der lyttes til.
CV2021 – 2025
Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
2017 – 2025
Byrådsmedlem i Fredericia.
2016 – 2019
Selvstændig erhvervsdrivende.
2009
Tildelt Ridderkorset af Dannebrogordenen efter 1. udsendelse til Helmand.
1973 – 2015
Officer i hæren, major 22 år i chefstillinger, 9 år i udenlandske militære missioner. (Afghanistan, Tyrkiet, Balkan, Cypern, Tyskland). Senioranalytiker i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# John Bjerg - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/john-bjerg

Folketingskandidat
John BjergNordjyllands Storkreds
Staten skal levere velfærd for skattekronerne, med mindst muligt bureaukrati. Befolkningen skal kunne leve deres liv som de vil, uden konstant at blive fortalt hvad der er rigtigt eller forkert ifølge staten.
Min motivationJeg voksede op i 70’erne i Pandrup, en by i Jammerbugten, hvor mine forældre drev et værtshus. Og det var her blandt stamgæsterne, at min interesse for politik blev lagt.
Diskussionerne gik højlydt, når den politiske situation var emnet. Og når lokale forretningsdrivende bekendtgjorde, at de havde tilsluttet sig Glistrups bevægelse, fik de med grovfilen af de andre i handelsstanden.
At nogle turde stå op for deres meninger i den situation, vakte min interesse for politik. Og den har været der siden.
Mine mærkesagerVelfærd og frihedVi bliver pakket ind i regler og papir i en sådan grad, at mange opgiver at starte på det de gerne vil. Lige fra at stifte en forening, drive bankospil, starte som selvstændig eller bygge til deres bolig. Borgerne og erhvervslivet bliver overdænget med regler og krav, i et mere og mere vanvittigt omfang, og de varme hænder i det offentlige bruger uanede mængder af tid til dokumentation i stedet for, at udføre deres hverv. Det skal stoppes.
Derfor bør den offentlige sektor udsættes for en gennemgribende hovedrengøring, hvor grundlæggende kernevelfærd er udgangspunktet, og mistænkeliggørelse og kontrol af borgere og ansatte skal afløses af tillid. Kort sagt, så skal der leveres velfærd for skattekronerne med mindst muligt bureaukrati, og befolkningen skal kunne leve deres liv som de vil, uden konstant at blive fortalt, hvad der er rigtigt eller forkert ifølge det offentlige.
IslamIslam og demokrati er ikke foreneligt. Derfor skal antallet af dets tilbedere i Danmark begrænses.
KulturSammenhængskraften i provins-Danmark skal ikke undertrykkes af lovgivning, der forhindrer arrangementer og sammenkomster. Og vi skal selvfølgelig værne om vores danske sprog og traditioner.
HandicappedeHandicappede borgere skal have samme gode forhold i hele landet. Det skal ikke være kommunernes økonomi der er afgørende for tildelinger. Derfor skal det adskilles.
DemokratiPolitikere skal stilles til ansvar for lovbrud. De skal ikke kunne købe sig udenom med ministerbiler. Derfor skal vi have oprettet en forfatningsdomstol, der kan tage sager op uden politisk indblanding.
ÆldreområdetBedre mulighed for opsparing inden pensionsalderen, fjernelse af AM-bidraget 5 år før pensionen, afgiftslettelser og inflationsregulering af ydelser, og selvfølgelig bedst mulig hjemmepleje og plejehjem i hele Danmark, er nogle af vores forslag til en bedre tilværelse for de ældre borgere.
CV2012 – nu
Selvstændig murer og pedel. Udlejer også fadølsanlæg, og driver isbod i sommerperioden.
2003 – 2011
Murer og pedel.
1998 – 2002
Udlæres som murersvend.
1990-1997
Selvstændig med døgnbutik, strandkiosk, spillehal og solcenter.
1981-1990
Murerarbejdsmand, køkkenmontør, tjener, ølkusk.
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Flemming Steenlykke - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/flemming-steenlykke

Folketingskandidat
Flemming SteenlykkeKøbenhavns Storkreds
Jeg gør det her for mine børn, mine kollegaer og vores ældre. Fordi vi fortjener et samfund med frihed, tillid og respekt. Ikke flere tomme løfter.”
Min motivationJeg stiller op, fordi jeg vil være med til at genopbygge tilliden til politikerne, og fordi jeg brænder for ældreområdet.
De sidste tre valg har jeg følt mig politisk hjemløs. Gang på gang har vi set, hvordan der ikke blev lyttet til folkets klare besked. Selv efter massiv vælgerflugt forsøgte politiske ledere at blive siddende. Vi har set løfter, der blev givet før valget og brudt bagefter. Og vi har mistet en helligdag, uden at det blev meldt klart ud inden valgdagen.
Det efterlod mig med en følelse af, at politik var blevet noget, der blev gjort mod folket i stedet for med folket.
Jeg stiller op for Borgernes Parti, fordi jeg ønsker at ændre netop det. Vi er ikke politikere af profession. Vi er fagfolk med almindelige jobs og liv, der ønsker bedre rammer for vores kolleger og et samfund, vi kan være stolte af.
Jeg vil kæmpe for en ældrepleje med værdighed, respekt og sund fornuft. For tillid til fagligheden i sundhedsvæsenet. Og for at familier får frihed til, at leve deres liv uden unødige begrænsninger fra systemet.
For mig handler politik ikke om strategier og spin. Det handler om mennesker, om virkeligheden, og om at holde det man lover.
Mine mærkesagerÆldreområdet – min hjertesagÆldre er fundamentet, vi står på. Derfor skal pensionen forbedres, og ældreplejen skal styrkes. Både for de ældre, de pårørende og personalet. Jeg vil arbejde for bedre rammer, mere tid til omsorg og respekt for det arbejde, der bliver udført hver eneste dag.
Tillid til fagligheden i sundhedsvæsenetEfter over 10 år i sundhedssektoren har jeg oplevet, hvordan systemet ofte står i vejen for både borgere og medarbejdere. Vi skal have et system, der er til for os. Ikke et, hvor vi bruger al vores energi på at tilpasse os systemet.
Familien førstSom far til fem børn ved jeg, hvor vigtigt det er at have tid til familien. Jeg ønsker en mere fri barselslov, og bedre økonomi for børnefamilier, så vi kan skabe trygge rammer for vores børn.
GennemsigtighedTillid kræver gennemsigtighed. Derfor vil jeg arbejde for, at alle nemt kan se, hvad deres folkevalgte stemmer på inde i Folketingssalen. Lige nu findes informationen, men den er gemt bag tunge systemer. Det skal være enkelt, så enhver borger kan følge med i, om deres folkevalgte stemmer i tråd med det, de lover i offentligheden.
Demokrati bygger på tillid. Derfor skal gennemsigtighed være en selvfølge. Hvad bliver der stemt om? Hvad bliver der stemt for? Hvad bliver der stemt imod? Hvordan bliver pengene brugt? Når vi gør det tydeligt og nemt at følge med, styrker vi både tilliden til systemet og respekten for folkestyret.
CVNu
Farmakonom på plejecenter
2025
Uddannet forbedringsagent
2021
Uddannet farmakonom
2017
Uddannet social- og sundhedsassistent
2015
Uddannet social- og sundhedshjælper
2013
Plejehjemsmedhjælper
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Søren Fugleberg - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/person/soren-fugleberg

Folketingskandidat
Søren FuglebergKøbenhavns Omegns Storkreds
Politisk arbejder jeg for en markant reducering af statens omfang og kontrol. Jeg ønsker at fremme en mere direkte form for demokrati, hvor teknologiske fremskridt giver mulighed for reel borgerindflydelse.
Min motivationMit navn er Søren Fugleberg. Jeg er født i 1978 og har i mere end 20 år arbejdet med sikkerhed nationalt og internationalt, både i forsvaret, FN, medicinalindustrien og universitetsverdenen.
Privat er jeg passioneret jæger, sportsskytte og outdoor-entusiast. Jeg lever et liv med natur og frihed under ansvar.
Gennem hele min karriere har jeg kæmpet for balancen mellem statens sikkerhedshensyn og borgernes grundlæggende frihedsrettigheder. Jeg er kompromisløs, når det gælder retten til privatliv, selvbestemmelse og ejendom. Det er ikke borgerne, der skal bøje sig for staten. Det er staten, der skal tjene borgerne.
Politisk kæmper jeg for at gøre staten mindre, billigere og frihedsrespektfuld. Jeg ønsker et opgør med detailstyring, masseovervågning og klientgørelse, og en bevægelse i retning mod ægte borgerindflydelse, med mere direkte demokrati og mindre repræsentativt demokrati. Demokratiet skal moderniseres og bringes tættere på folket. Det handler om medbestemmelse, ikke om formynderi.
Mit politiske projekt er klart. Vi skal genskabe et samfund, hvor borgeren står over systemet – og ikke under det.
Mine mærkesagerNej til masseovervågningJo mere kulturel og værdimæssig splittelse et samfund rummer, desto mere kontrol vil staten kræve for at opretholde orden. Det ser vi i Danmark, hvor overvågningens omfang vokser. Ikke på grund af sikkerhedstruslen fra de danske kernevælgere, men på grund af en integrationspolitik, der har slået fejl. Når bandekriminelle fra MENAPT-landene skaber utryghed, svarer staten igen med totalovervågning, der rammer alle. Det er ikke bare ineffektivt, det er uretfærdigt og uanstændigt. Vi siger nej til masseovervågning og ja til målrettede løsninger, der adresserer årsagen og ikke symptomerne.
Giv politiet de rette værktøjer, uden at knægte frihedsrettighederPolitiet skal have de nødvendige midler til at bekæmpe kriminalitet. Men overvågning af hele befolkningen er ikke et legitimt redskab i et frit samfund. Vi ønsker, at efterforskning baseres på konkret mistanke, ikke generel mistanke. Ingen stat skal have ubegrænset adgang til borgernes færden, indsigt i kommunikation eller liv uden retskendelse og mistankegrundlag. Den frie borger er uskyldig til andet er bevist, og har krav på, at staten ikke behandler dem som potentielle forbrydere. Det er ikke frihed, når retssikkerhed ofres for effektivitet og opklaringsprocenter.
Bevar kontanter – beskyt din frihedKontanter er ikke gammeldags. De er frihed i hånden på borgerne. Når alle betalinger digitaliseres, åbner det for overvågning af dit liv, dine valg og dine værdier. Hverken stat eller tech-giganter skal kunne kortlægge dine indkøb, dine mønstre eller dine præferencer. Et kontantløst samfund er et overvåget samfund og et sårbart samfund, der lægger alle sine æg i digitaliseringens skrøbelige kurv. Vi kæmper for retten til anonym betaling, for retten til at foretage transaktioner og handler uden digitale spor. Kontanter er en borgerrettighed, vi ikke må opgive uden kamp.
Ytringsfrihed under ansvar, ikke underlagt islamisk dogmatik og politiske knæfaldYtringsfriheden har ingen værdi, hvis den kun kan nydes, når alt ånder fred og idyl. Ytringsfriheden skal netop stå sin prøve, når den forsøges undertrykt og tilsidesat af de krænkelsesparate, de ekstreme og de religiøse dogmatikere, godt hjulpet på vej af feje og føjelige politikere, der sælger ud af grundlæggende og grundlovssikrede frihedsrettigheder, for at tækkes mørkemænd uden for Danmarks grænser. Vi afviser enhver form for særhensyn til religioner, når det kommer til kritik, satire og holdningsudveksling. Koranloven og enhver anden lov, der reelt fungerer som blasfemiparagraffer, skal afskaffes. Det skal være tilladt at kritisere politiske ideologier forklædt som tro, uanset hvor følsomt nogen måtte finde det. Hvis ytringsfriheden gradbøjes, har vi ikke længere frihed, men censur. Vi kæmper for, at ord ikke skal straffes med fængsel, blot fordi nogen vælger at blive krænket.
CV2023 – nu
Senior Security Manager, DTU
2022 – 2023
Selvstændigt erhvervsdrivende
2020 – 2022
Sektionschef, Forsvarets Efterretningstjeneste
2012 – 2019
Operativ Chef, FN’s Sikkerhedsafdeling i København
Seneste indlæg
Ingen tilgængelige indlæg


---

# Topskattegrænsen bremser selvstændige - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/topskattegraensen-bremser-selvstaendige

Skat
Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen
Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen.
Analysen
Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner, fordi den enten bremser folk med virkelyst, eller skubber dem til at udføre deres arbejde ‘sort’. Det er ikke kun ‘de rige’ den skader, men også helt almindelige danskere såsom langturschauffører, håndværkere og andre selvstændige, som gerne vil arbejde hårdt og længe for, at tjene lidt ekstra til dem selv eller deres familie.
Løsningen
Løsningen er nem. Vi skal helt fjerne topskatten. Prisen for at afskaffe topskatten (og “toptopskatten”) er ca 4,6 mia kr – altså ca 0,4% af statens samlede budget. Altså kun lidt mere end Danmark Radio får hvert eneste år.
Henvisningerhttps://cepos.dk/artikler/top-topskatteprovenuet-er-overvurderet-med-op-til-30-pct-pga-selvstaendiges-lovlige-skatteplanlaegning/
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Den offentlige administration er alt for stor - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/den-offentlige-administration-er-alt-for-stor

Bureaukrati,Staten
Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen
Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration.
Analysen
Staten har med politikernes hjælp udviklet sig til et teknokratisk monster, der mest af alt er til for sig selv. Den enkelte dansker er i stigende grad et nummer, der lever for at finansiere staten, i stedet for at skabe et godt liv for sig selv og sin familie. Vi mener, at staten skal tjene borgerne – ikke omvendt.
Løsningen
Vi skal sænke antallet af love og regler, overlade mere ansvar til den enkelte dansker og de danske familier. Vi skal have færre ansatte i statsadministrationen og flere ansatte, der beskæftiger sig med borgernær kernevelfærd, såsom SOSU’ere, sygeplejersker og skolelærere.
Henvisningerhttps://www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2023/12/akademikere-i-offentlig-administration/
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Mængden af regler er tredobblet siden 1989 - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/maengden-af-regler-er-tredobblet-siden-1989

Bureaukrati,Staten
Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen
Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og bekendtgørelser er gået fra 4500 til 7000. Denne udvikling er fortsat siden 2017.
Analysen
Jo flere love og regler, desto større skal staten være for at håndtere det. Og jo flere ansatte der er i staten, desto flere love og regler finder de på. Det er en ond cirkel, som hele tiden gør det både dyrere og mere besværligt at være dansker.
Løsningen
De fleste love kan med fordel have en solnedgangsklausul, så de udløber af sig selv, medmindre Folketinget aktivt forlænger dem. Hver gang vi indfører én ny lov, skal der fjernes tre gamle.
Henvisningerhttps://cepos.dk/wp-content/uploads/2024/08/regelstaten_-_maengden_af_regler_er_tredoblet_siden_1989_11jun2018.pdf
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# MENAPT giver underskud - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/menapt-giver-underskud

Indvandring
MENAPT giver underskudGrafen/figuren/modellen
Grafen viser forskellige befolkningsgruppers påvirkning af statsbudgettet. Dem der bidrager mest, er danskere og vestlige indvandrere samt deres efterkommere. MENAPT-indvandrere og efterkommere giver som gruppe underskud.
Analysen
De MENAPT-indvandrere og deres efterkommere der bidrager positivt til samfundsøkonomien, er ikke nok til at opveje for dem i gruppen der ikke bidrager. Indvandrere og efterkommere fra MENAPT-lande var i 2019 som gruppe forbundet med en nettoudgift på 27 mia kr. i 2019. Det er endda kun de umiddelbare udgifter. Hvis man tager højde for ekstra politifolk, pædagoger, fængsler, osv. er det reelle tal snarere mellem 100 og 150 milliarder kroner årligt.
Løsningen
Vi skal have et totalt asyl- og indvandringsstop fra MENAPT-lande. Vi skal udvise langt flere kriminelle udlændinge og igangsætte remigration.
Henvisningerhttps://inquisitivebird.xyz/p/the-effects-of-immigration-in-denmark
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Andelen af indvandrere stiger konstant - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/andelen-af-indvandrere-stiger-konstant

Indvandring
Andelen af indvandrere stiger konstantGrafen/figuren/modellen
Fra 1980 og frem udgør indvandrere og efterkommere en stadig stigende andel af Danmarks befolkning. Man må forvente, at denne stigning fortsætter. Man skal endda tage højde for, at nogle 3. generationsindvandrere bliver kategoriseret som værende danskere.
Analysen
Det er især ikke-vestlige indvandrere og efterkommere, der er problemet, da de både etnisk, religiøst og kulturelt er langt væk fra den danske kulturkreds. Det gælder især indvandrere fra MENAPT-lande, da de i høj grad bevarer deres oprindelige kultur og gifter sig med indvandrere fra deres egne hjemlande.
Løsningen
For at bevare Danmark som det Danmark vi kender, skal vi forhindre, at andelen af indvandrere der ikke kan assimilere sig bliver mindre. Det betyder først og fremmest indvandringsstop fra menapt-lande og remigration. Indvandring skal kun finde sted, hvis den gavner landet økonomisk, retsligt og kulturelt
Henvisningerhttps://integrationsbarometer.dk/tal-og-analyser/INTEGRATION-STATUS-OG-UDVIKLING
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelle - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/ikke-vestlige-indvandrere-er-mere-kriminelle

Indvandring
Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelleGrafen/figuren/modellen
Indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande er markant mere kriminelle end danskere. Over 25% af årgang 1996 har fået en dom inden de bliver 25 år, modsat 9% af danskere. Ikke-vestlige er altså ca. tre gange så kriminelle som danskere.
Analysen
Når både indvandrere og efterkommere har samme kriminalitetsrater, kan vi antage, at det handler om kultur og/eller religion. Statistikkerne viser, at mænd fra mellemøstlige og afrikanske lande med islam som totalitær ideologi er dem, der begår mest kriminalitet i Danmark. De lande kalder vi MENAPT-lande. Samme tendens ser vi i alle andre vestlige lande
Løsningen
Vi skal have et totalt indvandringsstop fra MENAPT-lande. Så skal vi udvise langt flere kriminelle udlændinge – uanset hvad konventionerne siger, og skal vi igangsætte remigration.
Henvisningerhttps://inquisitivebird.xyz/p/immigration-and-crime-denmark
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen? - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/hvordan-paavirker-15-eller-30-ikke-vestlige-elever-klassen

Uddannelse, UdlændingeHvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?15-12-2025
Borgernes Parti
Den danske folkeskole hviler i høj grad på præsten Nikolai Grundtvigs ideer om oplysning, åndsfrihed og ligeværdighed.
Han talte for, at skolen ikke kun skulle være til for samfundets skyld, men også gavne det enkelte barns personlige udvikling, og gøre dem til hele mennesker.
Undersøgelser viser dog, at nutidens elevsammensætningen mellem vestlige og ikke-vestlige samt etnisk danske elever, hverken gavner samfundet eller eleverne. Det påvirker det faglige niveau, og deraf forældrenes skolevalg.
15%
Forskning peger på, at når mere end cirka 15 procent af eleverne i en klasse har ikke-vestlig baggrund eller er socialt svage, falder det gennemsnitlige karakterniveau. Det skyldes en samlet ”klassekammerateffekt”, hvor sproglige udfordringer, fagligt efterslæb og øget behov for hjælp presser undervisningen. Lærerne får sværere ved at løfte alle elever samtidigt, og det rammer både indvandrerelever og etnisk danske elever.
30%
Socialdemokratiet har talt om bedre fordeling af eleverne. Men andelen af skoler med over 15 og endda 30 procent ikke-vestlige elever er fortsat høj. Folkeskoler og gymnasier der har taget imod mange ikke-vestlige elever, har af denne grund mistet etnisk danske elever. Og er der mere end 30% ikke-vestlige elever på en skole, bliver denne udvandring selvforstærkende.
Konklusion
Vi mener i Borgernes Parti, at hvis denne udvikling skal vendes, kræver det ikke kun justeringer i elevfordelingen. Vi må starte ved nældens rod. Yderligere indvandring fra MENAPT-lande skal stoppes. Herefter kan vi sikre en langt bedre balance mellem etnisk danske og ikke-vestlige elever i vores undervisningsinstitutioner. Sådan kan vores undervisningssystem igen blive et fælles projekt, der løfter alle børn – fagligt og socialt.
Kilder
https://www.weekendavisen.dk/samfund/den-etniske-flugt
https://sgnation.dk/rapporter/klassekammerateffekten
https://www.dr.dk/nyheder/politik/tre-aar-efter-s-loefte-andelen-af-skoler-med-over-30-procent-ikke-vestlige-elever-er
Relaterede indlægBoligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Uddannelse Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/uddannelse

Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Gallery
Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Uddannelse, Udlændinge
Hvordan påvirker 15 eller 30 pct ikke-vestlige elever klassen?
Den danske folkeskole hviler i høj grad på præsten Nikolai Grundtvigs ideer om oplysning, åndsfrihed og ligeværdighed. Han talte for, at skolen ikke kun skulle være til for samfundets skyld,  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-15T18:14:42+01:0015-12-2025|Uddannelse, Udlændinge|0 Comments
Read More


---

# Grøn energi er dyr energi - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/groen-energi-er-dyr-energi

Energi
Grøn energi er dyr energiGrafen/figuren/modellen
Der er en tydelig sammenhæng mellem andelen af VE-energi og priser på strøm. Jo ‘grønnere’ strøm, desto højere priser.
Analysen
Grøn energi er dyr energi. Årsagen er blandt andet, at man alligevel skal have ‘backup-strøm’, til når vinden ikke blæser. Power-to-X virker ikke og kommer nok ikke til det.
Det er danskerne, der betaler den dyre regning for regeringens ‘grønne’ ambitioner (og til deres venner i vindmølle-lobbyen). Sol og vind er ikke alene dyrt, det er heller ikke grønt. Vindmøller holder kun 25 år, bruger store mængder tungmetaller, mens solceller ofte kommer fra Kina og er fuld af kemikalier. Derudover skal de transporteres til Danmark.
Løsningen
Vind og solenergi kan og skal ikke være vores primære kilde til strøm. Det er for dyrt og ustabilt. Atomkraft er fremtidens grønne og CO2-frie energi. Indtil da skal vi bruge af vores egne energiressourcer i Nordsøen.
Henvisningerhttps://www.iea.org/data-and-statistics/data-product/energy-prices
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginalt - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/data-basen/klimaforandringer-paavirker-kun-oekonomien-marginalt

Klima
Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginaltGrafen/figuren/modellen
Grafen viser, hvad temperaturstigninger betyder for det globale BNP, altså hele verdens samlede økonomi. Selv ved en stigning på 4°C, vil faldet i år 2100 kun udgøre 4-7% af BNP.
Analysen
Faldet på 4-7% af BNP skal ses på baggrund af, at verdens samlede BNP vil være steget med omkring 300%. Konsekvenserne af klimaforandringerne er altså, at verdensøkonomien ‘kun’ stiger med 293-296%. Det er til at leve med.
Løsningen
Vi skal skabe vækst og velstand, så vi har råd til at håndtere klimaforandringerne, og så skal vi udvikle fremtidens grønne og CO2-neutrale energi som fx atomkraft. Indtil det sker, skal vi bruge den mest effektive energi, hvilket nok vil være olie, kul og gas.
Henvisningerhttps://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162520304157#fig0024
Relaterede fakta28-01-2026Topskattegrænsen bremser selvstændigeGrafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Den offentlige administration er alt for storGrafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug – kun til administration. Analysen  [...]
Borgernes Parti
16-12-2025Mængden af regler er tredobblet siden 1989Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
Borgernes Parti


---

# Afskaf registreringsafgiften - og drop kilometerafgiften - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/ingen-kilometerafgift-fjern-registreringsafgiften

TransportpolitikAfskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiften09-12-2025
Borgernes Parti
Bilafgifter i Danmark har en lang og sejlivet historie. Allerede i 1910 — før der overhovedet var indkomstskat eller moms i Danmark — blev bilejere opkrævet en særlig vejafgift, der skulle dække statens omkostninger til vedligehold af vejnettet. En afgift der senere blev kendt som ”vægtafgiften”. Og i 1925 opfandt staten  “registrerings­afgiften”.
Europas dyreste bilafgifter
I begyndelsen var registreringsafgiften på køretøjer op til 40%. Men op gennem 1950’erne, 60’erne og 70’erne steg afgiften dramatisk til de monstrøse 180%. I 2017 blev registreringsafgiften dog sænket lidt til 150% — plus moms. Men ejerafgifterne, og særligt vægtafgiften, har også ændret sig. Først steg vægtafgiften løbende, og siden blev den erstattet med den ”grønne ejerafgift” fra 1997. Og denne blev i sig selv erstattet med en ”Co2-afgift” fra 2021.
Alle disse afgifter rammer alle der køber og kører benzin-, diesel-, hybrid- og efterhånden også elbiler. De danske bilafgifter, og særligt registreringsafgiften, er ekstreme i global og europæisk sammenhæng.
Der findes ikke nogen andre lande i Europa, hvor det er så dyrt at købe og eje køretøjer som i Danmark. Og eftersom vores naboland Sverige stadig har råd til deres velfærdssamfund, uden abnorme ejerafgifter eller registreringsafgift, må vi spørge os selv – “giver det mening”?
Statens indtægter
Grundet statens støtte til elbiler, i form af mange skattefordele og afgiftsfritagelser siden 1984, samt hævelsen af andre afgifter forbundet med ejerskabet af normale biler, er salget af elbiler eksploderet i Danmark de sidste ti år. Dette har ændret statens indtægter fra registreringsafgifter markant. Fra 20,3 milliarder kroner i 2020 – til bare 5,3 milliarder kroner i 2025. Men velfærdssamfundet er jo ikke kollapset af den grund.
Derfor er det tydeligt – og nu mere end nogensinde – at provenuet fra registreringsafgiften ikke kan retfærdiggøre den enorme afgiftsbyrde, som danske køretøjsejere skal bære. Derfor er det både rimeligt og logisk at argumentere for, at registreringsafgiften helt skal afskaffes!
Tilbage til vægtafgiften
Samtidig rammer den grønne ejerafgift nu hårdere for ejere af køretøjer fra mellem 1997 og 2021, efter der jævnligt er blevet skruet op for afgiftstrykket. Særligt for ejere af dieselbiler.
Disse ældre køretøjer er billigere at købe end nye, og derfor attraktive for mange danskere og deres familie. Men den dobbelte straf i form af høj registreringsafgift og nu endnu højere ejerafgifter betyder, at disse danskere alligevel må gå på kompromis med deres behov, for at tilpasse sig de økonomiske omstændigheder. – Det er ikke i orden.
Derfor vil Borgernes Parti som det eneste parti i folketinget, afskaffe den flyvske “grønne” ejerafgift, og den varmlufts-baseret co2-afgift, og i stedet genindføre vægtafgiften.
Vægtafgiften er en meget konkret afgift, som blot skal dække de årlige omkostninger staten har til vedligehold af vejnettet, ud fra dit køretøjs vægt, og deraf kalkulerede slidtage af vejnettet. Punktum.
Det er en langt mere enkel, retfærdig og forudsigelig ejerafgift. Og sværere for politikerne at manipulere og skrue på.
Nej til kilometerafgift
Idéen om en ny kilometerbaseret afgift på privatbilismen er desuden absurd og overflødig.
Ikke kun fordi en kilometerbaseret afgift bare er registreringsafgiften og ejerafgifter forklædt som brugerbetaling.
Ikke kun fordi en kilometerafgift vil blive endnu en skrue politikerne vil dreje på, og begrænse danskernes bevægelsesfrihed.
Ikke kun fordi vi kan se de konsekvenser det allerede har haft for transportindustrien.
Ikke kun fordi danske ejere af motorkøretøjer allerede betaler mere end de koster staten.
– Men også fordi Danmark allerede har en kilometerbaseret afgift… Brændstofafgifterne.
Konklusion
Registreringsafgiften har historisk været ekstrem og uretfærdig, og dens legitimitet er i dag forsvundet i takt med statens faldende indtægter fra afgiften. Vi skal have den afskaffet, sammen med grøn ejerafgift og co2-afgiften, droppe ideen om en kilometerafgift, og i stedet bruge en enkel og forudsigelig vægtafgift. Det er rimeligt og økonomisk ansvarligt. Det er kort sagt sund fornuft.
Kilder
https://sparenergi.dk/sites/default/files/media/documents/2023-05/Samfundsfag_artikel8_Berlingske.pdf?
https://nyheder.tv2.dk/politik/2017-08-29-danmark-har-eus-i-saerklasse-hoejeste-bilafgifter-ingen-andre-kommer-bare-taet-paa
https://finans.dk/privatokonomi/ECE11461628/nye-tal-danskernes-biler-er-de-dyreste-i-europa/
https://www.altinget.dk/artikel/statens-indtaegter-fra-bilsalg-styrtdykker-efter-elbilboom
https://ekstrabladet.dk/nationen/vejafgift-for-personbiler-klar-om-to-aar/9770082
Relaterede indlægEnergipolitik, Transportpolitik09-12-2025Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
Natur & miljø, Transportpolitik06-12-2025Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisenRegeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028  [...]
Borgernes Parti


---

# Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned? - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/hvorfor-skal-benzin-og-dieselafgiften-saettes-ned

Energipolitik, TransportpolitikHvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?09-12-2025
Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj afgift til staten. Danmark har nogle af de højeste brændstofpriser i Europa.
Ned med brændstofafgifterne
Regeringen påstår, at det er pga. klimaet, men fakta er, at den værdi, der kommer af en velfungerende og effektiv transportsektor, langt overstiger prisen for klimabelastningen. Dermed er benzin- og dieselafgiften først og fremmest en ekstra-skat på at man bidrager til samfundet, ved at køre på arbejde, transportere varer og sørge for sine børn.
Borgernes Parti vil sætte benzin- og dieselafgiften ned til EU´s minimumssats. Det betyder, at danskerne ikke skal betale mere for sin benzin og diesel end højst nødvendigt for at overholde vores internationale forpligtelser.
Hvorfor?
Der er to simple og rigtig gode grunde til at sætte benzin- og dieselafgiften ned.
Den første grund er, at det skal være billigere at komme rundt i hverdagen.
Når afgifterne på benzin og diesel er høje, bliver det dyrt for den enkelte dansker at køre bil. Det rammer især:
Familier med stramt budget.
Danskere der bor ude på landet.
Danskere der skal bruge bilen passe sit arbejde eller pleje sine fritidsinteresser.
Den anden grund er, at vores virksomheder skal være mere konkurrencedygtige internationalt. Når vi har højere afgifter, end de andre lande, bliver det dyrere for danske virksomheder at producere varer og derfor vil vores konkurrenceevne bliver lavere ift. de lande vi konkurrerer med. Og det vil gøre alle danskere fattigere.
Konklusion
Hvis afgiften på benzin og diesel sænkes, vil det blive billigere at tanke, hvilket vil gavne danskernes privatøkonomi. Lavere afgifter vil også styrke danske virksomheders konkurrenceevne, og derved gavne samfundsøkonomien som helhed.
Kilder
Danmark er blandt de dyreste lande at købe benzin i.
https://prix-carburant.eu/da/braendstofpriser-europa/
Typisk udgør brændstof eller strøm til bilen 15-20 procent af den samlede biløkonomi
Rekordhøje benzinpriser gør bilejerskabet dyrere | FDM
Benzin- og dieselbiler er overbeskattede, mens elbiler er markant underbeskattede.
CEPOS’ bilreform: et opgør med skæve og høje afgifter | CEPOS
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Transportpolitik09-12-2025Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiftenBilafgifter i Danmark har en lang og sejlivet historie. Allerede i 1910 — før der overhovedet var indkomstskat eller moms i Danmark — blev bilejere opkrævet en særlig vejafgift, der  [...]
Borgernes Parti
12Next


---

# Staten truer danskernes rettigheder - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/staten-truer-danskernes-rettigheder

Mærkesag, Statens magtStaten truer danskernes rettigheder08-12-2025
Borgernes Parti
I en tid, hvor statens greb om vores liv synes at eskalere, er det vigtigt at stille skarpt på hvad der sker, og hvilke ellers grundlovssikrede rettigheder vi er ved at miste. Privatlivet, ytringsfriheden, informationsfriheden og andre grundlæggende rettigheder. Og det er ikke bare noget vi skriver. Flere konkrete sager viser, at borgernes rettigheder er truet.
Du skal logge på for at eksistere
Statens nye AltID-system, som lanceres i foråret 2026, og laves i sammenarbejde med EU, skal på sigt samle næsten al officiel legitimation i én app, men også bruges når du logger på sociale medier for at skrive eller tale med dine venner og familie. Dermed bliver adgangen til dagligdagens og samfundets grundfunktioner bundet op på digital identifikation. Din frihed, selvbestemmelse og evne til at kunne forsørge dig selv og familien i det moderne samfund, vil afhænge af statens system i ALLE aspekter af dit liv.
Ny PET-lov er totalovervågning
Den nye PET-lov giver efterretningstjenesten lov til automatisk at indsamle langt flere oplysninger om almindelige borgere. PET vil med hjælp af kunstig intelligens også kunne sammenkøre den indsamlede data fra dit liv. Hvad du har købt med dit kreditkort, dine skriv på sociale medier, dine venner og familie, og på den måde danne en profil af hver dansker, deres adfærd og tanker. Staten siger, at det handler om vores sikkerhed. Men som tidligere udenrigsminister Per Stig Møller har udtalt om loven ” Vi er på vej ud i overvågning af tankevirksomhed i stil med bogen ‘1984’ “.
Logningsloven bryder menneskerettighederne
Siden 2007 har den danske stat allerede praktiseret masseovervågning af vores telefonopkald, sms’er og lokation gennem den såkaldte “logningslov”. EU-domstolen har flere gange kaldt det for masseovervågning. Et lovforslag fra regeringen skulle sikre borgernes privatlivsrettigheder bedre. Men selv med det nye lovforslag, bliver menneskerettighederne stadig brudt i Danmark, ifølge Institut for menneskerettigheder. Alle borgeres digitale spor bliver stadig gemt. Ikke fordi vi har gjort noget galt, men fordi staten ikke stoler på dem der skulle styre den – danskerne.
Lovstorm og regeltyranni
Mængden af love og regler i Danmark er eksploderet. Faktisk er mængden TREDOBLET siden 1989. Hver ny regel virker måske uskyldig alene, men tilsammen bliver de til et system, hvor staten og det offentlige konstant fortæller danskerne hvad de ikke må. Intet er for stort eller for småt. Det kvæler folks lyst til at være kreativ, tage chancer, prøve nyt, være sig selv – og leve livet.
Adfærdsmanipulation
Staten bruger skatter og afgifter til at kontrollere borgerne. Men når staten ikke længere nøjes med at sikre overordnede rammer, men i stedet agerer smagsdommere, og former vores liv i alle små og store økonomiske beslutninger – så er det ikke længere et frit samfund eller marked, men et samfund styret af staten gennem markedsforvridende adfærdsmanipulation. Danskerne har derfor ikke samme frihed til at bestemme, hvad der er bedst for dem i deres liv, som borgere i andre lande.
Frygt og kontrol
Under corona-nedlukningerne, og senest under Ukraine-krigen, har regeringen brugt et kriseretorisk sprog. Og det har ikke været uden effekt. For når vi er bange, giver vi lettere magten fra os, og tænker ikke kritisk. Eller som sognepræst Marie Høgh skrev “Frygt nedbryder mennesker og kulturer – og frygt må aldrig blive det bærende argument for noget som helst”. De ekstra beføjelser vi har overgivet til staten under pandemien og Ukraine-krigen, var tænkt som midlertidige beføjelser. Men mange af dem lever nu videre – og udbredes.
Danskernes suverænitet forsvinder til EU
Mange regler vedtages ikke længere på Christiansborg, men i Bruxelles. I 2015 lavede tænketanken EUROPA en opgørelse der viste, at op mod 54% af ny dansk lovgivning stammede fra EU. Dette gælder alle vedtagne forordninger i EU i perioden 2016 – 2022, der umiddelbart er gældende uden først at skulle gennemføres i dansk ret. Det kan være praktisk for fælles standarder i Europa, men det betyder også, at danskerne mister kontrol. For når staten flytter beslutningerne og ansvaret længere væk fra danskerne, svækkes Danmarks demokrati.
Konklusion
Digitalt ID, overvågning, logning, regeltyranni, adfærdsmanipulation, angststyring og overdragelse af magt til EU – syv forskellige fænomener med ét fælles resultat: Mere stat, og mindre frihed til den enkelte Dansker. Ingen af skridtene sker fra den ene dag til den anden. Men når vi nu kan se dem samlet bør vi spørge: Hvor går grænsen? Og hvem sætter den – hvis ikke vi selv gør det?
Kilder
https://digst.dk/it-loesninger/altid/
https://pro.ing.dk/resiliencetech/artikel/eks-udenrigsminister-og-eksperter-ny-pet-lov-er-ren-1984-overvaagning
https://arbejderen.dk/indland/nyt-lovforslag-retter-ikke-op-paa-ulovlig-masseovervaagning/
https://www.zetland.dk/historie/sOMAl43a-ae2VrVmY-07faa
https://www.information.dk/moti/2013/08/virker-derfor-upopulaert
https://jyllands-posten.dk/debat/kommentar/ECE14733430/frygt-virker-det-ved-mette-frederiksen-om-nogen/
https://thinkeuropa.dk/brief/2023-10-hvor-meget-paavirker-eu-dansk-lovgivning
Relaterede indlæg
Nothing Found


---

# Mærkesag Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/maerkesag

Staten truer danskernes rettigheder
Gallery
Staten truer danskernes rettigheder
Mærkesag, Statens magt
Staten truer danskernes rettigheder
I en tid, hvor statens greb om vores liv synes at eskalere, er det vigtigt at stille skarpt på hvad der sker, og hvilke ellers grundlovssikrede rettigheder vi er ved  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T20:10:15+01:0008-12-2025|Mærkesag, Statens magt|0 Comments
Read More


---

# Statens magt Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/statens-magt

Staten truer danskernes rettigheder
Gallery
Staten truer danskernes rettigheder
Mærkesag, Statens magt
Staten truer danskernes rettigheder
I en tid, hvor statens greb om vores liv synes at eskalere, er det vigtigt at stille skarpt på hvad der sker, og hvilke ellers grundlovssikrede rettigheder vi er ved  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-09T20:10:15+01:0008-12-2025|Mærkesag, Statens magt|0 Comments
Read More


---

# Nej til Bovaer - du skal vide hvorfor - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/nej-til-bovaer-men-hvorfor

Landbrugspolitik, Natur & miljøNej til Bovaer – du skal vide hvorfor18-11-2025
Borgernes Parti
Har du fulgt med i nyhederne, er du formentlig stødt på ordet “Bovaer”. Men hvad dækker det over? Og hvorfor er det pludselig blevet et emne, der vækker dybe følelser hos Danskerne?
Bovaer kort fortalt
Bovaer er navnet på et fodertilskud, der primært gives til malkekøer. Det er udviklet og produceret af den Hollandske virksomhed DSM-Firmenich, med afdelinger blandt andet i Danmark. Det aktive stof i Bovaer hedder 3-Nitrooxypropanol (“3-NOP”). Stoffet reducerer mængden af bestemte enzymer i køernes mave(r). Disse enzymer skaber normalt en sund bakterieflora og fordøjelse, som deraf også udleder metan. Metan er som bekendt en drivhusgas. Køerne udleder denne med bøvser under fordøjelsen af maden (det er en misforståelse, at udledningen skyldes koens prutter). Ved at hæmme de specifikke enzymer i koens mave, kan Bovaer reducere koens metanudledningen med op til 30% – ifølge producenten.
Hvorfor bliver det brugt?
Køer udleder meget metan. Det er en helt naturlig del af deres fordøjelse. Regeringen har dog besluttet, at konventionelle kvægbrug med mere end 50 køer fra 2025 skal reducere deres metanudledning – for eksempel ved at tilsætte Bovaer eller fedt til foderet. Fedt har man dog allerede dårlige erfaringer med fra 1980’erne, hvilket efterlader de fleste landmænd med Bovaer. Og det er her, debatten for alvor begynder.
Dyrevelfærd
Flere og flere landmænd er begyndt at stå frem, og fortælle om de negative virkninger på deres køer, efter Bovaer blev indført i foderet. Der nævnes blandt andet:
Høj feber
Mindre mælk
Yverbetændelse
Svært foderskifte
Kollaps og dødsfald
Disse beretninger er blandt andet blevet dokumenteret af mediet Psst-Nyt og Dyrenes Beskyttelse, der kalder Bovaer for et “klart tilbageskridt for dyrevelfærden”.
Man hæfter sig ved, at der mangler langtidsstudier for Bovaer under danske forhold, hvor køer både græsser, står inde om vinteren og har forskellige fodertyper hen over året. Flere forskere og dyrlæger påpeger derfor, at vi endnu ikke ved nok om helårsbrug af Bovaer.
Fødevarekvalitet og forbrugernes tillid
I starten lød det fra de Danske myndigheder og mejerier, at intet af stoffet Bovaer ville ende i kødet og mælken. Hvilket teknisk set er sandt. Men senere har deres kommunikation ændret sig til, at der godt kan være nedbrydningsrester fra Bovaer i kødet og mælken. Mere specifikt reststoffet 3-Nitrooxypropionsyre (NOPA). Dog slår de fast, at niveauerne er lave og vurderes sikre, hvorfor der heler ikke stilles krav om mærkning på kartoner og pakker.
For forbrugere er skiftet i forklaringen dog nok til at skabe uro.
Stress og pres
Det der også har gjort debatten særligt betændt, er måden hvorved Bovaer indføres på.
Brugen af Bovaer er ikke som i andre lande frivillig eller anbefalet, men i praksis påkrævet 80 dage om året fra 1 januar 2025 af både den Danske stat og mejerierne. Og der arbejdes politisk på en helårspraksis, så Bovaer skal gives til køerne 365 dage om året. Flere er bekymrede for, at de politiske klimamål bliver prioriteret over dyrevelfærden. Til stor frustration for landmændene og deres dyr.
Nogle landmænd siger det sådan her:
“Vi bliver brugt som forsøgslaboratorium, men hvis noget går galt, står vi med ansvaret.”
Borgernes Parti
Vi mener, at landmændene selvfølgelig ikke skal påtvinges, at give Bovaer til deres dyr. Det er landmandens dyr. Ikke mejeriets. Og det er vores fødevarer. Ikke statens.
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Natur & miljø, Transportpolitik06-12-2025Kilometerafgiften – Vi betaler alle prisenRegeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028  [...]
Borgernes Parti


---

# Borgernes Parti – Partiet med den sunde fornuft

Source: https://borgernesparti.dk/author/alexander-hastrup

Borgernes parti – Partiet med den sunde fornuftAndreas Haladyn2026-02-24T09:22:51+01:00
Partiet med den sunde fornuftSynes du også, at dine skattekroner kunne bruges bedre, og at staten og politikerne bestemmer for meget? Så er Borgernes Parti stedet for dig.
Bliv medlemVores mærkesagerMagten tilbage
til borgerneStaten er vokset sig for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet, frem for frie borgere med ansvar for egen lykke og fremtid.
Læs mere
Befri Danmark fra IslamDanmark er vores fædreland – et land med rødder, værdier og kultur, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet trues af massiv indvandring og fejlslagen integration. Vi må turde sige det: Danmark skal forblive dansk.
Læs mere
Et opgør med klimahysterietVi har ikke en klimakrise, men en energikrise. Dyr og ustabil ‘grøn’ energi gør både hverdag og velfærd dyrere – for sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne.
Læs mere
Vores politikSeniorpolitik
Sundhedspolitik
Dyrepolitik
Forsvarspolitik
Kernevelfærd
Erhverv
Landbrugspolitik
Transportpolitik
Danmark i verden
Kultur & medier
Natur & miljø
Familiepolitik
SeniorpolitikSundhedspolitikDyrepolitikForsvarspolitikKernevelfærdErhvervLandbrugspolitikTransportpolitikDanmark i verdenKultur & medierNatur & miljøFamiliepolitikBorgernes Parti er ikke som de andre partier. Vi er ikke bygget op omkring en ideologi, men er opstået på baggrund af tusindvis af samtaler med danskere, som ikke ser et politisk system, der løser de udfordringer, Danmark og danskerne står overfor.
Lars Boje Mathiesen, formand
Mød vores kandidaterAnja Busch
Daniel Juhl
Paulina Laparil
Charlotte Friberg Henriksen
Ib Poulsen
Arne Hyldgaard
Allan Orland
Anja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandAnja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandSanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-Madsen
Michael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Seneste nytEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Borgernes Parti – Partiet med den sunde fornuft

Source: https://borgernesparti.dk/author/laura

Borgernes parti – Partiet med den sunde fornuftAndreas Haladyn2026-02-24T09:22:51+01:00
Partiet med den sunde fornuftSynes du også, at dine skattekroner kunne bruges bedre, og at staten og politikerne bestemmer for meget? Så er Borgernes Parti stedet for dig.
Bliv medlemVores mærkesagerMagten tilbage
til borgerneStaten er vokset sig for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet, frem for frie borgere med ansvar for egen lykke og fremtid.
Læs mere
Befri Danmark fra IslamDanmark er vores fædreland – et land med rødder, værdier og kultur, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet trues af massiv indvandring og fejlslagen integration. Vi må turde sige det: Danmark skal forblive dansk.
Læs mere
Et opgør med klimahysterietVi har ikke en klimakrise, men en energikrise. Dyr og ustabil ‘grøn’ energi gør både hverdag og velfærd dyrere – for sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne.
Læs mere
Vores politikSeniorpolitik
Sundhedspolitik
Dyrepolitik
Forsvarspolitik
Kernevelfærd
Erhverv
Landbrugspolitik
Transportpolitik
Danmark i verden
Kultur & medier
Natur & miljø
Familiepolitik
SeniorpolitikSundhedspolitikDyrepolitikForsvarspolitikKernevelfærdErhvervLandbrugspolitikTransportpolitikDanmark i verdenKultur & medierNatur & miljøFamiliepolitikBorgernes Parti er ikke som de andre partier. Vi er ikke bygget op omkring en ideologi, men er opstået på baggrund af tusindvis af samtaler med danskere, som ikke ser et politisk system, der løser de udfordringer, Danmark og danskerne står overfor.
Lars Boje Mathiesen, formand
Mød vores kandidaterAnja Busch
Daniel Juhl
Paulina Laparil
Charlotte Friberg Henriksen
Ib Poulsen
Arne Hyldgaard
Allan Orland
Anja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandAnja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandSanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-Madsen
Michael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Seneste nytEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Kilometerafgiften - Vi betaler alle prisen - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kilometerafgiften-vi-betaler-alle-prisen

Natur & miljø, TransportpolitikKilometerafgiften – Vi betaler alle prisen06-12-2025
Borgernes Parti
Regeringen og staten har indført en kilometerafgift på alle lastbiler fra 12 ton og op. Fra 2027 gælder det også små lastbiler fra 3,5 ton og op. Og fra 2028 er det hele det danske vejnet transportindustrien skal betale kilometerafgifter for at køre på.
Afgiften skal få transportindustrien til at udlede mindre CO₂ – siger regeringen. Men afgifterne har en meget virkelig bagside. For når transport bliver dyrere, så bliver alt andet også dyrere.
Virksomhederne rammes først
Mange varer kører langt, før de når ud til os. For eksempel fødevarer. Korn fra marken køres med lastbil fra landmanden til en grossist. Fra grossisten køres kornet til en producent. Fra producenten køres varerne til et centrallager. Fra centrallageret køreres varerne ud til butikker, eller direkte hjem til dig. Hver eneste tur koster nu mere. Det gælder ikke kun fødevarer, men også møbler, tøj, elektronik og meget andet. Alt skal jo flyttes med en lille eller stor lastbil, for at komme frem.
For virksomheder er transport ikke et lille punkt på budgettet. Det er en stor udgift! Når den udgift stiger, kan de ikke bare sige “pyt”. De skal stadig tjene penge for at overleve. Så de sender regningen videre. Først til mellemled som grossister, producenter og butikker, som så sender den udgift videre til os forbrugere.
Derefter rammes vi
Staten tjener mere, og store virksomheder klarer sig. Imens små virksomheder og borgerne betaler prisen… For kilometerafgiften betyder højere priser i supermarkedet. Højere priser, når vi køber en ny computer, et nyt spisebord eller en sofa. Højere priser, når vi renoverer eller bygger hus. Og ja, også benzin og diesel påvirkes. For brændstof skal også køres ud til tankstationerne.
Den grønne fantasi møder virkeligheden
Kilometerafgiften skal gøre transport grønnere – siger regeringen. Den skal presse transportindustrien over i elektriske alternativer. Men lastbiler skifter ikke bare til el fra den ene dag til den anden. Der mangler først og fremmest ladestandere. Dernæst er el-lastbiler endnu meget dyre, og deres rækkevidde for kort. Derfor vil mange firmaer bruge diesel i mange år frem. Og det er vi nu tvunget til at betale for.
Hvem rammes mest?
Storbyernes borgere og virksomheder bliver ramt, men de fleste borgere på landet vil opleve forholdsvis højere prisstigninger, da deres varer skal køres længere. Her mærkes afgiften altså ekstra hårdt.
Landbruget bliver også ramt. Maskiner, korn, foder, kød, mælk, grønsager skal transporteres. Det betyder igen endnu dyrere mad for os alle. Kort sagt – det er en giftig cyklus for Danskernes privatøkonomi.
Staten vinder – Danmark taber
Kilometerafgiften er en stor fejltagelse. Den redder ej end ændrer miljøet. Til gengæld belaster den danske borgere og dansk industris økonomi – og dermed Danmarks økonomi. Desuden havde vi allerede en kilometerafgift. Vi kender den bedst som brændstofafgiften…
Kilder
https://vejafgifter.dk/
https://www.njordlaw.com/da/kilometerbaseret-vejafgift-lastbiler-her-er-hvad-du-skal-vaere-opmaerksom-paa
https://www.danskindustri.dk/brancher/di-transport/analysearkiv/brancheanalyser/2023/6/km-afgift-pa-lastbiler-yderomraderne-skal-betale-mest/
https://lf.dk/for-medlemmer/lf-business/2023/lf-business-7/kilometerafgifter-for-lastbiler-vil-koste-foedevareerhvervet-omkring-400-mio-kr-aarligt/
Relaterede indlægEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Transportpolitik09-12-2025Afskaf registreringsafgiften – og drop kilometerafgiftenBilafgifter i Danmark har en lang og sejlivet historie. Allerede i 1910 — før der overhovedet var indkomstskat eller moms i Danmark — blev bilejere opkrævet en særlig vejafgift, der  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik, Transportpolitik09-12-2025Hvorfor skal benzin- og dieselafgiften sættes ned?Mange mennesker i Danmark er afhængige af bilen for at komme på arbejde, køre børn i skole eller handle ind. Men hver gang vi tanker bilen, betaler vi en høj  [...]
12Next


---

# Borgernes Parti – Partiet med den sunde fornuft

Source: https://borgernesparti.dk/author/ahaladyn

Borgernes parti – Partiet med den sunde fornuftAndreas Haladyn2026-02-24T09:22:51+01:00
Partiet med den sunde fornuftSynes du også, at dine skattekroner kunne bruges bedre, og at staten og politikerne bestemmer for meget? Så er Borgernes Parti stedet for dig.
Bliv medlemVores mærkesagerMagten tilbage
til borgerneStaten er vokset sig for stor og styrer i dag alt for meget af vores liv – med kontrol, bureaukrati og tårnhøje skatter. Vi danskere er efterhånden blevet slaver af systemet, frem for frie borgere med ansvar for egen lykke og fremtid.
Læs mere
Befri Danmark fra IslamDanmark er vores fædreland – et land med rødder, værdier og kultur, vi elsker og vil bevare. Men fællesskabet trues af massiv indvandring og fejlslagen integration. Vi må turde sige det: Danmark skal forblive dansk.
Læs mere
Et opgør med klimahysterietVi har ikke en klimakrise, men en energikrise. Dyr og ustabil ‘grøn’ energi gør både hverdag og velfærd dyrere – for sol og vind kan ikke alene sikre forsyningen, uanset hvor mange grønne afgifter politikerne pålægger danskerne.
Læs mere
Vores politikSeniorpolitik
Sundhedspolitik
Dyrepolitik
Forsvarspolitik
Kernevelfærd
Erhverv
Landbrugspolitik
Transportpolitik
Danmark i verden
Kultur & medier
Natur & miljø
Familiepolitik
SeniorpolitikSundhedspolitikDyrepolitikForsvarspolitikKernevelfærdErhvervLandbrugspolitikTransportpolitikDanmark i verdenKultur & medierNatur & miljøFamiliepolitikBorgernes Parti er ikke som de andre partier. Vi er ikke bygget op omkring en ideologi, men er opstået på baggrund af tusindvis af samtaler med danskere, som ikke ser et politisk system, der løser de udfordringer, Danmark og danskerne står overfor.
Lars Boje Mathiesen, formand
Mød vores kandidaterAnja Busch
Daniel Juhl
Paulina Laparil
Charlotte Friberg Henriksen
Ib Poulsen
Arne Hyldgaard
Allan Orland
Anja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandAnja BuschDaniel JuhlPaulina LaparilCharlotte Friberg HenriksenIb PoulsenArne HyldgaardAllan OrlandSanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.
Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-Madsen
Michael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Sanne PilgaardSjællands Storkreds
Frederik LundbergØstjyllands Storkreds
Jan Køpke Chr.Henrik ThorupVestjyllands Storkreds
Charlotte Møller-MadsenMichael Bang PedersenSydjyllands Storkreds
Tim LarsenSjællands Storkreds
Seneste nytEnergipolitik, Natur & miljø18-12-2025Du udleder nu mindre co2 end dine britiske forfædreI dag udleder Danske borgere mindre CO₂ per person, sammenlignet med begyndelsen af den globale industrielle revolution, som Storbritannien satte i gang i 1850’erne. Det til trods for vi i  [...]
Borgernes Parti
Energipolitik16-12-2025Atomkraft? Ja tak – men hvorfor?Atomkraft har i årtier været et politisk tabu i Danmark. Frygt for ulykker og stråling, kombineret med tungt bureaukrati, har effektivt holdt teknologien ude af Danmarks energipolitik siden 1985. Resultatet  [...]
Borgernes Parti
Boligpolitik, Udlændinge15-12-2025Indvandring er med til at hæve boligpriserneBolig- og udlejningspriserne i Danmark er steget markant. Det har gjort det sværere for mange borgere – særligt studerende og nye købere – at finde en udlejnings- eller ejerbolig de  [...]
Borgernes Parti


---

# Skat Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/skat

Topskattegrænsen bremser selvstændige
Gallery
Topskattegrænsen bremser selvstændige
Topskattegrænsen bremser selvstændige
Grafen/figuren/modellen Vi kan tydeligt se, at selvstændige enten stopper med at arbejde eller begynder at arbejde sort, når deres indtægt når topskattegrænsen. Analysen Topskattegrænsen skader langt mere end den gavner,  [...]
By Alexander Hastrup|2026-01-28T16:10:28+01:0028-01-2026|Kommentarer lukket til Topskattegrænsen bremser selvstændige
Read More


---

# Bureaukrati Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/bureaukrati

Den offentlige administration er alt for stor
Gallery
Den offentlige administration er alt for stor
Den offentlige administration er alt for stor
Grafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug - kun til administration. Analysen  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T16:18:46+01:0016-12-2025|Kommentarer lukket til Den offentlige administration er alt for stor
Read More
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Gallery
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:37:21+01:0016-12-2025|Kommentarer lukket til Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Read More


---

# Staten Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/staten

Den offentlige administration er alt for stor
Gallery
Den offentlige administration er alt for stor
Den offentlige administration er alt for stor
Grafen/figuren/modellen Fra 2016 til 2023 er der kommet 19.300 flere ansatte i den offentlige administration. Det svarer til knap 8 mia. kr. i øget forbrug - kun til administration. Analysen  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T16:18:46+01:0016-12-2025|Kommentarer lukket til Den offentlige administration er alt for stor
Read More
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Gallery
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Grafen/figuren/modellen Fra 1989 til 2017 er antallet af ord i love og bekendtgørelser gået fra 7 mio. til 23 mio. – altså mere end en tredobling. Antallet af love og  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:37:21+01:0016-12-2025|Kommentarer lukket til Mængden af regler er tredobblet siden 1989
Read More


---

# Indvandring Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/indvandring

MENAPT giver underskud
Gallery
MENAPT giver underskud
MENAPT giver underskud
Grafen/figuren/modellen Grafen viser forskellige befolkningsgruppers påvirkning af statsbudgettet. Dem der bidrager mest, er danskere og vestlige indvandrere samt deres efterkommere. MENAPT-indvandrere og efterkommere giver som gruppe underskud. Analysen De MENAPT-indvandrere  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:22:24+01:0016-12-2025|Kommentarer lukket til MENAPT giver underskud
Read More
Andelen af indvandrere stiger konstant
Gallery
Andelen af indvandrere stiger konstant
Andelen af indvandrere stiger konstant
Grafen/figuren/modellen Fra 1980 og frem udgør indvandrere og efterkommere en stadig stigende andel af Danmarks befolkning. Man må forvente, at denne stigning fortsætter. Man skal endda tage højde for, at  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-16T00:25:11+01:0015-12-2025|Kommentarer lukket til Andelen af indvandrere stiger konstant
Read More
Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelle
Gallery
Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelle
Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelle
Grafen/figuren/modellen Indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande er markant mere kriminelle end danskere. Over 25% af årgang 1996 har fået en dom inden de bliver 25 år, modsat 9% af  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-15T23:04:21+01:0015-12-2025|Kommentarer lukket til Ikke-vestlige indvandrere er mere kriminelle
Read More


---

# Energi Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/energi

Grøn energi er dyr energi
Gallery
Grøn energi er dyr energi
Grøn energi er dyr energi
Grafen/figuren/modellen Der er en tydelig sammenhæng mellem andelen af VE-energi og priser på strøm. Jo ‘grønnere’ strøm, desto højere priser. Analysen Grøn energi er dyr energi. Årsagen er blandt andet,  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-15T23:17:12+01:0014-12-2025|Kommentarer lukket til Grøn energi er dyr energi
Read More


---

# Klima Arkiv - Borgernes Parti

Source: https://borgernesparti.dk/kategori/klima

Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginalt
Gallery
Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginalt
Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginalt
Grafen/figuren/modellen Grafen viser, hvad temperaturstigninger betyder for det globale BNP, altså hele verdens samlede økonomi. Selv ved en stigning på 4°C, vil faldet i år 2100 kun udgøre 4-7% af  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-14T23:04:14+01:0014-12-2025|Kommentarer lukket til Klimaforandringer påvirker kun økonomien marginalt
Read More
Unges bekymring over klimaforandringerne
Gallery
Unges bekymring over klimaforandringerne
Unges bekymring over klimaforandringerne
Grafen/figuren/modellen I modsætning til hvad mange tror, er klimaudfordringer ikke kun et miljø eller økonomisk problem – det er i stigende grad også et psykologisk problem. Data fra en spørgeskemaundersøgelse  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-07T00:06:26+01:0006-12-2025|Kommentarer lukket til Unges bekymring over klimaforandringerne
Read More
Klodens temperaturudsving gennem tiden
Gallery
Klodens temperaturudsving gennem tiden
Klodens temperaturudsving gennem tiden
Grafen/figuren/modellen I modsætning til hvordan medierne fremlægger klodens temperaturudsving, har kloden vekslet drastisk i temperatur i millioner af år. Analysen For 500 millioner år siden var den globale temperatur cirka  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-06T23:53:39+01:0006-12-2025|Kommentarer lukket til Klodens temperaturudsving gennem tiden
Read More
Vejrrelaterede dødsfald i verden
Gallery
Vejrrelaterede dødsfald i verden
Vejrrelaterede dødsfald i verden
Grafen/figuren/modellen I modsætning til hvordan medierne fremlægger det globale klima og naturkatastrofer, viser OFDA og CRED data, at klimarelaterede dødsfald er faldet drastisk de sidste hundrede år. Analysen I løbet  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-02T15:16:55+01:0002-12-2025|Kommentarer lukket til Vejrrelaterede dødsfald i verden
Read More
Globalt BNP-tab som følge af naturkatastrofer
Gallery
Globalt BNP-tab som følge af naturkatastrofer
Globalt BNP-tab som følge af naturkatastrofer
Grafen/figuren/modellen I modsætning til hvordan medierne fremlægger klimaet, viser en analyse af Munich Research i samarbejde med Verdens Banken, at naturkatastrofer koster en stadig mindre og mindre andel af den  [...]
By Alexander Hastrup|2025-12-02T00:28:19+01:0002-12-2025|Kommentarer lukket til Globalt BNP-tab som følge af naturkatastrofer
Read More
Stigende temperaturer skal vurderes økonomisk
Gallery
Stigende temperaturer skal vurderes økonomisk
Stigende temperaturer skal vurderes økonomisk
Grafen/figuren/modellen Den grønne graf viser prisen (målt i købekraft) for den globale temperaturstigning. Den blå graf viser, hvad det koster at holde temperaturen nede. Summen af de to grafer viser,  [...]
By Andreas Haladyn|2025-11-03T16:56:24+01:0017-10-2025|Kommentarer lukket til Stigende temperaturer skal vurderes økonomisk
Read More



---

## File: danmarksdemokraterne

Filename: `danmarksdemokraterne.md`

# Danmarksdemokraterne – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/

00Dage:00Timer:00Minutter:00Sekunder
TIL VALGSTEDERNE LUKKERDET GÅR VI TIL VALG PÅDANMARK I BEDRE BALANCEDanmark er mere end de største byer. Alligevel er arbejdspladser, uddannelser og investeringer samlet de samme steder. Det vil vi ændre. Vi vil udflytte statslige arbejdspladser og uddannelser, skabe gode muligheder for offentlig transport og sikre, at det er attraktivt at bo og drive virksomhed i hele landet.EN STRAM OG KONSEKVENT UDLÆNDINGEPOLITIKDer skal stilles krav fra første dag. Udlændinge skal arbejde og bidrage. Flere kriminelle udlændinge skal udvises. Flygtninge skal vende hjem, når der er fred i deres hjemland. Udlændingepolitikken skal tilbage på en stram og konsekvent kurs.NEJ TIL JERNMARKER. MERE SUND FORNUFT I DEN GRØNNE OMSTILLINGDen grønne omstilling skal give mening. Vi siger nej til, at god landbrugsjord plastres til med jernmarker. Solceller hører først og fremmest til på tage og vindmøller på havet. Lokalsamfund skal have reel indflydelse, klare afstandskrav og ordentlig kompensation.NÆR SUNDHED OG VÆRDIG ÆLDREPLEJEAdgangen til læge og behandling må ikke afhænge af postnummer. Vi vil sikre flere praktiserende læger uden for de største byer og styrke de nære sundhedstilbud. Vores ældre skal mødes af tryghed, faste medarbejdere og værdighed.BEDRE FORHOLD FOR PRODUKTIONSDANMARKLandbrug, fiskeri, industri og transport skaber vores velstand. Vi er imod CO2-afgiften på landbrug og fiskeri og vil luge ud i bureaukratiet. Det skal kunne betale sig at producere og skabe arbejdspladser i hele Danmark.FIND DIN KANDIDATHER KAN DU MØDE INGER STØJBERGLørdag den 7. marts kl. 21.00Sønderborg, Inger er gæstebartender på Rabalder Bar, Store Rådhusgade 11, 6400 SønderborgSøndag den 8. marts fra kl. 15.00Odense, Storms Pakhus, Lerchesgade 4, 5000 OdenseMandag den 9. marts kl. 19.00-20.30Lemvig, Ramme Hallen, Rammegårdvej 8, 7620 LemvigTirsdag den 10. marts kl. 09.30Aarhus, Victor Albecks Vej foran Det Kgl. Bibliotek, 8000 AarhusTorsdag den 12. marts kl. 19.00Aalborg, Musikkens Hus, Musikkens Plads 1, 9000 AalborgDørene åbner kl. 18.Mød Inger Støjberg og Alex VanopslaghDet er gratis at deltage, men tilmelding er nødvendig: https://la.nemtilmeld.dk/1/Alle er velkomne!Mandag den 16. marts kl. 18.30-20.30Roskilde, Roskilde Kongres- og Idrætscenter, Møllehusvej 15, 4000 RoskildeMød Inger Støjberg og Pia Olsen DyhrDet er gratis at deltage, men tilmelding er nødvendig: danmarksdemokraterne.dk/forside/tilmelding/Alle er velkomne!ET DANMARK I BEDRE BALANCE


---

# Danmarksdemokraterne – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside

00Dage:00Timer:00Minutter:00Sekunder
TIL VALGSTEDERNE LUKKERDET GÅR VI TIL VALG PÅDANMARK I BEDRE BALANCEDanmark er mere end de største byer. Alligevel er arbejdspladser, uddannelser og investeringer samlet de samme steder. Det vil vi ændre. Vi vil udflytte statslige arbejdspladser og uddannelser, skabe gode muligheder for offentlig transport og sikre, at det er attraktivt at bo og drive virksomhed i hele landet.EN STRAM OG KONSEKVENT UDLÆNDINGEPOLITIKDer skal stilles krav fra første dag. Udlændinge skal arbejde og bidrage. Flere kriminelle udlændinge skal udvises. Flygtninge skal vende hjem, når der er fred i deres hjemland. Udlændingepolitikken skal tilbage på en stram og konsekvent kurs.NEJ TIL JERNMARKER. MERE SUND FORNUFT I DEN GRØNNE OMSTILLINGDen grønne omstilling skal give mening. Vi siger nej til, at god landbrugsjord plastres til med jernmarker. Solceller hører først og fremmest til på tage og vindmøller på havet. Lokalsamfund skal have reel indflydelse, klare afstandskrav og ordentlig kompensation.NÆR SUNDHED OG VÆRDIG ÆLDREPLEJEAdgangen til læge og behandling må ikke afhænge af postnummer. Vi vil sikre flere praktiserende læger uden for de største byer og styrke de nære sundhedstilbud. Vores ældre skal mødes af tryghed, faste medarbejdere og værdighed.BEDRE FORHOLD FOR PRODUKTIONSDANMARKLandbrug, fiskeri, industri og transport skaber vores velstand. Vi er imod CO2-afgiften på landbrug og fiskeri og vil luge ud i bureaukratiet. Det skal kunne betale sig at producere og skabe arbejdspladser i hele Danmark.FIND DIN KANDIDATHER KAN DU MØDE INGER STØJBERGLørdag den 7. marts kl. 21.00Sønderborg, Inger er gæstebartender på Rabalder Bar, Store Rådhusgade 11, 6400 SønderborgSøndag den 8. marts fra kl. 15.00Odense, Storms Pakhus, Lerchesgade 4, 5000 OdenseMandag den 9. marts kl. 19.00-20.30Lemvig, Ramme Hallen, Rammegårdvej 8, 7620 LemvigTirsdag den 10. marts kl. 09.30Aarhus, Victor Albecks Vej foran Det Kgl. Bibliotek, 8000 AarhusTorsdag den 12. marts kl. 19.00Aalborg, Musikkens Hus, Musikkens Plads 1, 9000 AalborgDørene åbner kl. 18.Mød Inger Støjberg og Alex VanopslaghDet er gratis at deltage, men tilmelding er nødvendig: https://la.nemtilmeld.dk/1/Alle er velkomne!Mandag den 16. marts kl. 18.30-20.30Roskilde, Roskilde Kongres- og Idrætscenter, Møllehusvej 15, 4000 RoskildeMød Inger Støjberg og Pia Olsen DyhrDet er gratis at deltage, men tilmelding er nødvendig: danmarksdemokraterne.dk/forside/tilmelding/Alle er velkomne!ET DANMARK I BEDRE BALANCE


---

# Politik – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/politik

DET KÆMPER VI FORDANMARK I BALANCE
EN STRAM UDLÆNDINGEPOLITIK
NÆR SUNDHED
PRODUKTIONSDANMARK


---

# ET DANMARK I BALANCE – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/et-danmark-i-balance

ET DANMARK I BALANCE  DANMARK ER VED AT KNÆKKE OVER
Der er blevet alt for langt mellem Christiansborg og Christiansfeld. Men Danmark er mere end de store byer. Derfor skal der selvfølgelig også være lige så gode muligheder for udvikling, arbejdspladser, uddannelse og velfærd uden for de store byer, som der er i de store byer. Sådan er det bare ikke i dag.
Skiftende regeringer har centraliseret alt for meget. Det har skabt ubalance i Danmark. Velfærdstilbud, uddannelsesmuligheder, antallet af arbejdspladser – selv mulighederne for noget så elementært som adgang til en praktiserende læge og sikkert og stabilt internet er langt dårligere i landdistrikterne end i de store byer. Det skal laves om.
I Danmarksdemokraterne kæmper vi for at genskabe sammenhængskraften i hele Danmark. Det gælder på sundhedsområdet, uddannelsesområdet og alle andre områder, hvor der i dag er en ubalance i Danmark.
FLERE UDDANNELSER OG ARBEJDSPLADSER UDE I LANDET
Der skal være bedre uddannelsesmuligheder og flere arbejdspladser i hele Danmark. Vi vil derfor flytte flere uddannelser og statslige arbejdspladser ud i landet. Siden 2015 er knap 10.000 nye statslige arbejdspladser blevet placeret i København. Det til trods for, at skiftende regeringer har haft fokus på at placere statslige arbejdspladser uden for København. Den udvikling vil vi vende. Vi vil derfor over de kommende år udflytte 10.000 statslige arbejdspladser, så der kommer flere arbejdspladser uden for de store byer.
Danmarksdemokraterne vil sikre vækst og udvikling i hele landet, og vi vil sørge for, at der er lige muligheder for et godt liv i hele Danmark fra vuggestue til plejehjem – uanset hvor man bor.UDVIKLING OG VÆKST I LANDDISTRIKTERNE
Vi skal sikre udvikling og vækst i vores landdistrikter, der i alt for mange år er blevet overset. Når den lokale købmand, skolen, lægen eller busruten lukker, så har det enorme konsekvenser for livet i vores landdistrikter. I yderste konsekvens betyder det, at store områder af Danmark bliver tiltagende affolket, og derfor tager Danmarksdemokraterne landdistrikternes udfordringer alvorligt.
Det hele hænger sammen. Hvis landbrugene fx lukker pga. en CO2-afgift, så mister smeden, der servicerer landbrugene, omsætning. Hvis smeden mister sit kundegrundlag på gården, så risikerer han at lukke sin forretning eller flytte den hen, hvor kunderne er.
Det er afgørende for livet i vores landdistrikter, at vi har bedre offentlig transport, nære velfærdstilbud, godt og stabilt internet og gode lokale foreningstilbud. Desværre ser vi, at flere og flere busruter bliver nedlagt, at flere og flere ikke har en fast praktiserende læge, at internettet ikke rækker og alt for mange huse er i dårlig stand. Den udvikling skal vi vende. Så det fortsat er attraktivt at bo i hele vores skønne land – også i landdistrikterne.


---

# Udlændingepolitik – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/udlaendingepolitik

EN STRAM UDLÆNDINGEPOLITIK  STRAM OG KONSEKVENT UDLÆNDINGEPOLITIK
Der kan ikke være nogen tvivl om, at når man kommer til Danmark som udlænding, så skal man indrette sig efter de danske værdier, vores kultur og vores samfund.
Generationer før os har lagt fundamentet af de frihedsrettigheder og det samfund, vi lever i nu. Oven på det fundament kan man så bygge sit eget liv. Man kan ikke bare slå hul på fundamentet. Det skal stå tindrende klart for enhver, der kommer til Danmark. Vi vil ikke finde os i, at islamistiske mørkemænd kommer til Danmark med deres udemokratiske tanker og værdier. Hvis man kommer til Danmark fra andre lande, så er det dig, der skal bidrage til samfundet – ikke samfundet, der skal bidrage til dig.
Desværre har vi en regering bestående af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, der lemper på udlændingepolitikken. Lempelserne gør det én for én mere attraktivt for flygtninge at søge mod Danmark. Derfor har vi ikke brug for lempelser. Vi har brug for en stram udlændingepolitik, der passer på Danmark.
SÆNKE YDELSERNE FOR FLYGTNINGE OG INDVANDRERE
Det er et problem, at alt for mange flygtninge og indvandrere modtager offentlige ydelser og ikke er i arbejde. Vi skal have flere ikke-vestlige indvandrere og efterkommere i arbejde. Derfor er det også vigtigt, at vi holder fast i de lave ydelser, der tilskynder udlændinge til at komme i arbejde, og som samtidig sikrer, at Danmark ikke er en attraktiv asyldestination.HÅRDERE KURS OVER FOR BANDERNE OG ET STÆRKERE POLITI
Det skal være trygt at færdes i Danmark. Desværre er der i dag problemer med organiserede kriminelle og indvandrerbander, der skaber utryghed og begår grov kriminalitet. Der er uden tvivl behov for, at vi sætter hårdere ind over for bandekriminalitet, der som oftest udspringer af de kriminelle indvandrermiljøer. Vi vil skrue op for straffene og ned for forståelsen af de her dybt kriminelle mennesker og miljøer, der gør Danmark utrygt for lovlydige danskere.
Vi vil styrke vores politi og vores fængsler, så de har den kapacitet, der skal til for at give længere straffe og holde de kriminelle væk fra gaderne. Vi vil gøre op med manglen på betjente, nedslidte faciliteter og fyldte fængsler, så vi kan idømme de kriminelle en straf, som står mål med forbrydelsen.
Vi skal sikre, at politiet har de redskaber, de skal bruge for at kunne opklare kriminalitet, og vi skal ruste politiet bedre til at kunne prioritere borgernære opgaver og øge trygheden lokalt.


---

# Sundhed – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/sundhed

NÆR SUNDHED  NÆR SUNDHED FOR ALLE
Vores sundhedsvæsen er i krise. Vi mangler sygeplejersker på akutafdelingerne, læger i landdistrikterne og SOSU-assistenter til at tage sig af vores ældre.
Når vi betaler nogle af de højeste skatter i verden, så kan vi også med rette forvente en velfærd i verdensklasse. Desværre er der flere steder i Danmark, hvor det halter gevaldigt. Nogle steder – uden for de store byer – er det sågar svært at få adgang til noget så grundlæggende som en praktiserende læge. Sådan skal det ikke være.
Mange års politiske prioriteringer har ført til øget grad af specialisering og centralisering i sundhedsvæsenet. Det har medført, at mange i dag må rejse langt for at modtage specialiseret, men også relativ simpel behandling og diagnosticering. Det skævvrider Danmark. Der er brug for, at vi styrker lægedækningen og udbreder lokale sundhedstilbud af høj kvalitet i hele landet.
For Danmarksdemokraterne er det helt afgørende, at danskerne har adgang til god og nær sundhed i hele landet. Behandlingen skal være i top, når vi selv eller vores kære bliver syge. Og vi skal være trygge ved at sende vores forældre på plejehjem, uanset hvor vi bor. Det må selvfølgelig aldrig være postnummeret, der afgør kvaliteten af den behandling, man får i vores sundhedsvæsen.
ALLE SKAL HAVE ADGANG TIL EN LÆGE
For rigtig mange starter et godt forløb og et trygt møde med sundhedsvæsenet hos den praktiserende læge. Desværre er det bare sådan, at ikke alle i vores landdistrikter har adgang til noget så grundlæggende som en praktiserende læge.I Danmarksdemokraterne kæmper vi for en ordentlig lægedækning i vores yderområder. Alle danskere skal have adgang til en fast praktiserende læge. Derfor vil vi gøre det mere attraktivt at arbejde som læge i landdistrikterne. Det gør vi bl.a. ved at oprette en rekrutteringspulje, der fx kan bruges på lokale løntillæg i områder, hvor der mangler læger og ved at eftergive uddannelseslægers SU-gæld med 30.000 kr. for hvert år, de er ansat i en almen praksis i et område med lægemangel.
EN TRYG OG VÆRDIG ALDERDOM
I dag frygter mange for at blive ældre i Danmark. De er bange for, om de kan få den hjælp, de ønsker, når de får brug for den. Sådan bør det ikke være i et land, hvor vi betaler en af verdens højeste skatter med en forventning om, at velfærdssamfundet står klar til at tage hånd om os den dag, vi har brug for det.
I Danmarksdemokraterne vil vi styrke ældreplejen, så vi trygt kan sende vores forældre på plejehjem. Det betyder, at vi skal sørge for, at pengene til velfærd følger med, når vi bliver flere ældre. Vi vil derfor tilføje 1 mia. kr. ekstra til bedre pleje og omsorg for vores ældre, og vi vil give de ældre større indflydelse på deres eget liv med frie valg.
Har man slidt og slæbt et helt arbejdsliv, så skal man også kunne trække sig lidt tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet. Det mener vi kun er rimeligt. Hvis man er nedslidt, skal man selvfølgelig ikke være på arbejdsmarkedet. Derfor vil vi også bevare Arne-pensionen.


---

# Produktionsdanmark – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/produktionsdanmark

PRODUKTIONS-DANMARK  BEDRE VILKÅR FOR PRODUKTIONSDANMARK
Danmark har brug for et stærkt erhvervsliv i hele landet. Vi må ikke glemme rygraden af dansk erhvervsliv – Produktionsdanmark. Det er den lokale håndværker, landmanden, bageren, vognmanden og de små erhvervsdrivende, der holder Danmark i gang og holder liv i de mindre byer. Hvis de forsvinder, så forsvinder der job i landdistrikterne. Forsvinder jobbene, så flytter folk væk. Det er i virkeligheden meget enkelt.
Derfor kæmper Danmarksdemokraterne også for, at det især bliver lettere at drive de små- og mellemstore virksomheder – uden så meget bureaukratisk bøvl. Desværre er der alt for meget regulering fra både EU og Christiansborg, der er virkelighedsfjern og bureaukratisk. Det vil vi kæmpe imod, for det går ud over både virksomheder og gode medarbejdere, der bare ønsker at passe deres arbejde.
For vi har brug for et stærkt erhvervsliv i hele landet.
UDVIKLE OG IKKE AFVIKLE DANSK ERHVERVSLIV
Vi mener, at dansk erhvervsliv skal udvikles – ikke afvikles. Det er helt afgørende, og derfor hjælper det heller ikke noget, at klimapolitikken bliver så erhvervsfjendsk, at danske virksomheder må lukke og slukke. Den grønne omstilling er nødvendig – også i Produktionsdanmark. Men det skal gøres klogt, så det ikke bare bliver dyrere at være dansker og dyrere at drive virksomhed i Danmark, bare fordi tingene skal stemme på bundlinjen i klimaministeriets regneark.Vi skal bevare virksomhederne og arbejdspladserne i Danmark. Det gør vi ikke ved at tvinge CO2-afgifter ned over hverken landmænd eller vognmænd. Det vil være til stor skade for erhvervene og nedlægge tusindvis af arbejdspladser i landdistrikterne. Samtidig vil det også betyde, at det ikke længere vil være muligt at investere i ny teknologi, som kan bidrage til grønnere produktion. Og det er der ingen, der har interesse i.
I Danmarksdemokraterne vil vi udvikle frem for at afvikle. Det gør vi ved at bygge videre på og investere i forskning frem for at tvinge afgifter ned over hovedet på danske virksomheder.
STYRKE ERHVERVSSKOLERNE
Produktionsdanmark er stadig voldsomt udfordret. Alt for få unge vælger en erhvervsuddannelse. Det betyder, at vi kommer til at mangle faglærte i fremtiden i alle de virksomheder og fag, der bl.a. skal sørge for vores fælles velfærd og eksekveringen af den grønne omstilling.
Hvis vi skal have flere til at vælge en erhvervsuddannelse, er det afgørende, at vi får gjort noget ved kvaliteten af uddannelserne. Maskinerne og udstyret på landets erhvervsskoler er så gamle og slidte, at eleverne ikke bliver klædt ordentligt på til mødet med erhvervslivet. Det kan vi selvfølgelig ikke byde dem.
I Danmarksdemokraterne vil vi styrke erhvervsskolerne. Derfor foreslår vi en akutpakke til erhvervsskolerne, der skal gå til at investere i moderne maskiner, bedre faciliteter og styrkede lærerkompetencer, så det bliver mere attraktivt for flere at vælge en erhvervsuddannelse.


---

# Nej tak til co2 afgift – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/nej-tak-til-co2-afgift

NEJ TAK TIL EN CO2-AFGIFT DANMARKSDEMOKRATERNE VIL BEVARE DANSK LANDBRUG – OG SIGER NEJ TAK TIL EN CO2-AFGIFT
De danske landmænd arbejder hver dag for at producere gode og sunde fødevarer, som vi forbrugere kan nyde godt af morgen, middag og aften. Det skal vi ikke ødelægge! Det skal vi udvikle og støtte op om, så dansk landbrug fortsat kan være en inspiration for resten af verden.
Landbruget er i fuld gang med den grønne omstilling, og danske landmænd er blandt de mest klimaeffektive i verden. De går allerede forrest.
Derfor mener Danmarksdemokraterne, at det ganske enkelt er en tudetosset idé at pålægge erhvervet en ødelæggende CO2-afgift.
Hvis man vælger pisken med en CO2-afgift på landbruget, vil man flytte tusindvis af arbejdspladser ud af landdistrikterne – ikke kun ind til byerne, men til dels helt ud af Danmark. Det vil bestemt ikke være til gavn for det globale klima.I Danmarksdemokraterne undrer vi os over, at andre klassisk borgerlige partier vil gøre det dyrere at være dansker. Vi undrer os over, at de vil diktere danskernes adfærd med flere skatter og afgifter. Vi undrer os over, at de står parat til at stemme for en CO2-afgift, der risikerer at kvæle dansk landbrug og de mange lokalsamfund, der er fuldstændig afhængige af de arbejdspladser, som landbruget og følgeerhvervene leverer.
Danmarksdemokraterne vil en anden vej. Vi vil understøtte dansk landbrug animalsk såvel som vegetabilsk, så vi imødekommer efterspørgslen fra forbrugerne. Vi vil stimulere erhvervet og byde ind med attraktive, brugbare støtteordninger til omlægning. Vi vil øge den forskningsbaserede indsats, så vi fremmer den danske fødevareklynge, der i 2022 eksporterede for imponerende 196 milliarder kroner og beskæftigede 180.000 medarbejdere. Kort sagt: Vi vil bruge gulerod frem for pisk.
For selvfølgelig skal landbruget bidrage til den grønne omstilling. Netop af den grund er Danmarksdemokraterne imod CO2-afgiften. Fordi vi vil udvikle dansk landbrug – ikke afvikle det.


---

# Nej til jernmarke – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/nej-til-jernmarker

NEJ  TIL JERNMARKER JA TIL KORNMARKER – NEJ TIL JERNMARKER
I Danmarksdemokraterne er vi enige i, at den grønne omstilling er nødvendig, og den er et fælles ansvar. Men den skal gennemføres balanceret og med folkelig opbakning. Derfor er det ikke bare ude af proportioner, at regeringen vil opføre 26 statslige energiparker primært bestående af solceller. Det er også helt skævt, at regeringen vil placere hele 24 af dem i Jylland.
Energiparkerne får først og fremmest store konsekvenser for borgerne på landet, som bliver naboer til enorme solcelleanlæg. De borgere får udsigt til jernmarker, og de kommer til at se deres huse falde i værdi. Alt sammen fordi regeringen vil have, at Danmark skal producere mere strøm, end vi har brug for.I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at Danmark skal være batteri for hele Europa. Førende professorer har selv forklaret flere gange, at regeringens mål om en firedobling af vedvarende energi på land i 2030 er helt ”urealistisk højt”. For vi får med sikkerhed ikke brug for al den solcellestrøm, som der arbejdes på at etablere, lyder det.
Fremtidens energiløsninger skal være grønne, men vi må samtidig insistere på, at udrulningen ikke får Danmark til at knække helt over. Derfor vil Danmarksdemokraterne sætte den omfattende etablering af vedvarende energianlæg i de danske yderområder på pause. Vi foreslår et øjeblikkeligt stop for udbygningen af statslige solcelleanlæg, og muligheden for at udnytte offentlige bygningers tage skal undersøges, inden vi begynder at plastre god landbrugsjord til med solceller.
Lad os lytte til de mange borgere, som bliver tromlet og taget som gidsler i deres eget hjem.
Ja til kornmarker – nej til jernmarker!


---

# [PDF] Principprogram_V1_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2023/08/Principprogram_V1_low.pdf

ET SAMMENHÆNGENDE
DANMARK
DANMARKSDEMOKRATERNES PRINCIPPROGRAM
VEDTAGET AF DANMARKSDEMOKRATERNES
FOLKETINGSGRUPPE AUGUST 2023
DEMOKRATERNEDANMARKS
Indledning................................................................................4
Folkets Danmark.....................................................................4
Danmark i verden...................................................................5
Et sikkert Danmark.................................................................6
Et stabilt sikkerhedsnet..........................................................8
Et stærkt erhvervsliv...............................................................11
Familien og hverdagen........................................................12
Læring igennem livet............................................................12
En fornuftig klimapolitik.......................................................13
Et simpelt skattesystem........................................................14
Et rummeligt og ﬂeksibelt arbejdsmarked......................14
Kultur i hele Danmark...........................................................15
Infrastruktur, der binder Danmark sammen...................15
Et gammeldags parti............................................................15
INDHOLDSFORTEGNELSE
DEMOKRATERNEDANMARKS
INDLEDNING
Danmarksdemokraterne er et parti for folk, som vi er 
ﬂest. 
Vi er et borgerligt parti, der vægter det nationale 
fællesskab, den personlige frihed og 
sammenhængskraften i Danmark højt.
Danmarksdemokraterne kæmper for et Danmark, 
der hænger sammen.
Vi kæmper imod udemokratiske kræfter, der vil 
ødelægge vores land, men arbejder for et stærkt 
fællesskab med danske værdier som en bærende 
søjle.
Et stærkt Danmark er også et Danmark, der hænger 
sammen geograﬁsk. 
I dag er mulighederne desværre langt fra de samme 
i landdistrikterne, som de er i de store byer. 
Velfærdstilbud, uddannelsesmuligheder, 
arbejdspladser, en ordentlig infrastruktur og endda 
noget så elementært som adgang til et sikkert og 
stabilt internet er udfordringer, hvis man bor på 
landet i forhold til, hvis man bor i storbyen. 
Danmarksdemokraterne vil kæmpe for at genskabe 
sammenhængskraften i hele Danmark. Vi vil gøre op 
med mange års centralisering og sikre et Danmark i 
en bedre balance.  
FOLKETS DANMARK
Danmark er et af verdens mest lige, frie og rige 
samfund, der bygger på et fundament af 
frihedsrettigheder, som vi skal værne om. Den 
danske kultur og det danske sprog er vigtige 
grundpiller for at fastholde vores identitet. Vi skal stå 
fast på de danske værdier i vores møde med 
omverdenen.
KONGEHUSET
Vores monarki er blandt verdens ældste og en vigtig 
del af vores politiske og kulturelle historie. Det 
danske kongehus bringer folket sammen og er en 
vigtig del af vores nationale identitet. 
Danmarksdemokraterne ønsker derfor at bevare 
monarkiet. 
FOLKEKIRKEN
Danmark er et kristent land og har været det i over 
1000 år. Den danske folkekirke er unik. På én gang er 
den tilknyttet staten, men er også selvstændig med 
minimal politisk indblanding. Sådan skal det 
fortsætte med at være. Danmarksdemokraterne 
ønsker at bevare og værne om den danske 
folkekirke. 
RIGSFÆLLESSKABET
Danmarksdemokraterne er tilhængere af 
Rigsfællesskabet mellem Færøerne, Grønland og 
Danmark og arbejder for, at fællesskabet skal 
styrkes.
 
GRUNDLOVEN OG FOLKESTYRET
Danmarks Riges Grundlov er fundamentet for det 
danske folkestyre. Danmarksdemokraterne ønsker, 
at grundloven respekteres som rammen om vores 
folkestyre og som en garant for vores 
frihedsrettigheder.
  
FRIHED
Danmark er et land, hvor vi værner om den 
personlige frihed til at udtrykke sig, kritisere, tegne 
og tale, som man vil. De frihedsrettigheder skal vi 
passe på. Det gælder særligt i disse tider, hvor 
udemokratiske kræfter i både ind- og udland 
kæmper for at begrænse ytringsfriheden.
TILLID
Det danske demokrati skal basere sig på et levende 
nærdemokrati og respekt for det kommunale 
selvstyre. Christiansborg skal have respekt for 
kommuners og institutioners evne til bedst selv at 
tilrettelægge hverdagen.
DEMOKRATERNEDANMARKS 4
DANMARK I VERDEN
Danmark er et lille land, men vi har historisk været et 
land, der tager ansvar for fred og sikkerhed i verden. 
Det skal vi fortsat være. Danmarks internationale 
engagement skal tage udgangspunkt i, at Danmark 
er en nationalstat og med respekt for vores 
suverænitet. Vi skal holde i hævd, at det er det 
danske folk, der bestemmer i Danmark. 
FORHOLDET TIL EU
EU er blevet en institution, der i dag fylder alt for 
meget. Det er blevet en helt anden størrelse end 
den, Danmark meldte sig ind i efter 
folkeafstemningen i 1972. 
Danmarksdemokraterne støtter det indre marked 
med fælles harmoniserede regler, der gør 
hverdagen lettere for virksomheder og borgere.
Danmarksdemokraterne ønsker at bevare vores 
forbehold. Nærhedsprincippet er afgørende for 
Danmarksdemokraterne. Det betyder, at de politiske 
beslutninger altid træﬀes så tæt på borgerne som 
muligt.
Regeringen bør derfor som udgangspunkt og i 
videst muligt omfang gennemføre lovgivning på 
nationalt, regionalt eller lokalt plan frem for det
overstatslige niveau. Vi vil arbejde for at rulle EU's 
magt tilbage, så samarbejdet kommer tættere på 
EU’s kerneopgave, som er sikring af den frie handel, 
som var fundamentet for EF. 
DANMARK OG NATO
Danmarksdemokraterne støtter NATO, og 
Danmarksdemokraterne ser NATO som den 
naturlige ramme for Danmarks forsvarspolitik. 
Danmarksdemokraterne ønsker, at Danmark lever 
op til NATOs målsætninger om investeringer i 
forsvaret.
 
DANMARK OG DE INTERNATIONALE 
KONVENTIONER
De internationale konventioner er skrevet i en anden 
tid, og de er på mange områder utidssvarende. Det 
kommer desværre alt for ofte til udtryk ved, at 
konventionerne beskytter de forkerte – eksempelvis 
de kriminelle. Derfor ønsker Danmarksdemokraterne 
en revision af de internationale konventioner. 
Danmarksdemokraterne vil løbende arbejde for at 
modernisere konventionerne og få dem ændret. Det 
kan vi gøre ved at udfordre konventionerne og 
presse rammerne for konventionerne til det yderste. 
DEMOKRATERNEDANMARKS 5
ET SIKKERT DANMARK
EN FORNUFTIG OG STRAM UDLÆNDINGEPOLITIK
Årtiers uansvarlig udlændingepolitik har desværre 
vist, at antallet af folk, der kommer til vores land – 
især med mellemøstlig baggrund – har udfordret 
vores sammenhængskraft og vores værdier 
gevaldigt.
Derfor er Danmarksdemokraterne tilhængere af en 
stram og fornuftig udlændingepolitik. Og derfor skal 
vi have styr på asyltilstrømningen til Danmark. 
Migranter, der ikke har ret til ophold i Danmark skal 
sendes ud af landet. De ﬂygtninge, som Danmark 
tager ind, skal vide fra starten, at der er tale om 
midlertidighed. De skal rejse tilbage til deres 
hjemlande igen, så snart det er muligt. Det er vigtigt 
at føre en stram udlændingepolitik, især set i lyset af 
de store migrantstrømme, der udfordrer Europa. 
Danmarksdemokraterne vil stoppe 
menneskesmuglernes lukrative forretning, og ønsker 
derfor at etablere modtagecentre for asylansøgere i 
tredjelande.
Det danske pas er noget af det ﬁneste, man kan 
opnå. Det skal vi værne om. Derfor skal det ikke 
være nemt at opnå dansk statsborgerskab, og man 
skal på alle måder vise, at man vil Danmark i hjertet.
 Man skal bidrage til samfundet i arbejdsstyrken, 
overholde loven og på alle måder vise, at man er 
dansk med alt, hvad det indebærer af dansk 
tradition og kultur.
 
EN EFFEKTIV GRÆNSEKONTROL
Grænsekontrollen skal gøres permanent, så vi også i 
fremtiden kan føre kontrol med, hvem der kommer 
ind i vores land.
EN HÅRD KURS OVER FOR KRIMINELLE
Danmarksdemokraterne arbejder for en langt 
hårdere kurs over for kriminelle og en retspolitik, der 
i højere grad tager hensyn til oﬀeret end til 
gerningsmanden. Der gives alt for korte straﬀe til 
kriminelle, der har begået alvorlig kriminalitet såsom 
grov vold, voldtægt og andet, hvor almindelige 
mennesker bliver ofre.
Der skal også slås hårdt ned på den brutalitet, der er 
i bandemiljøet, hvor bandemedlemmers hensynsløse 
adfærd går ud over almindelige borgere.
 
Danmarksdemokraterne vil være med til at passe på 
dem, der passer på os. Både politiet og 
kriminalforsorgen løfter en særlig opgave og skal 
sikres ordentlige forhold og arbejdsvilkår. 
DEMOKRATERNEDANMARKS
 6
ET STABILT SIKKERHEDSNET
Danskerne betaler en høj skat. Derfor fortjener de 
også velfærdstilbud, der er i absolut verdensklasse. 
Desværre er der i dag steder i Danmark, hvor det 
halter gevaldigt.
ET GODT SUNDHEDSVÆSEN I HELE DANMARK
Det er afgørende for Danmarksdemokraterne, at 
der er fri og lige adgang til sundhed i Danmark. 
Kvaliteten og udbuddet af sundhedstilbud varierer 
gevaldigt på tværs af landet. 
Det medfører en social og geograﬁsk skævhed i 
sundhed, som vi har behov for et opgør med. 
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at det aldrig 
er ens postnummer, der afgør kvaliteten af den 
behandling, man får.  Man skal mødes med den 
samme gode behandling, uanset om man fejler 
noget psykisk eller fysisk.  Danmarksdemokraterne 
ønsker frit valg på sundhedsområdet og vil arbejde 
for at større samspil mellem det private og det 
oﬀentlige for at sikre en bedre behandling og 
bekæmpe ventelister. For Danmarksdemokraterne 
er det desuden afgørende, at vi bevarer 
nærdemokratiet i styringen af vores 
sundhedsvæsen.
EN HÅND, DER GRIBER DE SVAGESTE
Hvert enkelt menneske skal tage ansvar for eget liv 
og forme retningen.
 
Det er dog ikke alle, der kan klare sig selv. Derfor er 
Danmarksdemokraterne optaget af, at der er en 
hånd der griber de svageste i vores samfund. 
Mennesker er forskellige, og derfor skal hjælpen 
tage udgangspunkt i den enkeltes ressourcer, behov 
og livssituation.
  
Derudover skal forebyggelse af sociale 
problematikker have en større politisk bevågenhed. 
Både for den enkelte og for samfundet er det bedst 
at forebygge, at mennesker kommer i en svær social 
livssituation. 
Her er en tidlig forebyggende indsats afgørende, så 
den enkelte kan få hjælp hurtigst muligt.
 
TRYGHED FOR MENNESKER MED HANDICAP
Mennesker med psykiske eller fysiske 
funktionsnedsættelser skal støttes til at kunne leve et 
godt og trygt liv. 
Mennesker med handicap skal støttes til uddannelse 
og arbejde med fokus på den enkeltes ressourcer og 
under hensyntagen til individuelle begrænsninger. 
Det oﬀentlige skal sikre en hurtig sagsbehandling 
med høj faglighed, der kan skabe mulighed for den 
rette hjælp.
 
ET VÆRDIGT ÆLDRELIV
Et aktivt seniorliv kan både leves på og uden for 
arbejdsmarkedet.
 
Seniorer skal kunne blive på arbejdsmarkedet, så 
længe de har lyst – også efter folkepensionsalderen. 
De er en ressource både for arbejdsmarkedet og 
samfundet. Det skal et seniorvenligt arbejdsmarked 
understøtte.
 
Danmarksdemokraterne mener ligeledes, at alle 
mennesker skal kunne trække sig værdigt tilbage fra 
arbejdsmarkedet, når helbred eller alder udgør en 
forhindring for at være erhvervsaktiv.
Ældre, der bor i eget hjem eller på plejehjem, skal 
sikres værdig og omsorgsfuld pleje med 
meningsfulde aktiviteter, der understøtter, at livet 
leves hele livet.
Det oﬀentlige velfærdssystem skal understøtte 
muligheden for frit valg på ældreområdet. 
Når man ældes og får kroniske lidelser, bliver ﬂere 
og ﬂere gøremål og aktiviteter tilrettelagt efter den 
enkeltes ressourcer og begrænsninger.  
Danmarksdemokraterne ﬁnder det afgørende at 
sikre størst mulig valgfrihed og selvbestemmelse for 
den enkelte.
DEMOKRATERNEDANMARKS 8
DEMOKRATERNEDANMARKS
ET STÆRKT ERHVERVSLIV
Pengene skal tjenes, før de kan bruges, og derfor er 
der brug for et stærkt erhvervsliv i hele Danmark. 
Det er virksomhederne, der skal ﬁnde fremtidens 
løsninger, som vi kan sælge i udlandet, og som skal 
ﬁnansiere fremtidens velfærd. 
 
FÆRRE REGLER OG MINDRE BUREAUKRATI
Alt for mange danske virksomheder oplever at møde 
umulige og virkelighedsfjerne krav fra kommunen, 
Christiansborg og fra EU. 
Danmarksdemokraterne vil arbejde for at begrænse 
Folketingets og EU’s regelmaskine, så 
virksomhederne ikke skal forholde sig til en hel 
jungle af bureaukrati. 
De danske produktionsvirksomheder er kendt ude i 
hele verden for deres kvalitet, og det skal vi som 
danskere være stolte af. Den bedste måde, hvorpå vi 
kan vise taknemmelighed og stolthed over de 
danske virksomheder, er ved at give dem rammerne 
til at kunne drive virksomhed i Danmark. 
PRODUKTIONSDANMARK ER RYGRADEN
Danmarksdemokraterne betragter 
Produktionsdanmark som rygraden i dansk 
erhvervsliv. Det handler for os om, at 
håndværksmesteren, landmanden og de små 
selvstændige erhvervsdrivende får de nødvendige 
vilkår, der tillader at drive en sund forretning. Vi ved 
nemlig, at de brancher er altafgørende for, at de 
små samfund i Danmark overlever.
 
Landbruget er en afgørende grundpille i dansk 
erhvervsliv, som skal sikres de bedste rammer, så 
Danmark også i fremtiden kan være førende i 
forhold til at producere varer af den bedste kvalitet 
til hele verden. 
Al regulering skal tage udgangspunkt i, at 
landbruget er i en international 
konkurrencesituation, og vi vil kæmpe for, at dansk 
landbrug ikke stilles ringere eller underlægges 
kraftigere regulering eller beskatning m.v. end de 
lande, vi er i konkurrence med. Det vil nemlig 
hverken gavne klimaet, dyrevelfærden, 
beskæftigelsen eller vores landdistrikter, hvis vi 
pålægger landbruget så umulige krav, at 
produktionen bare ﬂytter til andre lande, hvor 
klimaaftrykket er større, og dyrevelfærden er 
dårligere.
Danmark er et land omgivet af vand, og ﬁskeriet er 
en del af vores kultur. Fiskeriet oplever dog svære 
kår med omfattende regulering – især i EU-regi. 
Fiskeriet skal understøttes og udvikles.
STYRKEDE MULIGHEDER FOR FORSKNING
Forskning skal – også i fremtiden – prioriteres. 
Erhvervslivet er dybt afhængig af forskningen for at 
udvikle sig på baggrund af den nye viden, som 
forskningen bibringer.
Danmarksdemokraterne er optaget af, at forskning 
inden for sundhed og forebyggelse prioriteres for at 
imødegå de udfordringer, som sundhedsvæsenet 
står over for med stigende antal patienter med 
kroniske sygdomme og for lidt sundhedspersonale. 
Forskning er en vigtig vej til at højne 
patientsikkerheden og øge kvaliteten af den 
behandling, som patienter og borgere får i 
sundhedsvæsenet.
Danmark er desuden et land, der er helt i front, når 
det gælder forskning i velfærdsteknologi og 
grønnere løsninger. Det vil Danmarksdemokraterne 
aktivt understøtte.
11
DEMOKRATERNEDANMARKS
FAMILIEN OG HVERDAGEN
FLERE SKAL KUNNE EJE DERES EGEN BOLIG
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at ﬂest 
mulige danskere får mulighed for at eje deres egen 
bolig. Det må aldrig være postnummeret, der afgør, 
om man kan få lov til at låne til drømmeboligen. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne arbejde for 
løsninger, der sikrer, at ﬂere kan låne til 
drømmehuset uanset postnummeret, hvis de har en 
solid økonomi. Samtidig vil vi arbejde for et 
fuldstændigt opgør med ghettoerne, der er et 
resultat af årtiers fejlslået integrations- og 
boligpolitik.
FRIHED TIL FAMILIERNE
Familien er det vigtigste fællesskab, vi har som 
mennesker, og derfor skal vi værne om familiernes 
ret til selv at tilrettelægge deres liv. Staten skal 
blande sig mindst muligt i familielivet, men skal være 
et sikkerhedsnet, når behovet opstår.
For at familierne kan tilrettelægge deres liv bedst 
muligt, er det vigtigt, at rammerne er i orden, 
herunder ﬂeksible dagtilbud og gode muligheder for 
at passe sine egne børn hjemme de første år.
LÆRING IGENNEM LIVET
FOLKESKOLEN
Uddannelse handler også om dannelse.
 
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at vores 
folkeskole skaber et solidt fundament af læring og 
faglighed, som vi kan være stolte af.
Folkeskolen har en stor værdi, da man – uanset 
baggrund – møder i skole med det samme 
udgangspunkt. Det skal vi værne om.
Grundlaget for folkeskolen skal være at give vores 
børn en god viden om sprog, matematik, kultur, 
historie og samfund.
Skolerne bærer dog ikke ansvaret alene. Forældrene 
må sørge for, at deres børn møder i skolen 
velforberedte, udhvilede og med en naturlig respekt 
for den autoritet, som læreren altid skal være.
 
Danmarksdemokraterne mener, at der er behov for 
at styrke de tidlige indsatser over for børn og unge, 
der har behov for særlig understøttelse. Det er 
afgørende, at inklusion af elever med udfordringer 
sker på en måde, der både tager hensyn til det 
enkelte barn og muligheden for at sikre 
undervisning af høj kvalitet til de øvrige elever.
Samtidig er der også et behov for at styrke indsatser 
over for børn og unge, der er længere fremme i 
deres faglige udvikling end deres klassekammerater. 
Folkeskolen skal styrkes, så man har ressourcer til at 
udfordre og understøtte alle elever – og ikke kun de 
gennemsnitlige.
FRISKOLERNE, EFTERSKOLERNE OG HØJSKOLERNE
Det frie valg og den almene dannelse er afgørende 
for Danmarksdemokraterne. Derfor skal vi sikre 
gode forhold for friskolerne og respektere deres ret 
til at tilrettelægge undervisningen efter egne idealer 
– dog altid med respekt for danske værdier.
 
Efterskolerne er en vigtig del af dannelsen for nogle 
unge mennesker, og Danmarksdemokraterne vil 
kæmpe for at bevare den danske efterskoletradition 
baseret på, at unge fra alle sociale baggrunde har 
mulighed for at komme på efterskole, hvis de ønsker 
det.
 
Højskolerne er en fundamental del af dansk kultur 
og historie, som Danmarksdemokraterne ønsker at 
beskytte. Vi vil kæmpe for, at det er muligt at drive 
højskole i hele Danmark.
FREMTIDENS UDDANNELSER
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at antallet 
af unge, der vælger en faglært uddannelse, afspejler 
behovet på arbejdsmarkedet, ligesom vi vil arbejde 
for gode og attraktive velfærdsuddannelser, der kan 
sikre fremtidens velfærdssamfund.
 
Danmarksdemokraterne arbejder for, at der bliver 
bedre mulighed for at tage en videregående 
uddannelse uden for de større byer.
 
Danmarksdemokraterne ønsker ligeledes at sikre 
gode muligheder for, at studerende kan arbejde ved 
siden af studiet. Dermed sikres tilknytning til 
arbejdsmarkedet, ligesom erhvervserfaring 
opbygges til gavn for den enkelte og det erhvervsliv, 
som den studerende sidenhen skal beskæftiges i.v
12
DEMOKRATERNEDANMARKS
EN FORNUFTIG KLIMAPOLITIK
Danmarksdemokraterne går ind for, at vi gradvist 
gør os fri af fossile brændsler og erstatter dem med 
vedvarende energikilder. Men det skal ske på en 
måde, der tager hensyn til danske arbejdspladser, 
så vi ikke blot ﬂytter både arbejdspladser og 
CO2-udledling til udlandet. Det gør vi blandt andet 
med et intensivt fokus på forskning i, hvordan vi 
mindsker udledningen – eksempelvis i landbruget.
Elnettet skal have en kapacitet, der sikrer, at hele 
Danmark har den el-kapacitet, den grønne 
omstilling kræver.
Desuden skal vi reducere bureaukrati, der står i 
vejen for udbygning af den vedvarende energi, og 
samtidig sikre, at naboer og berørte borgere bliver 
inddraget i processen med etablering af vedvarende 
energi i hele Danmark. 
13
DEMOKRATERNEDANMARKS
ET SIMPELT SKATTESYSTEM
Danmark har et af verdens højeste skattetryk, og det 
danske skattesystem er et stort kludetæppe, der 
består af modsatrettede fradrag, skatter og afgifter. 
Derfor ønsker Danmarksdemokraterne at arbejde 
for et mere simpelt skattesystem, der fortsat skal 
basere sig på princippet om, at de bredeste skuldre 
skal bære de tungeste byrder.
For Danmarksdemokraterne er det afgørende, at 
danskerne får lov til at beholde ﬂere af deres egne 
penge selv, og det er vigtigt, at skattesystemet altid 
understøtter, at det skal kunne betale sig at arbejde. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne arbejde for at 
sænke skatterne for danskere med de laveste 
indkomster.
ET RUMMELIGT OG FLEKSIBELT ARBEJDSMARKED
Danmarksdemokraterne er borgerligt parti, der vil 
kæmpe for, at ﬂest mulige danskere har et arbejde 
at stå op til. Derfor har vi også et grundprincip om, 
at det skal kunne betale sig at arbejde for alle 
danskere, hvis de vel at mærke kan arbejde. 
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at man 
bidrager til samfundet med det, man kan, og derfor 
er det også vigtigt med et arbejdsmarked der 
rummer mennesker med handicap og sygdom. 
Tilsvarende har Danmarksdemokraterne også et 
grundprincip om, at man skal have mulighed for en 
værdig alderdom og en værdig tilbagetrækning 
efter mange år på arbejdsmarkedet, hvis man har 
behov for det. Arbejdsmarkedet skal være attraktivt 
for seniorer og skal give mulighed for ﬂeksibilitet for 
personer, der ønsker at blive på arbejdsmarkedet i 
længere tid.
I en tid hvor Danmark mangler hænder på 
arbejdsmarkedet, skal vi være åbne for kvaliﬁceret 
arbejdskraft fra udlandet. Folk, der kommer hertil fra 
udlandet for at arbejde, skal naturligvis kun være i 
Danmark, så længe de er i beskæftigelse. 
 
Danmark er ikke et socialkontor for hele verden.
Desværre er der alt for mange i Danmark, der kan 
arbejde, men som ikke arbejder i dag.
Det gælder i særdeleshed arbejdsløse indvandrere, 
hvor alt for mange har været på oﬀentlig forsørgelse 
i alt for mange år. Derfor skal alle værktøjer sættes i 
kraft for at få disse grupper ud på arbejdsmarkedet. 
Det er afgørende, at vi har et socialt sikkerhedsnet 
for de danskere, der mister deres arbejde. Derfor 
skal vi sikre, at vores dagpengesystem er robust og 
en reel forsikring mod arbejdsløshed. 
Kontanthjælpssystemet skal afspejle, at kontanthjælp 
er en midlertidig ydelse og have fokus på at få folk i 
arbejde eller i tilbud, der kan bringe dem tættere på 
beskæftigelse.
Mennesker, der ikke kan arbejde, skal ikke være i 
kontanthjælpssystemet i årevis. De skal sikres en 
hurtig afklaring og tildeling af for eksempel 
førtidspension eller revalidering.
Danmarksdemokraterne ønsker en 
afbureaukratisering af beskæftigelsesindsatsen.
14
KULTUR I HELE DANMARK
Danmark er verdenskendt for dansk kultur. Både 
inden for kategorier som ﬁlm, design, gastronomi og 
kunst. Det skal vi selvfølgelig fortsat være.
 
Kulturpolitikken skal aktivt understøtte 
danskproduceret indhold, som er med til at fortælle 
vores fælles historie. Det er med til at binde 
danskere sammen, når vi har et fælles kulturelt 
udgangspunkt.
Det er afgørende, at danskerne, som vi er ﬂest, også 
får adgang til dansk kultur. Den danske kulturstøtte 
skal derfor fordeles mere ligeligt i hele landet og ikke 
være koncentreret om hovedstaden.
Det frivillige foreningsliv er livsnerven i 
lokalsamfundene, og derfor vil 
Danmarksdemokraterne kæmpe for, at det bliver 
mindre administrativt bøvlet at drive frivillige 
foreninger.
INFRASTRUKTUR, DER BINDER
DANMARK SAMMEN
Danmarksdemokraterne vil prioritere, at 
infrastrukturen hænger sammen i hele Danmark. 
Transportpolitik og infrastruktur er for 
Danmarksdemokraterne tæt forbundet til 
erhvervspolitik, balancen mellem land og by og den 
individuelle frihed. 
Derfor prioriterer Danmarksdemokraterne gode 
forhold for privatbilismen og kollektiv transport i de 
dele af Danmark, der er tyndere befolket end de 
største byer. Det er fuldstændig afgørende for vækst, 
velstand og individuel frihed, at infrastrukturen 
hænger sammen i hele Danmark. 
Transportinvesteringer skal komme hele landet til 
gavn. 
ET GAMMELDAGS PARTI
Danmarksdemokraterne er et gammeldags parti, 
der vil kæmpe for at genetablere befolkningens tillid 
til det politiske system. Alt for ofte oplever danskerne, 
at det, som partierne har sagt før et valg, ikke 
længere gælder efter et valg.
Danmarksdemokraterne ønsker at genetablere 
respekten for det politiske løfte. Der er nemlig brug 
for mere tillid til det politiske system i Danmark. 
Politik indebærer naturligvis også, at man ind i 
mellem må indgå kompromiser, men vi får kun 
respekten for det politiske system tilbage, hvis 
partierne er tro mod egne værdier og løfter. 
DEMOKRATERNEDANMARKS 15
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# Udspil og politik – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/udspil-og-politik

UDSPIL OG POLITIKFINANSLOVSFORSLAG
FINANSLOVSFORSUDSPIL 2026
FINANSLOVSUDSPIL 2025
UDLÆNDINGEPOLITIK
OPGØR MED ISLAMISKEPARALLESAMFUND
PERMANENT GRÆNSEKONTROLOG STYR PÅ EU’S YDRE GRÆNSER
UDSPIL: OPGØR MED NEGATIV SOCIAL KONTROL I ISLAMISKE MILJØER
10 GARANTIER MODISLAMISKE SÆRKRAV I KOMMUNERNE
FLERE HJEM FÆRRE HERTIL
RETSPOLITIK
STOP LOVLØSEAKTIVISTER
SUNDHED OG ÆLDRE
UDSPIL: ET DANMARK, HVOR VI PASSERGODT PÅ VORES ÆLDRE
UDSPIL: EN VÆRDIG BEHANDLINGAF VORES VETERANER
ET STÆRKT SUNDHEDSVÆSEN NÆR DIG
GRØN OMSTILLING
SKROT CO2-AFGIFTEN PÅ LANDBRUGET
EN GRØN OMSTILLING MED SUND FORNUFT
ERHVERV
BEDRE RAMMEVILKÅR FOR FREMTIDENS IVÆRKSÆTTERE
BEDRE VILKÅR FOR PRODUKTIONSDANMARK
FORSVAR
UDSPIL: EN VÆRDIG BEHANDLINGAF VORES VETERANER
PRINCIPPROGRAM
PRINCIPPROGRAM


---

# Meld dig ind – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/meld-din-ind

MELD DIG IND IDANMARKSDEMOKRATERNE  BLIV MEDLEM AF DANMARKSDEMOKRATERNE
Danmark er ved at knække over. Og helt almindelige danskere kan ikke længere se sig i det, der fylder på Christiansborg og hos eliten i salonerne i København.
Der er brug for et parti, der tager det alvorligt, der betyder noget for helt almindelige danskere. Det parti er Danmarksdemokraterne. Vi kæmper for at genskabe sammenhængskraften i hele Danmark. For at få Danmark tilbage i balance.
Vil du være med? Så bliv medlem eller ven af Danmarksdemokraterne.
MEDLEM
Som medlem bliver du en del af vores partiorganisation og kan være med til at udvikle politik og planlægge aktiviteter. Du vil modtage vores nyhedsbrev, blive inviteret til arrangementer og vores landsmøde.
Det koster 250 kr. om året. Er du under 30 år, koster det kun 75 kr. om året.
VEN
Som ven kan du støtte Danmarksdemokraterne uden at være aktiv i partiorganisationen. Du vil modtage vores nyhedsbrev, blive inviteret til arrangementer og vores landsmøde – du vil dog ikke have stemmeret.
Du bestemmer selv, om du vil støtte med 25 kr., 50 kr. eller 100 kr. om året.MELD DIG IND!
DD-Ungdom
DD-Ungdom er Danmarksdemokraternes ungdomsparti. Et borgerligt ungdomsparti, der har rod i virkeligheden og kæmper for det, der betyder noget for helt almindelige danskere.
Som medlem af DD-Ungdom får du mulighed for at komme med ind i det politiske maskinrum, lære en masse nye ting på vores kurser, lave sjove kampagner, deltage i en masse fede arrangementer - og sidst men ikke mindst - så bliver du en del af et unikt fællesskab.
Det koster kun 75 kr. om året at være medlem af DD-Ungdom - det får du knap nok en fadøl for i de fine saloner.
Du kan læse mere om DD-Ungdom her. DET KÆMPER VI FOR
PRODUKTIONS-DANMARK
DANMARK IBALANCE
NÆR SUNDHED
EN STRAMUDLÆNDINGEPOLITIK


---

# Mød vores politikere – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/moed-vores-politikere

FIND DINE LOKALE POLITIKERE
FOLKETINGSMEDLEMMERFOLKETINGSKANDIDATEREP medlemBYRÅDSMEDLEMMERREGIONSRÅDSMEDLEMMER


---

# Vores politikere – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/vores-politikere-2

VORES POLITIKERE
INGER STØJBERG
Partiformand
Nordjyllands storkredsTelefon 33 37 57 30Sekretær: Birgitte.trolle@ft.dk
Hent pressebilleder her
PETER SKAARUP
Gruppeformand & udlændinge- og integrationsordfører
Sjællands storkredsTelefon 61 62 54 21Sekretær: ebba.johnsen@ft.dk
SUSIE JESSEN
Politisk ordfører, undervisningsordfører & landdistrikts- og ø-ordfører
Sjællands storkreds Telefon 61 62 49 44Mail: susie.jessen@ft.dkSekretær: sanne.rindholm@ft.dk
DENNIS FLYDTKJÆR
Forsvarsordfører, finansordfører & kommunalordførerVestjyllands storkredsTelefon 61 62 51 56Mail: dennis.flydtkjaer@ft.dkSekretær: line.kang.larsen@ft.dk
BETINA KASTBJERG
Erhvervsordfører & retsordfører
Vestjyllands storkredsTelefon 61 62 49 71Mail: betina.kastbjerg@ft.dkSekretær: line.kang.larsen@ft.dk
KRISTIAN BØGSTED
Fiskeriordfører, dyrevelfærdsordfører, indfødsretsordfører, færøordfører & boligordfører
Nordjyllands storkredsTelefon 61 62 49 12Mail: kristian.boegsted@ft.dkSekretær: alice.andersen@ft.dk
LISE BECH
Beredskabsordfører
Nordjyllands storkredsTelefon 61 62 45 07Mail: lise.bech@ft.dkSekretær: irene.gartner@ft.dk
SØREN ESPERSEN
Kultur- og kirkeordfører
Sydjyllands storkredsTelefon 33 37 57 57Mail: soren.espersen@ft.dkSekretær: irene.gartner@ft.dk
KARINA ADSBØL
Medlem af Folketingets PræsidiumFamilieordfører
Sydjyllands storkredsTelefon 61 62 51 90Mail: karina.adsbol@ft.dkSekretær: irene.gartner@ft.dk
KENNETH FREDSLUND PETERSEN
Transportordfører & Grønlandsordfører
Sydjyllands storkredsTelefon 61 62 48 96Mail: Kenneth.petersen@ft.dkSekretær: alice.andersen@ft.dk
JENS HENRIK W. THULESEN DAHL
Sundhedsordfører, psykiatriordfører & Europaordfører
Fyns storkredsTelefon 61 62 51 59Mail: jens.henrik.thulesen.dahl@ft.dkSekretær: line.kang.larsen@ft.dk
HANS KRISTIAN SKIBBY
Skatteordfører & landbrugs- og fødevareordfører
Østjyllands storkredsTelefon 61 62 42 31Mail: hans.skibby@ft.dkSekretær: alice.andersen@ft.dk
MARLENE HARPSØE
Social- og ældreordfører, uddannelses- og forskningsordfører & handicapordfører
Nordsjællands storkredsMail: marlene.harpsoe@ft.dkSekretær: irene.gartner@ft.dk
KIM EDBERG ANDERSEN
Miljøordfører, indfødsretsordfører, itordfører, ligestillingsordfører & digitaliseringsordfører
Nordjyllands storkredsTelefon: 61 62 49 24Mail: ddkiea@ft.dkSekretær: sanne.rindholm@ft.dk
CHARLOTTE MUNCH PASLER
Udenrigsordfører &beskæftigelsesordfører
Københavns omegns storkredsTelefon 61 62 49 74Mail: charlotte.munch@ft.dkSekretær: alice.andersen@ft.dk
MADS FUGLEDE
Klima- energi- og forsyningsordfører
Vestjyllands storkredsTelefon 61 62 52 74Mail: ddmafu@ft.dkSekretær: ebba.johnsen@ft.dk


---

# Folketingskandidater – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/folketingskandidater

FOLKETINGSKANDIDATER  NORDJYLLANDS STORKREDS
INGER STØJBERG
PartiformandNordjyllands storkredsMariagerfjordkredsenTelefon: 33 37 57 30
KRISTIAN BØGSTED
Fiskeriordfører, dyrevelfærdsordfører, indfødsretsordfører, færøordfører & boligordførerNordjyllands storkredsFrederikshavnkredsenTelefon: 61 62 49 12Mail: kristian.boegsted@ft.dk
KIM EDBERG ANDERSEN
Miljøordfører, ligestillingsordfører & digitaliseringsordfører, Nordjyllands storkredsHjørringkredsenTelefon: 61 62 49 24Mail: ddkiea@ft.dk
LISELOTTE LYNGE
Nordjyllands storkredsHimmerlandkredsenTelefon: 27 79 21 30Mail: Llj2012@hotmail.dk
FREDERIK HJORT STORM
Nordjyllands storkredsBrønderslevkredsenTelefon: 61 33 63 70Mail: Fhstorm@hotmail.com
CLAUS BISGAARD SKOVMOSE
Nordjyllands storkredsThistedkredsenTelefon: 28 71 66 89Mail: Bisskov@icloud.com
VESTJYLLANDS STORKREDS
DENNIS FLYDTKJÆR
Finansordfører, forsvarsordfører & kommunalordførerVestjyllands storkredsHolstebro-, Herning syd og Silkeborg Sydkredsen
Telefon: 61 62 51 56Mail: dennis.flydtkjaer@ft.dk
BETINA KASTBJERG
Erhvervsordfører, retsordfører, forbrugerordfører & IT-ordførerVestjyllands storkredsHerning NordkredsenTelefon: 61 62 49 71Mail: betina.kastbjerg@ft.dk
MADS FUGLEDE
Klima-, energi- og forsyningsordførerVestjyllands storkredsViborg Øst- og Ringkøbingkredsen Telefon: 61 62 52 74Mail: ddmafu@ft.dk
MORTEN VEHL REVSBECK
Vestjyllands storkredsViborg Vest- og SkivekredsenTelefon: 21 26 59 50Mail: Vehlsgaard@gmail.com
MARCUS JUUL GRØNBÆK
Vestjyllands storkredsStruer- og IkastkredsenTelefon: 29 28 12 97Mail: mjg260804@gmail.com
VIVI ALTENBURG
Vestjyllands storkredsSilkeborg NordkredsenTelefon: 22 48 15 07Mail: v.altenburg@skjern-net.dk
ØSTJYLLANDS STORKREDS
HANS KRISTIAN SKIBBY
Skatteordfører, fødevareordfører & landbrugs- og miljøordførerØstjyllands storkredsAarhus Øst- og HorsenskredsenTelefon: 61 62 42 31Mail: hans.skibby@ft.dk
ERIK POULSEN
Østjyllands storkredsAarhus Syd- og DjurskredsenTelefon: 22 17 91 43Mail: bg@bjoernegaarden.com
LONE GLARBO
Østjyllands storkredsFavrskovkredsenTelefon: 61 69 52 87Mail: loneglarbo65@gmail.com
RUNE MIKKELSEN
Østjyllands storkredsAarhus Vestkredsen, Skanderborg- og HedenstedkredsenTelefon: 60 52 82 36Mail: Runemikkelsen82@gmail.com
MAGNUS BIGUM
Østjyllands storkredsAarhus Nordkredsen, Randers Nord- og SydkredsenTelefon: 51 19 92 01Mail: magnusbigum01@gmail.com
SYDJYLLANDS STORKREDS
KENNETH FREDSLUND PETERSEN
Transportordfører & GrønlandsordførerSydjyllands storkredsEsbjerg Bykredsen og Vejle Sydkredsen Telefon: 61 62 48 96Mail: Kenneth.petersen@ft.dk
KARINA ADSBØL
Medlem af Folketingets PræsidiumFamilieordfører
Sydjyllands storkredsEsbjerg Omegnkredsen og Kolding Sydkredsen Telefon: 61 62 51 90Mail: karina.adsbol@ft.dk
ULRIK KNUDSEN
Sydjyllands storkredsHaderslev-, Varde- og VejenkredsenTelefon: 29 29 97 52Mail: mrknudsen10@gmail.com
PATRICK CULMSEE BRYHL
Sydjyllands storkredsTønder- og AabenraakredsenTelefon: 42 31 26 87Mail: patrick@danmarksdemokraterne.dk
THOMAS BYRSING
Sydjyllands storkredsKolding Nord- og SønderborgkredsenTelefon: 53 58 73 71Mail: byrsing@gmail.com
JAKOB VENØ HEIWALD
Sydjyllands storkredsFredericia- og Vejle NordkredsenTelefon: 31 26 06 09Mail: jvheiwald@gmail.com
FYNS STORKREDS
JENS HENRIK W. THULESEN DAHL
Sundhedsordfører, psykiatriordfører & EuropaordførerFyns storkredsAssenskredsen, Odense Syd- og vestkredsenTelefon: 61 62 51 59Mail: jens.henrik.thulesen.dahl@ft.dk
NIKOLAJ VANG
Fyns storkredsOdense Øst-, Nyborg- og SvendborgkredsenTelefon: 27 13 79 37Mail: nvang77@gmail.com
VIVIAN LINDBERG LARSEN
Fyns storkredsFaaborg- og Middelfartkredsen Telefon: 40 74 13 77Mail: vlindberg@mail.dk
SJÆLLANDS STORKREDS
PETER SKAARUP
Gruppeformand & udlændinge- og integrationsordførerSjællands storkredsKalundborgkredsen Telefon: 61 62 54 21
SUSIE JESSEN
Politisk ordfører, børne- og undervisningsordfører & landdistrikts- og ø-ordførerSjællands storkreds Holbæk- og NæstvedkredsenTelefon: 61 62 49 44Mail: susie.jessen@ft.dk
CHRISTIAN WIBHOLM
Sjællands storkredsGuldborgsundkredsen Telefon: 40 44 02 67Mail: christianwibholm@gmail.com
MICHAEL ROSENMARK
Sjællands storkredsRingstedkredsenTelefon: 20 91 99 99Mail: micr@fvst.dk
DINA PERSON
Sjællands storkredsGreve- og SlagelsekredsenTelefon: 60 14 87 74Mail: dina-person@outlook.dk
BRIAN MØRCH
Sjællands storkredsKøgekredsenTelefon: 27 14 00 45Mail: Bm@solrod.dk
JOHN BRILL ENGKEBØLLE
Sjællands storkredsLollandkredsenTelefon: 29 47 71 51Mail: Johnbrill1977@yahoo.dk
MARTIN RAHN JOHANSEN
Sjællands storkredsFaxekredsenTelefon: 29 43 02 17Mail: martinrjohansen1@gmail.com
BENNY DAMGAARD
Sjællands storkredsVordingborgkredsenTelefon: 40 81 66 96Mail: Bdamgaard8@gmail.com
BOB NIELSEN
Sjællands storkredsRoskildekredsenTelefon: 42 25 20 61Mail: t3s@live.dk
NORDSJÆLLANDS STORKREDS
MARLENE HARPSØE
Social- og ældreordfører, uddannelses- og forskningsordfører & handicapordførerNordsjællands storkredsHelsingør- og HillerødkredsenTelefon: 33 37 57 14Mail: marlene.harpsoe@ft.dk
LARS BREGNBAK
Nordsjællands storkredsFrederikssundkredsenTelefon 31 63 40 90Mail: bregnbak@gmail.com
MAIBRITT NIELSEN
Nordsjællands storkredsEgedalkredsenTelefon 40 78 20 62Mail: maibritt@salgsklar.nu
KATRINE SCHILLER
Nordsjællands storkredsFredensborg- og RudersdalkredsenTelefon 42 43 33 24Mail: Katrine.schiller@gmail.com
KØBENHAVNS OMEGNS STORKREDS
CHARLOTTE MUNCH PASLER
Udenrigsordfører & beskæftigelsesordførerKøbenhavns omegns storkredsHvidovre-, Taastrup- og LyngbykredsenTelefon: 61 62 49 74Mail: charlotte.munch@ft.dk
SEBASTIAN MYLSTED
Københavns omegns storkredsBrøndby- og GentoftekredsenTelefon: 53 37 21 48Mail: schenstroem@icloud.com
SUSANNE DAMSGAARD
Københavns omegns storkredsBallerup-, Gladsaxe- og RødovrekredsenTelefon: 61 68 28 61Mail: Lykkebis@yahoo.dk
KØBENHAVNS STORKREDS
BENNY BINDSLEV
Københavns storkredsTårnby-, Sundbyvester-, Sundbyøster-, og VesterbrokredsenTelefon: 22 89 02 00Mail: cla@mail.dk
EVA BECHMANN
Københavns storkredsBrønshøj-, Falkoner-, Indre By- og SlotskredsenTelefon: 21 40 00 22Mail: evabechmann@outlook.dk
MARTIN SIBAST
Københavns storkredsBispebjerg-, Nørrebro-, Valby- og ØsterbrokredsenTelefon: 26 16 88 09Mail: martinsibast@gmail.comBORNHOLMS STORKREDS
MICHAEL HENDRIKSEN
Bornholms storkredsRønne- og AakirkebykredsenTelefon: 20 13 68 03Mail: hendriksen@pc.dk


---

# EP-Medlem – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/ep-medlem-538

EUROPA-PARLAMENTET
KRISTOFFER STORM
Medlem af Europa-parlamentetTelefon: 53 37 27 00Mail: kristoffer.storm@europarl.europa.euMEDARBEJDERE
LARAH JENSEN
Administrativ medarbejderMail: larahannbach.jensen@europarl.europa.eu
LASSE THORSØ NIELSEN
PresserådgiverTelefon: +45 24837343Mail: Lasse.nielsen@europarl.europa.eu
OLIVER TOMMA RUDENOK
Politisk rådgiverMail: olivertomma.rudenok@europarl.europa.eu
KARL BUNDGAARD
Press OfficerMail: karlnysom.bundgaard@europarl.europa.eu
RASMUS SCHOU MARTENS
Junior Policy TraineeMail: rasmusschou.martens@europarl.europa.eu
LAURA GULDAGER
Lokal assistentMail: laurat@hotmail.dk


---

# [PDF] Finanslov26_V6.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2025/12/Finanslov26_V6.pdf

1
2
EN FINANSLOV, DER GIVER 
DANSKERNE FLERE PENGE 
MELLEM HÆNDERNE
Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi har et Danmark i balance. For vi er 
helt grundlæggende et land, der er for lille til store forskelle. Derfor er Danmarksdemokraterne 
også partiet, der kæmper for at styrke sammenhængskraften ved at sikre stærke og attraktive 
landdistrikter, så man kan bo, arbejde og uddanne sig i hele landet. 
Vi ved, at mange danskere i disse år mærker de stigende priser på fødevarer, strøm og transport. 
Det rammer både familier og virksomheder i deres hverdag. Vi mener ikke, det skal være dyrere at 
være dansker. Derfor har Danmarksdemokraterne fokus på at give en håndsrækning til danskerne 
igennem afskaffelse af en række afgifter og en nedsættelse af momsen på fødevarer. På den 
måde vil vi give både borgerne og erhvervslivet mere luft i økonomien.
Derudover kæmper vi for, at vores små og mellemstore virksomheder i Produktionsdanmark har 
de bedste forudsætninger for at kunne drive virksomhed. Vi skal have et stærkt sundhedsvæsen 
og en ældrepleje, der sikrer en værdig alderdom. Og så skal vi fortsat føre en stram og konsekvent 
udlændinge- og retspolitik, der passer på Danmark.
Danmarksdemokraterne er et ansvarligt parti, som finansierer alle forslag. Det er et 
grundlæggende princip i vores økonomiske politik, at varige udgifter skal finansieres krone til 
krone, når vi kommer med nye forslag. Det har man også set i vores finanslovsforslag for 2023, 
2024 og 2025, som har været fuldt finansierede. Og det gør vi også med vores finanslovsforslag 
for 2026. 
Vi vil føre en politik, der sikrer sammenhængskraften i Danmark og ikke skævvrider vores land. 
Derfor er vi også store modstandere af regeringens CO2-afgift, som vil medføre, at mange 
arbejdspladser i landbruget vil gå tabt, hvilket vil få enorme konsekvenser for vores landdistrikter, 
fordi det er der, landbruget er.1
Vi har brug for et stærkt erhvervsliv i Danmark. Og rygraden i det erhvervsliv er 
Produktionsdanmark. Derfor er det også helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at 
virksomhederne får de bedst mulige rammevilkår til at kunne skabe arbejdspladser, vækst og 
velstand, som er forudsætningen for, at vi kan investere i vores fælles velfærd. 
Desværre ser vi i disse tider flere eksempler på et sundhedsvæsen, der er presset, hvor 
sundhedspersonalet løber for stærkt. Det skal vi gøre noget ved, så man får en hurtig behandling 
og ikke bliver parkeret på ventelister. For der er noget galt, hvis det er postnummeret, der afgør 
kvaliteten af den behandling, man får. Vi skal altid sikre, at velfærdssamfundet er i stand til at tage 
hånd om dem, der har det svært – uanset hvor i landet man bor. 
En af Danmarksdemokraternes mærkesager er at føre en stram og konsekvent udlændinge- og 
retspolitik, der sætter hårdt ind over for dem, der ikke vil Danmark og det danske samfund. Det er 
hele forudsætningen for, at vi kan passe på Danmark. For det er afgørende for vores land, at vi 
står fast på de danske værdier og siger fra over for dem, der ikke vil tage dem til sig.
Danmarksdemokraterne er partiet for danskerne, som de er flest. Det betyder også, at vi vil tage 
de udfordringer og problemer op på Christiansborg, som danskerne møder i deres hverdag.
Det kæmper vi for hver dag.
 
Derfor fremlægger vi nu vores finanslovsforslag for 2026, der fokuserer på vores fire centrale 
mærkesager:
3
     STÆRKE OG ATTRAKTIVE LANDDISTRIKTER
 
   BEDRE RAMMER FOR PRODUKTIONSDANMARK
 
   SUNDHED OG VELFÆRD I HELE LANDET
 
   EN NY RETNING FOR UDLÆNDINGE- OG                      
   RETSPOLITIKKEN I DANMARK
4
5
STÆRKE OG ATTRAKTIVE 
LANDDISTRIKTER
Danmarksdemokraterne ønsker et Danmark, der hænger bedre sammen – et land, hvor man kan 
bo, arbejde og uddanne sig, uanset hvor man bosætter sig. Men SVM-regeringen fører desværre 
en politik, der trækker i den stik modsatte retning. Regeringen taler om et Danmark i bedre balance, 
mens den indfører afgifter og tiltag, der skader livet udenfor de store byer.
Regeringen har fx indført en CO2-afgift på landbruget, som vil få enorme konsekvenser for 
landdistrikterne. I Danmarksdemokraterne har vi fra starten været klare modstandere af en sådan 
afgift, fordi den vil ramme landbruget og dermed de mange lokalsamfund, der er afhængige af 
erhvervet. Når landbruget lukker, så lukker også de mange følgeerhverv – maskinstationen, smeden, 
tømreren, elektrikeren og den lokale købmand. En CO2-afgift risikerer at kvæle dansk landbrug 
og dermed hele fundamentet under de mange arbejdspladser og familier, der holder liv i vores 
landdistrikter. Det er ganske enkelt en krigserklæring mod det Danmark, der ligger udenfor de store 
byer.
Den samme skadelige udvikling ser vi med kilometerafgiften på lastbiler, der trådte i kraft 1. januar 
2025. Den rammer hårdest, hvor afstanden er længere – altså i landdistrikterne. Derudover har 
regeringen gjort det nemmere at sætte store vedvarende energianlæg op i det åbne land. De store 
jernmarker medfører, at mennesker fanges i usælgelige boliger, god landbrugsjord tages ud af drift, 
og allerede pressede lokalsamfund bliver mindre attraktive for tilflyttere. Det er dybt bekymrende. 
I Danmarksdemokraterne kæmper vi for at genskabe sammenhængskraften i hele Danmark. Det 
gælder på sundhedsområdet, uddannelsesområdet, erhvervsområdet og alle andre områder, hvor 
der i dag er en ubalance i Danmark. Vi skal skabe udvikling og vækst i vores landdistrikter, som alt 
for længe har været overset. Når den lokale købmand, skole, læge eller busrute forsvinder, får det 
store konsekvenser for hverdagen i de mindre samfund. I sidste ende risikerer vi, at store dele af 
Danmark langsomt affolkes. Danmarksdemokraterne landdistrikternes udfordringer dybt alvorligt.
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
6
ENERGI & KLIMA
TID TIL EN RETFÆRDIG GRØN OMSTILLING
Danmarksdemokraterne ønsker en grøn omstilling med sund fornuft og respekt for både mennesker 
og natur. Derfor mener vi, at udbygningen af vedvarende energi ikke kun skal være grøn – den skal 
også være retfærdig. 
Når der i dag planlægges store solcelleparker i de danske landdistrikter, så fortrænger det både 
borgerne i området, god landbrugsjord og udsigten til naturen. De lokale borgere, der vælger at 
blive boende, kan se sig selv fanget i et usælgeligt hus. Den grønne omstilling risikerer dermed at 
forstærke uligheden mellem land og by i et Danmark, der allerede er præget af centralisering.
Lokalsamfund skal ikke betale prisen, mens storbyerne høster fordelene. Danmarksdemokraterne 
har derfor lanceret udspillet ’Tid til en retfærdig grøn omstilling’, som præsenterer 12 konkrete 
initiativer, der sikrer lokal forankring, øget medejerskab og mindre indgreb i danske natur. 
Med finanslovforslaget 2026 afsætter Danmarksdemokraterne 40 mio. kr. til at gennemføre 
udspillets initiativer.
BOLIG
FLERE ATTRAKTIVE LANDDISTRIKTER IGENNEM 
LANDSBYFORNYELSE
Der er alt for mange huse og bygninger i vores landdistrikter, som er i alt for dårlig stand. I dag 
er det desværre sådan, at man ofte kører gennem nogle landsbyer og lokalsamfund, hvor der er 
faldefærdige og tomme bygninger. Det gør det mindre attraktivt at bo i landdistrikterne, når en 
landsby er præget af huse og bygninger, som ikke er blevet sat i stand i årevis.
Derfor er det nødvendigt, at vi investerer i landsbyfornyelse, så vi sikrer, at kommunerne bl.a. skaber 
attraktive landsbyer, som kan gøre det attraktivt både at blive boende og bosætte sig i de små byer. 
Regeringens finanslovsudspil for 2026 lægger op til, at landsbypuljen skal være på 83 mio. kr. i 
2026.2 
Danmarksdemokraterne prioriterer stærke og attraktive landdistrikter. Derfor afsætter vi – udover 
de penge som regeringen har foreslået i deres finanslovsudspil - yderligere 117 mio. kr. i 2026 til 
landsbyfornyelse. Det betyder, at den samlede ramme til landsbyfornyelse vil være 200 mio. kr. i 
2026.
7
KURSUS I NEDTAGNING AF ASBESTTAGE
Et enigt Folketing vedtog sidste år, at nedrivning af asbestholdigt materiale fremover kun må 
foretages af virksomheder med en autorisation.3 Danmarksdemokraterne har bakket op om tiltaget 
sammen med resten af Folketinget, fordi asbest er et farligt stof, som kræver at blive håndteret med 
stor forsigtighed. 
Men vi må også erkende, at de nye regler har gjort det betydeligt dyrere at få fjernet deres 
asbestholdige eternittag – særligt i landdistrikter og mindre bysamfund, hvor omkostningen ved 
tagudskiftning ofte udgør en stor del af husets samlede værdi.4
Det betyder, at mange danskere ikke har økonomisk mulighed for at få foretaget den nødvendige 
udskiftning af det asbestholdige tag. Samtidig anerkender vi, at nogle borgere kun én gang i livet 
kommer i kontakt med asbestholdigt materiale, fx når deres eget asbestholdige eternittag skal 
udskiftes. 
Derfor foreslår vi, at der oprettes en kursusordning, hvor private borgere kan opnå autorisation til 
selv at nedrive deres asbestholdige eternittage. Kurset skal sikre, at arbejdet udføres forsvarligt.
Danmarksdemokraterne sætter 10 mio. kr. af til dette initiativ, hvorefter eventuelle yderligere behov 
bør være brugerfinansieret.
FJERNE TINGLYSNINGSAFGIFT
FOR DE FØRSTE 500.000 KR. AF ET HUSKØB
At købe en bolig er dyrt og kan også være bøvlet. I dag er det ikke kun selve indkøbsprisen, man 
betaler, når man foretager en bolighandel. Man betaler også fx 1.850 kr. i fast afgift og en variabel 
afgift på 0,6 pct. af købesummen i tinglysningsafgift.
Tinglysningsafgiften tjener ikke andet formål end at opkræve provenu, samtidig med at afgiften har 
en negativ påvirkning på boligmarkedets mobilitet.
Det skal være nemmere at kunne købe en bolig og være lettere at komme ind på boligmarkedet. 
Vi foreslår derfor at hjælpe det lidt på vej ved at lempe tinglysningsafgiften og dermed reducere 
skatten på bolighandel og bidrage til en øget mobilitet på boligmarkedet.
Danmarksdemokraterne afsætter 280 mio. kr. til at fjerne tinglysningsafgiften for de første 500.000 
kr. af et huskøb, hvilket vil komme alle boligkøbere til gavn, men hvor billigere huse vil få den største 
relative skattelettelse.
8
TRANSPORT
TILBAGERULLE STIGNING I DIESELAFGIFT
For at få lavere priser på benzin og diesel vil regeringen indføre krav om, at tankstationerne 
skal offentliggøre information online om lokale, aktuelle pumpepriser.5 Forslaget klinger hult, når 
regeringen samtidig vælger at forhøje dieselafgiften med 50 øre pr. liter fra 1. januar 2025.6 Det gør 
priserne på benzin og diesel dyrere – uanset hvad. 
Danmarksdemokraterne mener, at den forhøjede dieselafgift er med til at skævvride balancen 
mellem land og by. 
Danskere bosiddende i landdistrikterne er ofte dybt afhængige af en bil, da der er blevet skåret i 
den kollektive transport. Dermed kan hverdagen for danskerne i landdistrikterne sjældent hænge 
sammen uden en eller to biler. 
Med sin landdistriktsfjendtlige forhøjelse af dieselafgiften vil regeringen straffe danskere på 
pengepungen, alene fordi de har valgt at slå sig ned i et landdistrikt. Det er dybt urimeligt. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at afsætte 50 mio. kr. for at tilbagerulle den planlagte 
forhøjelse af dieselafgiften i 2026 og dermed sikre, at det fortsat er muligt at bo og arbejde i hele 
landet.
BEDRE KOLLEKTIV TRANSPORT I LANDDISTRIKTERNE
Der er grundlæggende et behov for, at der kommer et øget fokus på, hvordan vi styrker den 
kollektive transport, så den også kommer borgerne i landdistrikterne til gode. Alt for mange borgere 
i landdistrikterne oplever, at den kollektive transport bliver forringet år efter år. Fx i Vestjylland er 
antallet af køreplantimer faldet med hele 27 % fra 2010 til 2024.7
Regeringens svar på problemstillingen har indtil videre været at afsætte 10 mio. kr. til frivilligbusser 
og 20 mio. kr. til behovstyret transport i 2026.8 Derudover har regeringen nedsat et ekspertudvalg 
om kollektiv transport, som bl.a. har kigget på, hvordan samkørsel kan blive en del af den kollektive 
transport. Dog har ekspertudvalget ikke måtte foreslå initiativer, der koster penge.9 Dertil kommer, 
at regeringen intet har gjort siden anbefalingerne fra ekspertudvalget, som nu bare ligger og 
samler støv på transportministerens skrivebord, blev offentliggjort.10
Vi mener, at der – set i lyset af, at ruterne lukker nu, hvilket har store konsekvenser for 
landdistrikterne11 - er behov for investeringer i den kollektive transport i landdistrikterne. 
Danmarksdemokraterne afsætter derfor yderligere 150 mio. kr. til at styrke den kollektive transport i 
landdistrikterne.
9
VVM-PULJE TIL VEJPROJEKTER
En ordentlig infrastruktur er en forudsætning for, at almindelige danskere kan på og arbejde på 
landet. For Danmarksdemokraterne er det derfor afgørende, at vi fortsat udbygger vores vejnet i 
landdistrikterne. Desværre nøler regeringen med at foretage de nødvendige undersøgelser af en 
række centrale vejprojekter i landdistrikterne.
Det gælder bl.a. den nordlige del af Hærvejsmotorvejen og rute 22 mellem Slagelse og Næstved. 
Der er behov for en afklaring af vejprojekterne – ikke mindst af hensyn til borgerne i de berørte 
lokalområder i forhold til, om deres ejendom skal eksproprieres eller ej.
Derfor vil Danmarksdemokraterne afsætte 100 mio. kr. til en VVM-pulje, som kan sætte skub i 
udbygningen af vejnettet i landdistrikterne.
STYRKELSE AF LOKALBANERNE
For mange danskere bosiddende i landdistrikterne udgør lokalbanerne rygraden i den kollektive 
transport. Det er lokalbanen, som sørger for, at folk kan komme til og arbejde, at elever kan komme i 
skole, og at ældre kan besøge deres børnebørn i nærområdet.  
I de kommende år skal regionerne bruge mange penge på at vedligeholde lokalbanerne. Desværre 
har regeringen valgt at sløjfe tilskuddet til vedligeholdelseseftersæbet på lokalbanerne. Det er 
katastrofalt og et svigt af den kollektive transport i landdistrikterne. 
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at regningen for at vedligeholde lokalbanerne alene skal 
ende hos regionerne. Der er behov for, at staten træder til. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at videreføre tilskuddet på 168 mio. kr. til 
vedligeholdelseseftersæbet på lokalbanerne, så vi styrker dem i stedet for at afvikle dem.
ERHVERV
ØGET BEVILLING TIL LAG-ORDNINGEN
Det er helt afgørende for mange små erhvervsdrivende og iværksættere i landdistrikterne at få 
adgang til kapital, så de kan komme i gang med at skabe vækst, arbejdspladser og udvikling i vores 
landdistrikter. 
Ordningen for lokale aktionsgrupper (LAG) er i den forbindelse et vigtigt middel til at understøtte 
en positiv erhvervsudvikling i landdistrikterne. Aktionsgrupperne støtter lokale initiativer som fx 
iværksættere og mindre virksomheder, der støtter vækst, udvikling og bedre vilkår for at leve og bo 
i landdistrikterne. Med andre ord bidrager de til at skabe attraktive landdistrikter, samtidig med at 
de har en dokumenteret evne til at skabe arbejdspladser i landdistrikterne.12
Det vil Danmarksdemokraterne understøtte. Der er fra 2024-2027 årligt afsat 93 mio. kr.13 til LAG-
ordningen.14 Vi mener, at der skal afsættes flere penge til LAG-ordningen, så vi bidrager til at 
fremme erhvervsudviklingen, som er helt afgørende for udviklingen i landdistrikterne.
Danmarksdemokraterne afsætter yderligere 25 mio. kr. i 2026.
10
UDFLYTNING AF STATSLIGE ARBEJDSPLADSER
Danmarksdemokraterne ønsker et Danmark i bedre balance. En forudsætning for det er, at der er 
arbejdspladser i hele landet. Siden 2015 er knap 12.000 nye statslige arbejdspladser blevet placeret 
i København, selvom skiftende regeringer har haft fokus på at placere statslige arbejdspladser uden 
for København.15 Det er mere end dobbelt så mange, som der er flyttet ud fra hovedstaden. Det er 
helt forkert.
Vi har en regering, der siger, at de gerne vil udflytte statslige arbejdspladser, men som reelt ikke 
gør noget ved det. Regeringen vil ikke engang være med til at evaluere tidligere udflytninger af 
statslige arbejdspladser med henblik på at søge erfaring, der kan bruges i eventuelt kommende 
udflytningsrunder, selvom det er noget, vi har kæmpet for i Danmarksdemokraterne.17
Danmarksdemokraterne vil gøre op med, at hovedstaden bliver favoriseret, når der skal 
etableres statslige arbejdspladser. Vi mener grundlæggende, det giver mening at flytte statslige 
arbejdspladser ud, da det er en effektiv måde at skabe jobs og økonomisk aktivitet i de dele af 
Danmark, hvor udviklingen halter.18
Derfor sætter vi penge af på vores finanslovsforslag for 2026 til at starte en forundersøgelse 
af, hvilke statslige arbejdspladser der med fordel vil kunne flytte ud over de kommende år. 
Forundersøgelsen skal i den forbindelse komme med konkrete forslag til, hvilke statslige 
arbejdspladser som fx styrelser man kan flytte ud i landet. Samtidig skal undersøgelsen evaluere 
tidligere udflytninger af statslige arbejdspladser med henblik på at søge erfaring, der kan bruges i 
eventuelt kommende udflytningsrunder.
Til undersøgelse, evaluering og forberedelse af den foreslåede udflytning vil 
Danmarksdemokraterne afsætte en reserve på 150 mio. kr. i 2026. Derudover forpligter 
Danmarksdemokraterne sig til at afsætte 1,8 mia. kr. over de næste fem år. Det er det samlede 
beløb, som det vurderes at koste at udflytte 10.000 statslige arbejdspladser til byerne uden for de 
store byer.19
11
DIGITALISERING
EN STØRRE BREDBÅNDSPULJE
Det er afgørende for udviklingen i landdistrikterne, at vi har en god, digital infrastruktur. Det er 
samtidig afgørende for virksomheder, at de har adgang til en god og solid bredbåndsforbindelse, 
når de etablerer sig i landdistrikterne. Og det er også afgørende for familier, der vil bosætte sig i 
landdistrikterne. 
Vores arbejdsliv og vores samfund bliver mere digitaliseret, og det skaber en stor ubalance mellem 
land og by, hvis en del af befolkningen ikke har adgang til stabilt internet. For det kan i sidste ende 
betyde, at man vælger ikke at etablere og bosætte sig i landdistrikterne. Det skal vi undgå.
Finansloven for 2026 sætter 24,9 mio. kr. af til bredbåndspuljen. Det samme vil der være sat af i 
2027, hvorefter puljen ophører.20 Det er vigtigt for Danmarksdemokraterne, at der fortsat sættes 
penge af til bredbåndspuljen, da vi tidligere har oplevet, at der har været mange ansøgninger, når 
det kommer til at etablere og udrulle bredbånd i landdistrikterne.21 Vi vil styrke bredbåndspuljen, så 
flere kan få stabilt internet i hele landet. 
Danmarksdemokraterne afsætter derfor yderligere 75 mio. kr. til initiativet. Bredbåndspuljen vil med 
Danmarksdemokraternes forslag dermed samlet være på 100 mio. kr. i 2026.
BØRN & UNGE
FRADRAG FOR FORÆLDREBETALING FOR 10. KLASSES 
EFTERSKOLEOPHOLD
Folkeskolens 10. klasse forsvinder fra 2030, hvilket sker som følge af ’Aftale om en ny erhvervs- og 
professionsrettet gymnasieuddannelse’.22 
Mange efterskoler tilbyder 10. klasse, men der er forældrebetaling, og betalingen varierer og 
afhænger af husstandsindkomsten, da staten yder elevstøtte, som reducerer egenbetalingen. 
Egenbetalingen svinger meget, og for en enlig forælder med lav indkomst på ca. 349.000 kr. er 
egenbetalingen mellem 61.800 kr. og 73.300 kr.23
For et forældrepar med lav indkomst på ca. 785.000 kr. er egenbetalingen mellem 83.600 kr. og 
95.300 kr. For et forældrepar med gennemsnitlig indkomst på ca. 995.000 kr. er egenbetalingen 
mellem 92.800 kr. og 104.800 kr. Under alle omstændigheder er forældrebetalingen høj for alle 
indkomstgrupper, hvilket betyder, at det oftest er børn af velhavere, der kommer på efterskole.24
Danmarksdemokraterne foreslår, at forældrebetalingen gøres fradragsberettiget i forældrenes 
indkomst. Der afsættes 400 mio. kr. til forslaget.
12
PULJE TIL LANDSBYSKOLER I LANDDISTRIKTERNE
Vi har i de senere år været vidne til, at folkeskolerne i de små landsbysamfund lukker pga. faldende 
elevtal og manglede midler.25 Det er en bekymrende udvikling, som vi er nødt til at stoppe.
For når den lokale skole lukker, medfører det, at børnefamilierne bliver væk, hvilket har store 
konsekvenser for lokalsamfundet, fordi det hæmmer bosætningen og dræber udviklingen i det 
Danmark, der findes uden for de store byer. 
Det vil Danmarksdemokraterne lave om på. For selvfølgelig skal der være skoler til børnefamilierne 
i hele landet. Vi anerkender til fulde, at mange af landets kommuner står med ansvaret for at træffe 
svære beslutninger, når budgetterne ikke hænger sammen. Vi vil gøre vores for, at kommunernes 
besparelser ikke skal gå ud over de små, lokale folkeskoler.26
Derfor afsætter vi 150 mio. kr., der skal indgå i kommunernes tilskuds- og udligningssystem og 
udelukkende tjene det formål at værne om de smålandsbyskoler i kommuner, hvor en presset 
økonomi og svingende børnetal medfører, at ellers velfungerende skoler er i risiko for at lukke.
UDFLYTNING AF UDDANNELSER
Mange landdistrikter oplever, at deres unge mennesker flytter væk for at tage en uddannelse. Det er 
i sig selv positivt med uddannelse, men problemet er, at mange af dem ikke vender tilbage igen. Det 
fører til affolkning og mangel på hænder og hoveder lokalt.
Når de unge er færdige med deres uddannelser, har de ofte etableret netværk, venskaber og 
parforhold i de områder, hvor de har studeret. Samtidig er det afgørende for virksomheder 
at have nem adgang til rekruttering af nyuddannede, og derfor placerer de sig typisk tæt på 
uddannelsesinstitutionerne. Alt i alt er dette en af de mest afgørende faktorer bag affolkningen af 
landdistrikterne.
I dag ligger 96 % af universitetspladserne, 71 % af erhvervsakademipladserne og 67 % af 
professionshøjskolepladserne i landets fire største byer, København, Aarhus, Odense og Aalborg. 
Selvom antallet af pladser stiger, placeres de næsten altid i de største byer. Det betyder, at mange 
unge må flytte langt væk fra deres hjemegn for at tage den uddannelse, de ønsker.27
Vi mener, at man skal kunne arbejde, bo og uddanne sig i hele landet. Derfor bør centraliseringen 
bremses, og der skal sikres en bedre geografisk fordeling af uddannelser i Danmark. Det vil ikke blot 
skabe flere lokale muligheder – det vil også styrke de unges tilknytning til deres lokalsamfund på et 
tidspunkt i livet, hvor mange stifter familie, køber deres første bolig og vælger, hvor de vil slå rødder.
På den baggrund foreslår vi, at der udarbejdes en omfattende udflytningsplan for uddannelser – 
tilsvarende den, der er foreslået for statslige arbejdspladser.
Danmarksdemokraterne afsætter 200 mio. kr., som målrettes udflytning af uddannelsespladser.
13
SOCIAL
ET STYRKET CIVILSAMFUND OG FORENINGSLIV I HELE LANDET
Danmark er bygget på et fundament af fællesskaber, der opstår i foreningslivet. Om det er 
bankoforeningen, vejlauget, den lokale spejderforening eller andet, så bidrager alle vores 
foreninger – store som små – til at skabe sammenhold og aktiviteter til glæde og værdi for borgere 
i alle aldre. Det gælder ikke mindst i landdistrikterne, hvor det ofte er foreningslivet, der bliver 
samlingspunktet i de mindre samfund. 
Desværre oplever mange frivillige ildsjæle at skulle bruge mere tid på administrativt og 
bureaukratisk arbejde end på at afholde aktiviteter til gavn for landets mange lokalsamfund.28
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 5,1 mio. kr. til at styrke det frivillige foreningsliv i hele 
landet.
14
15
BEDRE RAMMER FOR
PRODUKTIONSDANMARK
Det er helt afgørende for Danmark, at vi har et stærkt og robust erhvervsliv. Virksomheder i 
Danmark er selve forudsætningen for, at vi kan investere i velfærden og komme i mål med 
den grønne omstilling. Derfor er det helt afgørende, vi arbejder for, at vi styrker og forbedrer 
rammevilkårene for virksomhederne i erhvervslivet, så de kan sikre vækst, arbejdspladser og 
velstand til at fremtidssikre det danske samfund. Og samtidig er det en afgørende mærkesag 
for Danmarksdemokraterne, at de små og mellemstore virksomheder ude i landdistrikter også 
fremadrettet kan arbejde under de bedst mulige forhold, fordi de er med til at sikre liv, udvikling og 
vækst i livet uden for de store byer. Derfor var vi bl.a. også med i aftalen om iværksætteri, hvor der 
afsættes 1 mia. kr. til vækstlån i landdistrikterne.29
Desværre har vi en regering, der fører en politik, som gør det sværere at drive virksomhed i 
landdistrikterne. SVM-regeringen har fx besluttet at indføre en kilometerafgift på lastbiler, 
som trådte i kraft i 2025. Afgiften vil gøre det sværere at drive virksomhed udenfor de større 
byer og vil medføre, at flere private arbejdspladser i landdistrikterne må lukke.30 Det vil få 
enorme konsekvenser for udviklingen i vores landdistrikter. For vækst og arbejdspladser er en 
forudsætningen for, at folk bosætter sig i landdistrikter. Hvis der ikke er arbejdspladser, så risikerer 
man at affolke landdistrikter. Men det har regeringen desværre ikke blik for. 
Derudover er det nu blevet en realitet, at regeringen har indført en CO2-afgift på landbruget, 
som vil medføre tabte arbejdspladser31 og er med til at drive priserne på oksekød op. Landbrugets 
brancheorganisation, Landbrug & Fødevarer, har selv påpeget, at CO2-afgiften påvirker 
landmændenes investeringslyst, som i sidste ende også påvirker prisen på oksekød.32 
Derfor ser vi desværre endnu engang en regering, der ikke forstår, at landbruget har en afgørende 
betydning for, at der er vækst og udvikling - men også for vores forsyning af danske fødevarer. 
Dansk landbrug er en af Danmarks vigtigste industrier. Den seneste opgørelse viser, at Danmark 
eksporterede fødevarer og udstyr for 197 mia. kr. i 2022.33 Men alligevel vælger man at indføre en 
CO2-afgift på dansk landbrug, som vil koste tusindvis af arbejdspladser i landdistrikterne og svække 
landbrugets konkurrenceevne.34 Det er under al kritik.
For at rette op på den skæve udvikling sætter Danmarksdemokraterne penge af til at styrke 
rammevilkårene for de små og mellemstore virksomheder, der gør en konkret forskel for 
erhvervslivet uden for de store byer. Samtidig vil vi tilbagerulle afgifter, som regeringen har indført 
og som bidrager til, at det bliver sværere at drive virksomhed i Danmark. 
For Danmarksdemokraterne er partiet for det arbejdende Danmark. Derfor var vi også meget glade 
for at være med i en aftale om en skattereform, der sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde, 
hvilket også kommer til at bidrage til manglen på arbejdskraft, som er en af de største udfordringer, 
vores virksomheder står over for.35 For det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne at styrke 
vilkårene for virksomhederne og for de mennesker, der står op hver morgen og går på arbejde. 
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
16
BESKÆFTIGELSE
Et højere kørselsfradrag i yderkommunerne
Mangel på arbejdskraft er en kæmpe udfordring for de små og mellemstore virksomheder i 
Produktionsdanmark, som i høj grad ligger i landdistrikterne.36 Det er derfor en prioritet for 
Danmarksdemokraterne, at vi gør det mere attraktivt at tage et arbejde i landdistrikterne.
Finansloven for 2024 medførte, at der blev afsat midler til at hæve udgifterne til kørselsfradraget 
med 100 mio. kr. årligt i fire år.37 I Danmarksdemokraterne har vi længe kæmpet for et højere 
kørselsfradrag, og vi var derfor glade for at være i finanslovsaftalen det år, da det var et skridt i den 
rigtige retning. Men vi er ikke i mål.
Derfor vil Danmarksdemokraterne hæve det særlige høje kørselsfradrag med 50 % for danskere, 
der pendler til og fra yderkommuner. Kørselsfradraget skal gælde for personer bosat i landets 25 
yderkommuner eller på visse småøer, når de pendler over 120 km. pr. dag - men også for personer, 
der arbejder i yderkommuner og ikke bor der. For i dag gives fradraget kun til dem, der bor i en 
yderkommune eller på en af de udvalgte småøer, hvilket ikke er nok. 
Med forslaget styrker vi de små og mellemstore virksomheders rammevilkår i Produktionsdanmark, 
fordi det vil gøre det mere attraktivt at etablere virksomhed i en yderkommune, hvilket der er brug 
for. Samtidig bidrager det til udviklingen af de mindre lokalsamfund, fordi det vil være med til at 
tiltrække arbejdskraft til virksomhederne i vores landdistrikter og på småøerne, hvilket også fører til 
at gøre det mere attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne.
Danmarksdemokraterne sætter 900 mio. kr. af i 2026 til forslaget.38
FORHØJE MOMSGRÆNSEN TIL 80.000 KR.
Danmark har den næstlaveste momsgrænse i EU, og momsgrænsen har ikke været reguleret i ift. 
pris- og lønudvikling siden 2002. Hvis momsgrænsen havde været reguleret, ville momsgrænsen i 
dag udgøre ca. 80.000 kr.  
En forhøjelse af momsregistreringsgrænse til 80.000 kr., som Danmarksdemokraterne foreslår, vil 
medføre, det bliver valgfrit at lade sig momsregistrere for virksomheder med en årlig omsætning 
mellem den nuværende grænse på 50.000 kr. og den nye grænse på 80.000 kr. Virksomheder med 
en omsætning på under 50.000 kr. eller over 80.000 kr. vil være upåvirket. 
Forslaget vil kunne lette de administrative byrder for små virksomheder med en omsætning mellem 
den nuværende og den nye grænse. 
Danmarksdemokraterne foreslår at afsætte 50 mio. kr. til at forhøje momsregistreringsgrænse til 
80.000 kr.39
17
OPHÆVE INDKOMSTGRÆNSEN FOR ARBEJDE VED SIDEN AF SU
Det skal være attraktivt for studerende at yde en ekstra indsats. For hvis vi kan få flere unge til at 
tage et studiejob, så kan det også bidrage til at løse manglen på arbejdskraft. Samtidig er det en 
god erfaring for de unge at have et studiejob, som er med til at gøre dem til klar til arbejdsmarkedet 
efter deres studietid. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne ophæve indkomstgrænsen for SU, så det tilskynder de unge 
studerende til at arbejde mere ved siden af studiet. 
Danmarksdemokraterne sætter 220 mio. kr. af til forslaget.40
TRANSPORT
FULD DÆKNING AF LÆRLINGES TRANSPORT
I dag er det muligt for virksomheder at få tilskud til at få refunderet 80 % af udgifterne til lærlingens 
transportudgifter til og fra skoleopholdet, når lærlingen tager billigste, offentlige transportmiddel.41 
Danmarksdemokraterne foreslår, at virksomheder fremover får dækket 100 % af lærlingens 
transportudgifter, så virksomhederne kan sikre endnu bedre rammer for, at flere vil tage en 
uddannelse inden for erhvervsuddannelserne, som vores samfund i høj grad efterspørger.42
Danmarksdemokraterne afsætter 35 mio. kr. årligt til forslaget.
AFSKAF KILOMETERAFGIFTEN PÅ LASTBILER
I Danmarksdemokraterne er vi lodret imod kilometerafgiften på lastbiler, som regeringen har 
indført.43 Kilometerafgiften får konsekvenser for virksomhederne og for landdistrikterne og vil bl.a. 
føre til, at det bliver mindre attraktivt at drive virksomhed udenfor de store byer. Afgiften kommer til 
at koste Sønderjylland knap 800 mio. kr., mens regningen til København bliver knap 90 mio. kr.44 
Den forskel vil skabe endnu en skævvridning mellem land og by, fordi det er virksomheder, der skal 
køre mange kilometer for at få varerne ud til kunderne, som bliver ramt. Det er en grundlæggende 
forudsætning for at drive virksomhed i landdistrikterne, at varer skal transporteres længere, end 
hvis virksomheden ligger i en storby. Men det er regeringen komplet ligeglade med. Vi mener, at det 
er helt forkert.
Derfor vil Danmarksdemokraterne tilbagerulle kilometerafgiften, hvilket der afsættes 1,575 mia. kr. til 
at gøre.45
18
PULJE TIL MINDRE INFRASTRUKTURPROJEKTER
Rundt om i landet er der lokale ildsjæle, borgergrupper og erhvervsliv, som længe har råbt op om, 
at trafiksikkerheden og trafikafviklingen halter visse steder på statens vejnet. Det gælder alt lige fra 
manglende tunneller46 til fraværet af svingbaner og afkørselsramper på motorveje.47 
Desværre er regeringen blind over for de udfordringer, som borgere i særligt landdistrikterne 
oplever, når det kommer til at løse de lokale problemer – og har derfor ofte ikke afsat midler til 
mange af småprojekterne. 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor at afsætte 250 mio. kr. til en infrastrukturpulje, som skal 
forbedre sikkerheden og trafikafviklingen på statslige veje.
FORHØJE REPARATIONSGRÆNSEN
Reparationsgrænsen for biler i Danmark er en regel, der fastsætter, hvor meget det må 
koste at reparere en bil, før den i stedet skal erklæres totalskadet og potentielt pålægges ny 
registreringsafgift. Grænsen er i dag sat til 75 % af bilens værdi før skaden. Hvis reparationen 
af en skadet bil overstiger denne grænse, kan bilen ikke repareres, uden at der skal betales ny 
registreringsafgift.
Reparationsgrænsen modarbejder den cirkulære økonomi, fordi mange biler skrottes eller 
eksporteres til udlandet, selvom de kunne repareres og bruges i mange år endnu. Når 
reparationsgrænsen sættes op, vil flere biler kunne repareres, hvilket vil give mere beskæftigelse på 
danske værksteder, og eksporten af skadede biler til udlandet vil blive nedbragt.
En forhøjelse af reparationsgrænsen til 100 procent for elbiler vil koste 5 mio. kr. i 2026, mens 
forhøjelsen til 100 procent for konventionelle biler vil koste 150 mio. kr. i 2026 - i alt 155 mio. kr. i 2026. 
I 2035 vil det koste henholdsvis 50 mio. kr. for elbiler og 80 mio. kr. for konventionelle biler.
Danmarksdemokraterne afsætter 155 mio. kr. til forslaget i 2026.48
19
SKAT
AFSKAF PUNKTAFGIFTER
Danmarksdemokraterne støtter afskaffelsen af afgifterne på kaffe samt på chokolade- og 
sukkervarer. Det er positivt, for de såkaldte punktafgifter er helt gakkede og skaber bøvl og 
unødigt bureaukrati for danske virksomheder. Samtidig vil afskaffelsen give danskerne et større 
rådighedsbeløb i en tid, hvor fødevarepriserne er steget voldsomt.49 
Men regeringens tiltag er langt fra nok. Det er på høje tid, at vi får gjort op med et afgiftssystem, 
der er blevet en regeljungle af administration og bureaukrati. Virksomhederne må i nogle tilfælde 
hyre eksterne konsulenter, for at kunne afregne afgifter korrekt samt bruge timevis på at måle, veje 
og analysere produkter for blot at finde ud af, hvilken afgiftskategori de tilhører. Det skal vi gøre op 
med.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne nu, at der bliver ryddet op i en lang række gakkede 
afgifter. Vi skal forenkle skattereglerne og give danskerne, som oplever stigende priser, et større 
rådighedsbeløb. Det skal være slut med uforklarlige afgifter på blandt andet luften i softice, 
luftbobler i mousserende vin og volumenbaserede emballageafgifter.
Danmarksdemokraterne afsætter 725 mio. kr. til at afskaffe punktafgifter.
FJERN FLYAFGIFTEN 
I slutningen af 2023 landede regeringen en aftale med SF og Enhedslisten om at indføre en flyafgift, 
som betyder, at det fremover kommer til at koste i gennemsnit 100 kr. mere at købe en flyrejse.50
I Danmarksdemokraterne er vi grundlæggende imod indførelsen af flyafgiften, som både gør det 
dyrere at være dansker, samtidig med, afgiften har haft negative konsekvenser for de regionale 
lufthavne i landdistrikterne. F.eks. blev der nedlagt 100 stillinger i Billund Lufthavn i kølvandet på 
flyafgiftens indførelse. 51
Vi mener, at regionale lufthavne udgør en vigtig del i udviklingen af landdistrikterne. For det lokale 
erhvervsliv og den lokale turismeudvikling er det nemlig afgørende, at der er mulighed for at flyve 
indenrigs mellem landsdelene. 
En del af pengene, som flyafgiften indbringer, går til et løft af ældrechecken. Med dette initiativ 
fjernes flyafgiften, men løftet af ældrechecken fastholdes.
Danmarksdemokraterne sætter 920 mio. kr. af til at fjerne flyafgiften i 2026. 52
20
21
SUNDHED OG VELFÆRD
I HELE LANDET
For Danmarksdemokraterne er det en mærkesag at sikre et Danmark i balance – et land, hvor man 
kan bo og leve hele sit liv, uanset hvor man ønsker at slå sig ned. Det kræver, at der er gode og 
nære sundheds- og velfærdstilbud i hele landet, og det kræver, at vi indretter vores sundhedsvæsen, 
ældrepleje og sociale indsatser efter borgernes behov – ikke omvendt.
Det betyder bl.a., at vi skal bruge den private kapacitet i vores sundhedsvæsen, når det offentlige 
ikke kan følge med, og patienterne strander på ventelister. Fx er der lige nu er ventetiden på 7 uger 
til fertilitetsbehandling på Aalborg Sygehus i Thisted, ligesom ventetiden er 16 uger på Sjællands 
Universitetshospital i Køge.53 Vi får ikke flere børn af, at parrene står i stampe på lange ventelister.  
Derfor prioriterer Danmarksdemokraterne midler til at indføre en behandlingsgaranti for barnløse 
par, så man kan få hurtig hjælp i det private, hvis det offentlige sundhedsvæsen ikke kan følge med. 
Med Danmarksdemokraternes finanslovsforslag vil vi i det hele taget give familierne mere fleksible 
muligheder, der gør det lettere at få hverdagen til at hænge sammen. Derfor foreslår vi at gøre op 
med postnummerlotteriet og gøre det muligt for forældre at vælge hjemmepasning, når det er det, 
der er den bedste løsning for familien i en periode. 
Desværre ser vi for ofte, at kvaliteten af den hjælp, man får, alt for ofte afhænger af ens 
postnummer. Fx kan borgere i Gentofte få rengøring hver eller hver anden uge, mens ældre 
i Langeland og Vordingborg må nøjes med rengøring hver fjerde uge.54 Den udvikling vil 
Danmarksdemokraterne gøre op med. Vi lover danskerne, at vi vil styrke ældreplejen, hvis vi får 
mandatet ved kommunalvalget og prioriterer med dette finanslovsforslag et løft af ældreområdet.
Samtidig prioriterer Danmarksdemokraterne at styrke indsatserne for voldsudsatte mænd og 
kvinder i hele landet. Konkret foreslår vi, at alle voldsudsatte skal have ret og adgang til ambulant 
rådgivning, og vi prioriterer midlerne til, at landets krisecentre kan tilbyde den rette hjælp og støtte, 
så hjælpen ikke er afhængig af ens bopæl. 
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
22
ÆLDRE
EN VÆRDIG ÆLDREPLEJE I HELE LANDET
Den 18. november 2025 skal danskerne til kommunal- og regionsvalg og sætte deres kryds ved 
de kandidater, de mener, er bedst til at sikre gode velfærdstilbud, udvikling og vækst i deres 
lokalområde. Sætter man sit kryds hos Danmarksdemokraterne, kan man regne med, at vi vil holde 
hånden under og sikre en stærk ældrepleje i alle de kommuner, hvor vi er repræsenteret.
Vi giver danskerne et løfte om, at vi vil lade pengene følge med, når vi bliver flere ældre – men 
samtidig prioritere at løfte ældreplejen fremover. Alt for mange ældre oplever, at deres hjem er en 
banegård, at kvaliteten af ældremaden halter, og at det kan være svært at få gjort rent eller at få 
lidt frisk luft på en gåtur, når man har behov for det. Det er de helt basale ting, der skal være på styr 
på, så vores ældre oplever en tryg og værdig hverdag. 
Derfor sætter vi 1 mia. kr. af til et ældreudspil, hvor vi kommer med vores svar på nogle af de 
udfordringer, mange ældre møder rundt omkring i landet.
SOCIAL
AMBULANT BEHANDLING TIL VOLDSUDSATTE
KVINDER OG MÆND
Hvert år udsættes 82.000 kvinder og 43.000 mænd for partnervold,56 men det er langt fra alle, 
der får hjælp. Mange kan bryde med volden, hvis de får hurtig, professionel hjælp. Derfor skal 
voldsudsatte have adgang til ambulant behandling uden krav om ophold på krisecenter. 
Ambulant behandling til voldsudsatte er en indsats, der tilbyder den voldsudsatte voldsfaglig og 
sikkerhedsfaglig rådgivning til at komme sikkert ud af volden.57 Herunder er ambulant behandling 
også vigtigt for familien omkring den voldudsatte, for vold i nære relationer påvirker hele familien.58 
Desværre er adgangen til hjælp i dag overladt til et postnummerlotteri. Det er langt fra alle 
krisecentre, som lige nu har økonomi til at tilbyde voldsudsatte hjælp, og det bliver et spørgsmål om, 
hvor i landet man bor for at være heldig at modtage strakshjælp.59
Danmarksdemokraterne foreslår derfor at afsætte 100 mio. kr., så alle voldsudsatte får lovfæstet 
ret til ambulant rådgivning via serviceloven uanset bopæl. Samtidig foreslås det, at i familier, hvor 
der har været vold, skal der også være ambulante tilbud som familiebehandling for hele familien. 
Krisecentre og andre med faglige kompetencer skal stå for indsatsen, så der sikres lige adgang i 
hele landet.
23
24
REJSEHOLD FOR SOCIALE TILBUD
I dag er der alt for mange ufaglærte ansatte i sociale tilbud, og desværre ser vi et stigende antal 
sager om forråelse og omsorgssvigt af vores mest udsatte borgere. Det er en bekymrende udvikling, 
som vi aktivt må vende.60 
Et rejsehold – inspireret af det eksisterende demensrejsehold i ældreplejen – kan være en del 
af løsningen. Et sådant hold skal arbejde med at forebygge forråelse og omsorgstræthed samt 
understøtte udviklingen af medarbejdernes kompetencer og menneskesyn.61 
Målet er at sikre, at mennesker med handicap mødes med respekt, faglighed og den bedst mulige 
støtte. Et specialiseret rejsehold kan være med til at løfte kvaliteten i de sociale botilbud og skabe 
bedre livsbetingelser for nogle af samfundets mest sårbare borgere.
Danmarksdemokraterne foreslår derfor at afsætte 3,75 mio. kr. til at oprette et rejsehold for sociale 
tilbud, som målrettet assisterer sociale botilbud i at styrke deres faglige tilgang til mennesker med 
handicap.
BØRN & UNGE
TILSKUD TIL HJEMMEPASNING AF EGET BARN
I dag er der en ordning, hvor kommuner kan vælge at give tilskud til pasning af eget barn, 
hvis forældrene ønsker hjemmepasning. I 2025 er der 12 kommuner, som ikke yder tilskud til 
hjemmepasning af egne børn i 0-2-års alderen, mens der er 43 kommuner, som ikke yder tilskud til 
hjemmepasning af egne børn i 3-5-års alderen.62 
Børnefamilier, der lever op til kravene for at kunne modtage tilskud til hjemmepasning af egne børn, 
skal have mulighed for det, uanset hvilken kommune man bor i.
Danmarksdemokraterne sætter derfor 200 mio. kr. af til at gøre muligheden for tilskud til 
hjemmepasning af eget barn obligatorisk for alle landets kommuner at tilbyde. 
EN GOD START PÅ VOKSENLIVET
FOR ANBRAGTE BØRN OG UNGE 
Danmarksdemokraterne ønsker, at alle børn og unge så vidt muligt får en god start på voksenlivet. 
For mange kan det være en stor hjælp, at man har en børneopsparing til rådighed, når man fx 
flytter hjemmefra eller får brug for en bil for at komme til og fra sin uddannelse. 
Men selvom vi ved, at mange anbragte børn og unge kan have en svær start på voksenlivet, så er 
det desværre langt fra en selvfølge, at der står en børneopsparing klar, når anbringelsen slutter 
som 18-årig.63 Det ønsker Danmarksdemokraterne at ændre på, så denne gruppe også kan træde 
sikkert ind i voksenlivet med en grad af økonomisk tryghed, som kan sikre en god start. 
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 20 mio. kr., der skal gå til en ordning med en obligatorisk 
børneopsparing for landets anbragte børn og unge.
25
SUNDHED
STYRK INDSATSER FOR MENNESKER MED PARKINSON
Parkinson er en sygdom i hastig vækst. I dag lever omkring 12.000 mennesker med en 
parkinsondiagnose, men tallet forventes at stige til 20.000 i 2040.64 
Desværre kan sygdommen endnu ikke kureres, men specialiseret rehabilitering kan udskyde 
konsekvenserne af sygdommen og hjælpe patienterne samt pårørende til at leve bedre liv med 
sygdommen.65 
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 14,5 mio. kr. til, at Parkinsonforeningen kan fortsætte deres 
indsatser, herunder specialiseret rehabilitering for mennesker med Parkinson. Midlerne svarer til 
432 årlige rehabiliteringsforløb til mennesker med Parkinson og deres pårørende.66
HURTIGERE HJÆLP TIL AT STIFTE FAMILIE
Det er altafgørende for barnløse par, som ønsker at stifte familie, at der er adgang til god og hurtig 
behandling. I Danmarksdemokraterne mener vi, det er vigtigt, at vi skaber gode rammer for at få 
fødselsrammerne op i Danmark. 
Stadig flere danskere får hjælp til at blive gravide gennem fertilitetsbehandling, men imens nogle 
kan betale sig fra at få hjælp i det private, når det offentlige ikke kan følge med, må andre vente.67 
Men fælles for barnløse par gælder det, at tid er kritisk. 
Danmarksdemokraterne mener, at alle barnløse par, der har brug for hjælp til at stifte familie, bør 
have ret til hurtig hjælp. Derfor foreslås det, at barnløse par frit skal kunne vælge at blive behandlet 
på et privat sygehus, når de har ventet mere end en måned på behandling i det offentlige. For 
det er sund fornuft, at vi bruger den samlede kapacitet i sundhedsvæsenet og lader private løfte 
opgaven, når ventelisterne bliver for lange i det offentlige. 
Danmarksdemokraterne afsætter 130 mio. kr. til en behandlingsgaranti for fertilitetsbehandling. 
EN NY RETNING FOR
26
27
UDLÆNDINGE-
OG RETSPOLITIKKEN I 
DANMARK
Det er hele forudsætningen for, at vi også i fremtiden har et Danmark, der er dansk, at vi fører en 
stram, realistisk og konsekvent udlændingepolitik, som passer på Danmark og de danske værdier. 
Gør vi ikke det, får vi i fremtiden et Danmark med mindre ligestilling, mindre kristendom og mindre 
af alt det, der gør Danmark dansk.
Men desværre er virkeligheden, at stramningerne i udlændingepolitikken er gået fuldstændig i stå 
under Mette Frederiksens tid som statsminister. Indvandringen fra de muslimske MENAPT-lande er 
steget med 84 procent,68 der er indført en koranlov, og negativ social kontrol og islamisme spirer 
frem i alle sprækker af samfundet. Derfor er der behov for en regering, der tør stå vagt om den 
stramme udlændingepolitik. 
Danmarksdemokraterne vil en helt anden retning for Danmark end Mette Frederiksen. Vi ønsker 
et land, hvor fællesskabet bygger på frihed, ansvar og respekt for det samfund, man er en del af. 
Tager man ikke de værdier til sig, skal man ikke være i Danmark. For det er netop forudsætningen 
for, at man kan blive en del af fællesskabet og bidrage til vores samfund.
Når vi i Danmarksdemokraterne ønsker en ny retning for udlændinge- og retspolitikken i 
Danmark, kræver det, at vi tager kontrollen tilbage fra de internationale konventioner, som i dag 
sætter urimelige begrænsninger for, at Danmark kan føre den udlændinge- og retspolitik, som 
et stort flertal af danskerne ønsker. Derfor foreslår vi med dette finanslovsudspil, at regeringen 
som minimum ansætter en konventionsambassadør på fuldtid, der får til opgave at udfordre 
konventionerne og sikre, at Danmark igen kan føre en udlændingepolitik på danske præmisser.
Samtidig vil vi sætte gang i hjemsendelserne. Danmark skal have en håndfast hjemsendelsespolitik, 
hvor flygtninge rejser hjem igen, når der er fred i de lande, de er flygtet fra. For Danmark skal være 
et land, hvor man får hjælp i nød, men hvor man også forventes at tage hjem, når freden vender 
tilbage.
Derudover skal kravene til udlændinge, der ønsker at blive i Danmark, strammes markant. Kun dem, 
der oprigtigt ønsker at være en del af det danske fællesskab, skal kunne tildeles et dansk pas. Derfor 
foreslår vi at indføre en ny screeningsmodel, så vi fremover undgår at tildele statsborgerskab til 
personer, der modarbejder vores demokrati og værdier.
Men der skal også stilles større krav til, at man skal kunne forsørge sig selv og bidrage til samfundet, 
hvis man vælger at komme til Danmark. Og hvis man ikke vil bidrage, så skal man ikke være her. Så 
enkelt er det.
Og ikke mindst skal det også i fremtiden være trygt at bo og færdes i Danmark. I dag 
oplever vi store problemer med bander og kriminelle familieklaner, der begår grov og 
samfundsundergravende kriminalitet og som skaber utryghed i alt for mange lokalsamfund. 
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
28
UDLÆNDINGE
LAVERE YDELSER FOR FLYGTNINGE OG INDVANDRERE
Det er fortsat et kæmpe problem for vores samfund, at ikke-vestlige indvandrere ikke er 
i beskæftigelse og modtager offentlige ydelser.69 I Danmarksdemokraterne har vi den 
grundlæggende holdning, at udlændinge, der selv vælger at komme til Danmark, skal kunne 
forsørge sig selv og bidrage til samfundet. Derfor var vi også glade for, at vi var en del af aftalen om 
en arbejdspligt, som sender et klart signal til ikke-vestlige indvandrere om, at man skal yde, før man 
kan nyde.70
Samtidig stod vi uden for aftalen om et nyt kontanthjælpssystem, fordi den sender flere penge til 
arbejdsløse indvandrere i form af fritidstillæg, der for visse grupper på kontanthjælp forhøjer deres 
ydelse.71 Det er en helt forkert vej at gå. 
Vi mener, det er afgørende, at vi holder fast i de lave offentlige ydelser og ikke uddeler checks til 
arbejdsløse indvandrere i ghettoen. Vi skal tilskynde udlændinge til at komme i arbejde og samtidig 
sikre, at Danmark ikke er en attraktiv asyldestination.
Derfor vil Danmarksdemokraterne reducere integrationsydelsen for enlige forsørgere og sænke 
integrationsydelsen for samboende og gifte forsørgere med 1.000 kr. pr. person pr. måned, hvilket 
svarer til en samlet reduktion på 2.000 kr. pr. husstand.
Forslaget giver et provenu på 33 mio. kr. i 2026.72
INDGREB OVER FOR UDLÆNDINGE PÅ FØRTIDSPENSION
Ikke-vestlige indvandrere er markant overrepræsenterede i statistikkerne for førtidspension. For 
eksempel er 2/3 irakiske indvandrere over 50 år på førtidspension. For ganske almindelige danskere 
er det blot hver 10.73 Og i byer som Odense og Aarhus er næsten hver femte ikke-vestlig indvandrer 
på førtidspension.74
Vi kan ikke fastholde et velfærdssamfund, når mennesker fra bestemte lande i så stort omfang lever 
af ydelser frem for at bidrage. Det er uretfærdigt over for de danskere, der hver eneste dag går på 
arbejde, og det undergraver hele fundamentet for velfærdsstaten.
Derfor siger vi nu i Danmarksdemokraterne, at vi vil gribe ind over for alle de udlændinge, der er på 
førtidspension i Danmark. Vi vil vende bunken og revurdere sagerne for at sikre, at førtidspension 
kun gives til dem, der reelt er ude af stand til at arbejde. Samtidig vil vi ændre tilkendelsesreglerne, 
så vi undgår, at bestemte nationaliteter fra Mellemøsten og Nordafrika i særlig grad ender på 
førtidspension.
Tiltaget forventes at styrke statskassen med 500 mio. kr. årligt.
29
EN KONVENTIONSAMBASSADØR PÅ FULDTID
De internationale konventioner er forældede, og alt for ofte ender de med at beskytte de forkerte 
mennesker. Konventionerne står i dag i vejen for, at vi i Danmark kan udvise kriminelle udlændinge, 
konventionerne beskytter den ældre mand frem for barnebrudene, og konventionerne begrænser 
Danmarks mulighed for at stramme asylreglerne.
Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols 
dynamiske fortolkning af konventionen lægger store, unødige bånd på Danmarks 
udlændingepolitik. Det er grundlæggende udemokratisk, at dansk udlændingepolitik bestemmes i 
Strasbourg frem for i Danmark.
Derfor mener vi i Danmarksdemokraterne, at en kommende regering skal have en sidste chance for 
at sikre de nødvendige ændringer af EMRK. En kommende regering skal have en valgperiode til at 
ændre og frigøre dansk udlændingepolitik fra EMRK. Ellers skal Danmark melde sig helt ud.
Vi anerkender, at det ikke er en nem opgave at ændre konventionerne og den måde, de fortolkes 
på. Ikke desto mindre er det hovedrystende, at regeringen efter mere end to års ventetid valgte at 
udnævne en konventionsambassadør kun på deltid ved siden af sit andet arbejde.75 Derfor foreslår 
Danmarksdemokraterne, at konventionsambassadørposten skal gøres til en fultidspost. 
Vi afsætter 1 mio. kr. til formålet.
UDREJSECENTER I ET TREDJELAND
Alt for mange udlændinge, der enten har fået afvisning på deres asylansøgning eller er udvist for 
grov kriminalitet, opholder sig fortsat i Danmark, selv om de ikke har nogen som helst ret til at være 
her. Mens de opholder sig i Danmark, begår de fortsat kriminalitet og skaber utryghed. Det har vi 
tydeligt set i og omkring Udrejsecenter Kærshovedgård. Og ingen danskere kan være tjent med at 
have de her mennesker rendende i Danmark.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne oprette et udrejsecenter i et tredjeland. Dette udrejsecenter 
skal være under dansk ledelse, hvor udvisningsdømte personer på tålt ophold og afviste 
asylansøgere kan placeres, indtil Danmark har indgået hjemrejseaftaler med deres respektive 
hjemlande. På den måde flytter vi problemet væk fra Danmark og sender et klart signal om, at hvis 
man begår kriminalitet i Danmark, mister man retten til at blive her.
Som et led i en hårdere kurs og for at minimere omkostningerne ved udrejsecentrene vil vi desuden 
pålægge regeringen at bruge udviklingsbistanden på en mere aktiv måde, så der stilles krav til 
de lande, der modtager bistand fra Danmark. Derfor vil Danmarksdemokraterne betinge dansk 
udviklingsbistand af, at modtagerlande forpligter sig til at tage deres egne statsborgere hjem, 
når de ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark. Nægter et land at samarbejde, vil vi stoppe 
udviklingsbistanden og stramme visumreglerne over for landet.
Danmarksdemokraterne sætter 250 mio. kr. af til forslaget.76
30
EN HÅNDFAST HJEMREJSEPOLITIK
Hvis vi skal bevare sammenhængskraften i Danmark, så er vi nødt til at sikre, at dem, der ikke 
længere har brug for beskyttelse i Danmark, rejser hjem igen. Men det kræver også, at de danske 
myndigheder rent faktisk forsøger at få folk sendt hjem.
Selvom Assads styre i Syrien faldt tilbage i 2024, er stort set ingen syrere vendt tilbage til deres 
hjemland fra Danmark.77 Det sker, selvom omkring en million syrere er vendt tilbage til deres land i 
løbet af årets første ni måneder.78 
Og hvorfor er flere ikke rejst hjem? Det er ikke, fordi syrerne er en kæmpe gevinst for samfundet. 
Tværtimod. Det skyldes, at SVM-regeringen ikke vil sætte gang i hjemsendelserne. Det vil vi i 
Danmarksdemokraterne til gengæld.
I Danmarksdemokraterne vil vi sikre, at flygtninge, der ikke længere har et beskyttelsesgrundlag 
i Danmark, får et ordentligt skub i ryggen, så de vender hjem til deres hjemlande hurtigst muligt. 
Derfor vil vi tilføre flere midler og ressourcer til udlændingemyndighederne, så de hurtigere kan 
genvurdere flygtninges opholdsgrundlag og styrke hjemsendelsesindsatsen.
Danmarksdemokraterne sætter 35 mio. kr. af til forslaget.
RET
PERMANENT GRÆNSEKONTROL
I de forgangne to år har omkring en million migranter og flygtninge årligt søgt asyl i Europa.79 
Samtidig ser vi, hvordan grænseoverskridende kriminalitet strømmer ind over Danmark, når for 
eksempel svenske kriminelle hyres til at begå forbrydelser i Danmark.80 Det er en udvikling, vi skal 
tage meget alvorligt.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at indføre permanent grænsekontrol ved de danske 
grænser, fordi forudsætningen for at passe godt på Danmark er, at vi har styr på, hvem der kommer 
ind over grænserne. 
Desuden vil Danmarksdemokraterne styrke grænsekontrollen ved at oprette et dansk grænsepoliti, 
aflaste politiet for deres administrative opgaver ved at ansætte flere civile medarbejdere og indføre 
en teknologisk og effektiv grænsekontrol.
Danmarksdemokraterne sætter 375 mio. kr. af til initiativerne.81
31
UDVIDET ÅBNINGSTID FOR NÆRPOLITISTATIONER
Danmarksdemokraterne ønsker et stærkt politi, som prioriterer de borgernære opgaver. Det er helt 
afgørende for borgerne i samfundet, at man lever i et trygt samfund. Det betyder, at der skal være 
et stærkt og synligt politi alle steder i landet. 
I Danmarksdemokraterne mener vi, at politiet skal være mere fysisk tilgængeligt og komme tættere 
på borgerne i lokalsamfundene. For det betyder noget, at man ved, politiet er tæt på, og at de 
hurtigt kan rykke ud, hvis der skulle ske noget. 
Med politiforliget fra 2020 blev der oprettet 20 nye nærpolitistationer, som skulle øge trygheden 
lokalt.82 Det bakker Danmarksdemokraterne op om. Men det er ikke nok, at nærpolitistationerne kun 
er åbne i 15 timer om ugen. Politiet skal i langt højere grad kunne være tilgængeligt ude lokalt, så 
der er tryghed i hele landet.
Derfor mener vi, at alle 20 nærpolitistationerne fremover skal have åbent 30 timer om ugen. Det skal 
øge trygheden for de borgere, der har langt til nærmeste politistation.
Danmarksdemokraterne afsætter 32 mio. kr. til forslaget.83
OFRE FOR FORBRYDELSER SKAL
HAVE BEDRE ADGANG TIL HJÆLP
Det kan have alvorlige konsekvenser for ofre at være udsat for eller være vidne til en forbrydelse. 
Mange ofre af kriminalitet eller traumatiske oplevelser finder det gavnligt at tale om det, de 
har været igennem. Derfor er det afgørende, at der tilbydes hurtig hjælp for at støtte ofre for 
forbrydelser med at bearbejde den hændelse, de har været udsat for. 
I Danmarksdemokraterne er vi fast overbevist om ansvaret for at styrke indsatsen til støtte for ofre, 
der har været udsat for grov kriminalitet.
Derfor ønsker vi fortsat at afsætte 10 mio. kr. til en pulje, der kan sikre psykologisk støtte til ofre, som 
har været udsat for eller været vidne til en forbrydelse. På den måde vil der samlet set være afsat 
en pulje på 20 mio. kr. i 2026 til at hjælpe ofre med at komme videre.84
32
33
OPGØR MED NEGATIV SOCIAL
KONTROL I ISLAMISKE MILJØER
I Danmark har vi store problemer med negativ social kontrol i islamiske miljøer, hvor man afholder 
kvinder og piger fra at være en del af det danske samfund og nyde de samme rettigheder som 
etnisk danske kvinder og piger. Det er gift for integrationen.
Derfor har vi præsenteret et udspil, der skal tage et opgør med den negative sociale kontrol. 
Danmarksdemokraterne foreslår bl.a. følgende initiativer:85 
Ægteskaber med barnebrude skal straffes bagudrettet
Imamer skal fratage deres vielsesmyndighed 
Anerkendte trossamfund skal anerkende borgerlige skilsmisser
Overvågning i moskéerne
Exit-strategi for ofre, der vil bryde ud af den negative sociale kontrol
Registreringen af æresrelaterede sager genindføres
Forbud mod tørklæde i grundskolen
Danmarksdemokraterne sætter 100 mio. kr. af til udspillet, hvoraf 40 mio. kr. afsættes til 
punktet ’Kommissionsundersøgelse af Barnebrude-sag’ .
INDFØDSRET
SCREENING AF ANSØGERE TIL DANSK STATSBORGERSKAB
I dag skal ansøgere til dansk statsborgerskab erklære, at de vil respektere danske værdier og love, 
men dette bliver ikke efterprøvet i praksis. Vi risikerer derfor, at personer med antidemokratiske eller 
ekstremistiske holdninger får dansk statsborgerskab.
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre en værdimæssig screening af alle ansøgere til dansk 
statsborgerskab. Det betyder, at personer, der fx hylder terror, nægter at tage afstand fra religiøs 
ekstremisme eller har udtrykt antidemokratiske holdninger, skal nægtes statsborgerskab.
Dansk statsborgerskab skal kun tildeles dem, der oprigtigt bakker op om vores demokrati, vores 
frihed og de værdier, Danmark er bygget på. Det er helt afgørende for sammenhængskraften i 
vores land.
Danmarksdemokraterne afsætter 10 mio. kr. til formålet.
34
35
EKSEMPLER PÅ ØVRIGE 
INITIATIVER 
NEDSÆTTE FØDEVAREMOMS MED 5 %
De seneste år er fødevarepriserne steget voldsomt. I Danmark er priserne på fødevarer og ikke-
alkoholiske drikkevarer steget med omkring 32 % siden 2021.86 Den største stigning er sket på 
fødevarer som kaffe, chokolade og oksekød. Oksekødet er konkret steget med ca. 70 % siden 2021, 
og en pakket hakket økologisk oksekød er blevet målt til at koste over 170 kr. kiloet.87 
Priseksplosionen skyldes en kombination af faktorer, og varierer alt efter hvilken fødevare-
prisstigning der analyseres. For oksekød skyldes prisstigningen nationale faktorer såsom et skred 
mellem landmændenes udbud og forbrugernes efterspørgsmål, hvilket bl.a. skyldes aftalen om grøn 
trepart og skrappere dyrevelfærdsregler, som har gjort landmændene usikre på deres fremtidige 
investeringer, og de har derfor skrumpet deres bestand af kvæg.88 Derudover har regeringen gjort 
det dyrere at være dansker ved at hæve dieselafgift og indføre en vejafgift på lastbiler, der gør det 
dyrere at fragte varerne til supermarkedet.
Udvikling er stik imod, hvad Mette Frederiksen lovede i valgkampen i 2022, hvor spaghetti med 
kødsovs ikke skulle blive dyrere for den enlige mor med tre drenge, der går til fodbold, som det blev 
formuleret. 
I Danmarksdemokraterne mener vi, det skal være billigere at være dansker. Vi har foreslået et reelt 
skattestop, og vi har foreslået at afskaffe CO2-afgiften og kilometerafgiften samt sænke elafgiften 
permanent – ikke kun i to år, som regeringen foreslår. Derudover vil vi sænke dieselafgiften, så 
helt almindelige mennesker får en billigere hverdag. Derudover vil vi gerne reducere momsen på 
fødevarer generelt. Regeringen derimod har blot iværksat et eftersyn af et IT-system, så vi måske 
kan sænke momsen om et ukendt antal år.89
Danmarksdemokraterne sætter 6,5 mia. kr. af til at sænke fødevaremomsen med 5 %. Vi er villige til 
at gå længere, men det er vigtigt, at det hænger sammen økonomisk.
36
GENINDFØR STORE BEDEDAG
2023 var sidste gang, at danskerne kunne fejre Store Bededag med varme hveder. Det skyldes, at 
regeringen stjal Store Bededag fra danskerne, selvom ingen af partierne i regeringen gik til valg på 
at gøre det. 
Begrundelsen var, at dansk økonomi var i krise, og at man skulle bruge pengene til at finansiere et 
løft af Forsvaret.90 
Men den fortælling har vist sig at være noget, regeringen fandt på til lejligheden. Siden har man 
løbende opjusteret råderummet, hvilket vidner om, at dansk økonomi står stærkt. Senest i juni 2025 
med en yderligere opjustering på 58 mia. kr. i 2030.91 
Med andre ord har der været rig mulighed for at finde andre finansieringsmuligheder end at fjerne 
Store Bededag for at investere i Forsvaret.
Danmarksdemokraterne sætter derfor 3,1 mia. kr. af til at genindføre Store Bededag i 2026.92
INGEN STIGNING I EU-BUDGETTET
EU taler igen om, at EU-budgettet skal stige, og at medlemslandene skal bidrage med flere penge 
til EU. Den danske regering klapper hælene sammen og siger javel til ønskerne fra Bruxelles.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er på tide, at Danmark sætter foden ned. Vi betaler allerede 
et af de højeste bidrag pr. indbygger, og gang på gang ser vi, hvordan pengene forsvinder ned i et 
sort hul af bureaukrati og mærkelige støtteordninger. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at droppe den planlagte stigning på 4 mia. kr. til EU-
budgettet, som regeringen har lagt op til.
37
TILBAGERULLE ANTALLET AF ADMINISTRATIVE 
FULDTIDSSTILLINGER I STATEN TIL FØR SVM-REGERINGSTIDEN
Det bør stå tindrende klart, at den offentlige sektor i disse år vokser betydeligt. For hver enkelt lov 
eller regel, som politikerne på Christiansborg vedtager, ansættes der offentlige medarbejdere til at 
administrere de mange love og regler i diverse ministerier, styrelser og tilsyn. På denne måde vokser 
bureaukratiet år for år. 
Det går ud over velfærden, når man i stedet for at ansætte flere lærere eller sygeplejersker ansætter 
flere offentlige medarbejdere til at udføre tilsyn eller udarbejde rapporter, som ikke nødvendigvis 
har den store værdi for borgerne.
I maj 2024 annoncerede regeringen, det var målsætningen, at der skulle fjernes 1.000 
administrative stillinger i staten i 2025. Det var en nødvendig politisk prioritering, men hvis man 
sammenligner 2. kvartal 2025 med 2. kvartal 2024, hvor regeringen meldte ambitionen ud, er 
antallet af administratorer i staten steget med 676 fuldtidsstillinger.93 Det er den helt forkerte vej. 
Danmarksdemokraterne foreslår, at der gennemføres et politisk prioriteret opgavebortfald, hvor 
man tilbageruller stigningen på 5.202 fuldtidsbeskæftigede bureaukrater og ledere i staten, som er 
kommet til under SVM-regeringen.
Det vil frigøre 3,2 mia. kr.
PULJE TIL MINDRE INITIATIVER
I Danmarksdemokraterne ønsker vi at støtte og styrke organisationer, der er med til at udvikle og 
udbrede velfærden i hele landet. Det er organisationer, som med få midler gør en stor forskel for
38
mange. 
Det kunne fx være Dansk Råd for Genoplivning, der er med til at øge chancerne for overlevelse, hvis 
man rammes af hjertestop eller stroke uden for hospitalet. Det kunne være danske cirkusser, der 
spiller en vigtig rolle både kulturelt, historisk og socialt samt har været en del af dansk kultur i over 
100 år. Det er KFUM’s Social Drive Out, som hjælper sårbare og udsatte mennesker, hvor de lever og 
bor - særligt i udkanterne af Danmark – med alt fra et varmt måltid mad til et godt råd om, hvordan 
man får hjælp til at løse sine problemer. Det kan også være Thin Blue Line, der støtter tilskadekomne 
ansatte i dansk politi og deres pårørende. Det er ’KLAR TIL START’, der med særligt tilrettelagt 
ansættelsesforløb har stor succes med at hjælpe fx mennesker med autisme, ADHD, psykisk 
sårbarhed eller lignende i overgangen til arbejdsmarkedet.94 Og det kan være High:Five, der siden 
2006 har arbejdet med at få bl.a. unge, som er kendt af politiet, tilbage på sporet ved fx at komme i 
arbejde. Eller Open Doors, som er en organisation, der støtter forfulgte kristne i lande verden over.
Danmarksdemokraterne vil herudover prioritere og bl.a. også at arbejde for støtte til fx følgende 
initiativer: 
 Landsdækkende vågetjenester 
 Cykling uden alder
 Endometriose Fællesskabet
 Landsdækkende indsatser på demensområdet 
 Mandecentret 
 Antidote 
 Klar til start  
 Center for Animation
 Videnspædagogiske Aktivitetscentre
 Projekt Ballast
 Gladfondens Flexuddannelse
 Gruppen Paty
 Sammenslutningen for Danske Småøer
 Landdistrikternes Fællesråd
 Søstre mod vold og kontrol
 Nordkraft Bigband
Danmarksdemokraterne afsætter 50 mio. kr. til en pulje til mindre initiativer i hele landet.
MINDRE UDVIKLINGSBISTAND OG
BEVILLING TIL UDENRIGSTJENESTEN
I en tid, hvor de danske forbrugspriser er eksploderet, og danskerne har fået sværere ved 
at få husholdningsbudgettet til at hænge sammen, vil regeringen endnu en gang at forhøje 
udviklingsbistanden. Denne gang bliver det med over 1 mia. kr. i 2026, så den lander på over 
23 mia. kr.95 Også Lars Løkkes udgifter til udenrigstjeneste ser ud til at løbe op. I 2023 kostede 
udenrigstjenesten cirka 2,5 mia. kr., men det tal vil regeringen hæve til cirka 3,6 mia. kr.96
I stedet for Lars Løkkes ambassader rundt omkring i verden og flere penge til tvivlsomme projekter i 
Afrika mener vi, at danskerne skal tilgodeses. For det er ikke hensigtsmæssigt, at vi sender så mange 
penge ud, når vi også har brug for dem herhjemme.
Danmarksdemokraterne foreslår at mindske udviklingsbistanden til 0,5 % af BNI, hvilket vil give 6,5 
mia. kr.97 Derudover vil vi mindske bevillingen til udenrigstjenesten med 1 mia. kr.
ØKONOMI OG FINANSIERING
Danmarksdemokraternes finanslovsudspil for 2026 indeholder en række initiativer, der sikrer 
danskerne flere penge mellem hænderne, stærke og attraktive landdistrikter, skaber bedre
39
rammer for vores små og mellemstore virksomheder i Produktionsdanmark, prioriterer vores 
sundhedsvæsen og ældrepleje og står vagt om en stram og konsekvent udlændingepolitik, der 
passer på Danmark. 
Danmarksdemokraternes finanslovsprioriteter er fuldt finansierede. Vi finansierer vores 
finanslovsforslag med følgende initiativer:
Reduktion af integrationsydelsen98
Indføre opholdskrav for dagpenge99
Indføre deltagerbetaling for dansk undervisning100
Indgreb over for udlændinge på førtidspension101
Skære i de ikke-lovpligtige integrationsindsatser102
Besparelse på kulturministeriets område103
Besparelse på konsulenter i det offentlige104
Tilbagerulle antallet af statslige ansatte til før SVM-regeringen105
Træk på generelle reserver106
Besparelse på kommunikationsansatte i staten107
Skære i udviklingsbistanden108
Mindre bevilling til udenrigstjenesten109
Afskaffe kulturpas110
Annullere fjernelse af bogmoms111
Annullere ekstra penge til reform af scenekunstområdet112
Fjerne tilskud til ’Flere i teatret’113
Fjerne bonus til kommuner for opsætning af VE114
Annullere indførelse af borgerpligt115
Ingen stigning i EU-budgettet116
BEHOV FOR LANGTIDSHOLDBARE
LØSNINGER PÅ PRISSTIGNINGER
Priserne på fødevarer er steget, samtidig med at regeringen har gjort en masse andre ting dyrere 
med deres tossede afgifter. Dieselafgift, CO2-afgift, flyafgift og kilometerafgiften for lastbiler er blot 
nogle af eksemplerne.
Nu vil regeringen så gøre kaffe, chokolade og bøger billigere. Men det kan danskerne trods alt ikke 
leve af. Vi mener generelt, det skal være billigere at være dansker og dansk virksomhed. 
Med varige afgiftslettelser og en lavere fødevaremoms ønsker Danmarksdemokraterne at skabe 
en mere robust økonomi, hvor danskerne ikke konstant rammes hårdt af prisstigninger. Men der er 
brug for mere end det. Derfor mener Danmarksdemokraterne at Danmark har brug for vedvarende 
tværpolitiske beslutninger, der kan håndtere de store prisstigninger.
De seneste år har vist, hvor sårbar danskernes økonomi kan være, når priserne på fødevarer og 
energi stiger markant. Vi giver med dette finanslovsforslag for 2026 danskerne og virksomhederne 
mulighed for at beholde flere af deres egne penge. Derudover ønsker Danmarksdemokraterne at 
tage et langsigtet ansvar ved at gennemføre reformer, der styrker borgerne og virksomhedernes 
økonomi.
40
BEHOV FOR REFORMER
Danmarksdemokraternes finanslovsforslag præsenterer en række fuldt finansierede ændringer til 
regeringens finanslovsforslag. 
Samtidig ser Danmarksdemokraterne behovet for reformer, der øger arbejdsudbuddet, så vi 
har råd til velfærd i fremtiden. Derfor var vi også glade for bl.a. at være med i aftaler om en 
arbejdspligt, en skattereform og en universitetsreform, der sikrer et øget arbejdsudbud.117 118 119   
For det er helt afgørende, at vi sikrer den nødvendige arbejdskraft til vores virksomheder i 
Produktionsdanmark samt vores velfærdssamfund. 
Derfor ser Danmarksdemokraterne også frem til at lave flere reformer, der sikrer den nødvendige 
arbejdskraft, så vi kan fremtidssikre vores samfund.
KILDER
ØKONOMIOVERSIGT (MIA. KR.)
Udvikling i landdistrikterne     
VE-udspil -  Tid til en retfærdig grøn omstilling              0,04
Flere attraktive landdistrikter igennem landsbyfornyelse            0,117
Kursus i nedtagning af asbesttage                          0,010
Fjernelse af tinglysningsafgift for de første 500.000 kr. af et huskøb          0,28      
Tilbagerulle forhøjelse af dieselafgift                0,50      
Bedre kollektiv transport i landdistrikterne              0,150      
VVM-pulje til undersøgelse af nye vejprojekter               0,100      
Styrkelse af lokalbanerne                         0,168      
Øget bevilling til LAG-ordningen                   0,025      
Udﬂytning af statslige arbejdspladser                         0,150      
En større bredbåndspulje                           0,075      
Pulje til landsbyskoler i landdistrikterne                         0,150      
Fradrag for forældrebetaling for 10. klasses efterskoleophold              0,400      
Udﬂytning af uddannelser                          0,200
Et styrket civilsamfund og foreningsliv i hele landet             0,005      
 
Bedre vilkår for Produktionsdanmark  
Et højere kørselsfradrag i yderkommunerne              0,900      
Forhøjese af momsgrænsen til 80.000 kr.               0,050      
Ophæve indkomstgrænsen for arbejde ved siden af SU            0,220      
Fuld dækning af lærlinges transport                          0,035      
Afskaﬀe kilometerafgiften for lastbiler                       1,575      
Pulje til mindre infrastrukturprojekter                        0,250      
Forhøje reparationsgrænsen                             0,155      
Afgiftspulje                          0,725      
Fjern Flyafgiften                0,920      
  
Sundhed og velfærd i hele landet  
Ældrepulje - En værdig ældrepleje i hele landet             1 ,000      
Ambulant behandling til voldsudsatte kvinder og mænd             0,100      
Rejsehold for sociale tilbud                         0,004      
Tilskud til hjemmepasning af eget barn                        0,200      
En god start på voksenlivet for anbragte børn og unge               0,020      
Styrkede indsats for mennesker med Parkinson              0,015      
National behandlingsgaranti på fertilitetsområdet             0,130      
  
En udlændinge- og retspolitik, der passer på Danmark  
Lavere ydelser for ﬂygtninge og indvandrere                0,035     
Indgreb over for udlændinge på førtidspension                          0,500      
Fuldtids-konventionsambassadør                        0,001      
Udrejsecenter i et tredjeland                         0,250      
Flere hjemsendelser af ﬂygtninge               0,035      
Permanent grænsekontroln                0,375            
Udvidet åbningstid på nærpolitistationer              0,032      
Ofre for forbrydelser skal have bedre adgang til hjælp            0,010 
Opgør med negativ social kontrol i islamiske miljøer             0,100     
Screening af ansøgere til dansk statsborgerska             0,010     
Skære i udviklingsbistanden                         6,500     
Indføre opholdskrav for dagpenge                         0,150
Indføre deltagerbetaling for dansk undervisning              0,145
Skære i de ikke-lovpligtige integrationsindsatser               0,150     
     
Øvrige tiltag  
Nedsætte fødevaremoms med 5 %               6,500      
Genindfør Store Bededag                 3,100     
Ingen stigning i EU-budgettet                             4,000         
Tilbagerulle antallet af statslige ansatte til før SVM-regeringen              3,200     
Besparelse på konsulenter i det oﬀentlige                 0,600
Træk på centrale reserver på §35n                        2,400     
Mindre forbrug af eksterne kommunikationsansatte i staten             0,100     
Mindre bevilling til udenrigstjenesten                   1,000      
Afskaﬀe kulturpas                           0,063      
Annullere fjernelse af bogmoms                          0,170
Annullere ekstra tilskud til reform af scenekunstområdet              0,060
Fjerne tilskud til 'Flere i teatret'                  0,020
Fjerne bonus til kommuner for opsætning af VE                0,203
Annullere indførelse af borgerpligt                 0,100
Besparelse på Kulturministeriets område                 1,000
Pulje til mindre initiativer                 0,050      
  
I alt                  18,681              20,396      
Samlet overﬁnansiering efter tilbageløb  1,715      
Udgifter Finansiering
42
1 DR: ”En CO2-afgift ligger tungest på skuldrene af danskerne i yderområderne”, 25. marts 2024
2 ”Finansministeriet: ”Finanslovsudspil 2026”, 28. august 2025
3 Beskæftigelsesministeriet: ”Virksomheder skal fremover have autorisation for at nedrive 
asbestholdigt materiale”, maj 2024
4 Jyllands-Posten: ’Nye asbestregler gør det markant dyrere at få skiftet sit tag med asbest – så 
meget koster det’, 18. februar 2025
5 DR: ”Først hævede de afgifterne: Nu vil regeringen sikre lavere benzinpriser til danskerne”, 15. 
oktober 2025. 
6 Skatteministeriet: ”Regeringen forhøjer dieselafgiften som en del af en bred politisk aftale om 
grønne initiativer”, 15. april 2024. 
7 Dansk Industri: ”Færre busser i store dele af landet”, januar 2025
8 Finansministeriet: ”Finanslovforslag 2026 - § 28. Transportministeriet”, 29. august 2025.
9 Transportministeriet: ”Kommissorium for ekspertudvalg om kollektiv mobilitet i hele Danmark”, 2. 
maj 2023
10 Transportministeriet: ”Ekspertudvalg klar med anbefalingerne til fremtidens lokale kollektive 
transport”, 26. juni 2025
11 DR: ”Millionregning er landet i flere kommuner: Nu risikerer busruter at blive nedlagt”, 7. august 
2023
12 Landdistrikternes Fællesråd: ”LAG-midler har skabt 2.400 arbejdspladser”, 
13 Finansministeriet: ”Finanslovsforslag 2026”, 29. august 2025
14 Kirkeministeriet: ”Nu åbner LAG-ordningen for ansøgninger”, 8. maj 2023
15 BalanceDanmark: ”Geografisk fordeling af statslige arbejdspladser 2015-2023”, december 2023
16 Jyllands-Posten: ”Statslige arbejdspladser skal være for hele Danmark”, 28. marts 2024
17 FT 2023/24: ”B 20 Forslag til folketingsbeslutning om at iværksætte en forundersøgelse med 
henblik på udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser over de kommende år. ”, 14. december 2024
18 Information: ”Overvismand: Udflytning af statslige arbejdspladser er den mest effektive metode 
til at skabe job og økonomisk aktivitet”, 19. januar 2018
19 FT 2022/23: ”ULØ, Alm. del, endeligt svar på spørgsmål 3”, 30 januar 2022
20 Finansministeriet: ”En bedre hverdag - et stærkere Danmark, Finanslovforslaget 2026”, august 
2025
21 Altinget: ”SVM-regeringen sætter færre penge af til bredbånd og nedrivning end i tidligere års 
finanslove”, 31. august 2023
22 Regeringen: ”Regeringen vil oprette nyt erhvervs- og professionsrettet gymnasium”, 8. oktober 
2024
23 Efterskolerne: Hvad koster et efterskoleophold?, 16. oktober 2025
43
24 Kristeligt Dagblad: Engang var efterskolen for det jævne folk. Nu er den for de riges børn, 28. 
september 2024 
25 TV2: ”19 folkeskoler lukker – mor må sende børn i folkeskole 15 kilometer væk”, 6. august 2023
26 DR: ”Skrabet budget til lejrskoler, skolelukninger og aflyst svømmeundervisning: Flere kommuner 
lægger op til at spare på skolerne”, 31. august 2023.
27 Balance Danmark: ”Rapport – Den geografiske placering af videregående uddannelser i 
Danmark”, oktober 2023
28 Kulturministeriet: ”Bureaukrati presser mange foreningsaktive”. 23. september 2022. 
29 Erhvervsministeriet: ”Bredt flertal enige om milliardaftale for dansk iværksætteri”, 21. juni 2024
30 Avisen Danmark: ” Det kommer altså til at koste: Her rammer udskældt vejafgift særligt hårdt”, 9. 
juni 2023
31 DR: ” Klimaafgift på landbrug koster flest arbejdspladser blandt kvægbønder”, 26. juni 2024
32 TV2: ”Prisen på oksekød eksploderer – hænger ikke sammen, siger mor til tre”, 2. maj 2025
33 Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri: ” Fødevareklyngen eksporterede danske varer til 
udlandet for 197 mia. kroner sidste år”, 1. september 2023
34 TV2 Fyn: ”Fødevareminister: CO2-aftale koster 1000 arbejdspladser”, 25. juni 2024
35 Finansministeriet: ”Regeringen indgår bred aftale om skattereform”, 14. december 2023
36 Dansk Industri: ”Virksomhederne forventer udfordringer med mangel på medarbejdere frem 
mod 2030”, januar 2024
37 Finansministeriet: ”Finansloven for finansåret 2024”, november 2023
38 Skat: ”Kørselsfradrag”
39 FT 2024/25: ’SAU Almdel - endeligt svar på spørgsmål 440 SAU alm del’, 7. august 2025
40 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 232”, 27. maj 2024
41 Dansk Industri: ”Transport/befordring for lærlinge og elever”, 1. april 2023
42 Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ”Danmark mangler 99.000 faglærte i 2030”, 10. marts 2021. 
43 FT 2022/23: ”L 74 Forslag til lov om vejafgift”, 1. juni 2023
44 Avisen Danmark: ” Det kommer altså til at koste: Her rammer udskældt vejafgift særligt hårdt”, 9. 
juni 2023
45 FT 2023/24: ” SAU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 472”, 13. maj 2024
46 TV MIDTVEST: ”Farlig rundkørsel i Frederiks: Transportministeren er involveret”, 11. december 2024
47 Dagbladet Ringkøbing-Skjern: ”Folketingsmedlem efter svar fra minister: Ringvejen er ikke dyr at 
gøre sikker med svingbaner”, 7. juli 2025
48 Skatteministeriet: ”SAU Alm. del - endeligt svar på spørgsmål 415”, 26. juni 2025
44
49 Dansk Erhverv: ”Kaffeafgiften er fra 1930 og skaber unødvendigt bureaukrati: Derfor skal den 
afskaffes”, 3. maj 2024
50 DR: ”Regeringen lander aftale om flyafgift med SF og Enhedslisten – nu bliver det 100 kroner 
dyrere for en flybillet”, 15. december 2023
51 TV2: ”Over 100 job forsvinder i Billund Lufthavn”, 2. maj 2025. 
52 Skatteministeriet: ”Grøn luftfart i Danmark”, 15. december 2023
53 eSundhed: ”Mit Sygehusvalg”, 20. oktober 2025
54 Seniormonitor: ”Er rengøring hver 17. dag hos svækkede ældre nok?”, 10. marts 2025
55 Ældresagen: ”Undersøgelse om hjemmehjælp”, august 2025.
56 Social og Boligstyrelsen: ”Undersøgelse om vold i nære relationer 2023”, december 2023
57 Social- og Boligstyrelsen: ”Sig det til nogen”, 2023
58 Mødrehjælpen: ”Ud af voldens skygge”, 16. oktober 2025
59 LOKK: ”Voldsudsatte skal ikke stå i kø for at få hjælp”, 1. september 2025
60 Information: ”Trods advarsler om omsorgssvigt indkasserer bosted millioner på udsatte borgere”, 
31. marts 2025
61 Sundhedsstyrelsen: Demensrejseholdet: Projektet, 4. september 2024
62 Hjemmeforældrenes Landsorganisation: Tilskud til pasning af eget barn 2025, 22. marts 2025. 
63 VIVE: ”Anbragte unge har en vanskeligere start på voksenlivet”, 4. september 2020
64 Ugeskriftet: ”Gådefuld sygdom er i eksplosiv vækst”, 28. november 2023. 
65 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Rehabilitering til mennesker med 
Parkinsons sygdom 2019 - Evaluering af Parkinsonforeningens samlede rehabiliteringstilbud på 
Sano og opbygning af et videnscenter”, 29. november 2019
66 Parkinsonforeningen: ”Parkinsonforeningen - Politiske mærkesager”, 2025. 
67 Sundhedsmonitor: ”Debat: Lad os holde fast i en saglig debat om ventetidsgarantier på 
fertilitetsområdet”, 4. juni 2025. 
68 FT 2024-25: ”UUI, Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 227”, 13. marts 2025
69 Integrationsbarometer: ”Hvor mange er i arbejde”, 4. kvartal 2023
70 Beskæftigelsesministeriet: ” Ny aftale indfører arbejdspligt”, 13. oktober 2023
71 Beskæftigelsesministeriet: ” Aftale om Nyt kontanthjælpssystem – flere i arbejde, enklere regler og 
færre børn i lavindkomst”, oktober 2023
72 FT 2021/22: ”BEU Alm.del, endeligt svar på spørgsmål 241, ” 13. april 2022
73 Dansk Arbejdsgiverforening: ”Personer fra ikke-vestlige lande er stærkt overrepræsenteret blandt 
førtidspensionister”, 19. november 2024
45
74 FT 2024-25: ”BEU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 262”, 11. april 2025
75 Udenrigsministeriet: ”Regeringen udnævner konventionsambassadør og igangsætter udredning 
om forpligtelser og muligheder i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention”, 
22. februar 2025
76 Information: ”Nye tal: Driftsudgifter på øen Lindholm vil mindst være 1,8 mio. kr. pr. udlænding i 
2022”, 5. december 2018
77 FT 2024-25: ”UUI Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 444”, 18. august 2025
78 United Nations: ”Syria: Return of millions brings hope but challenges remain | UN News”, 
79 Eurostat: ”First-time asylum applications down 13% in 2024”, 20. marts 2025
80 BT: ”Massiv indvandring i Sverige kobles til voldsom bandekrig: Se de vilde tal”, 15. august 2024
81 FT 2022/23: ”REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 582”, 15. maj 2023
82 Justitsministeriet: ”Aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2023”, december 
2022
83 FT 2024-25: ”REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 1295”, 18. august 2025
84 FT 2022-23 (2. samling): ”SUU Alm.del, endeligt svar på spørgsmål 518”, 1. september 2023
85 Danmarksdemokraterne: ” Udspil: Opgør med negativ social kontrol i islamiske miljøer”, 11. marts 
2024
86 Nationalbanken: ”Globale forhold driver høje fødevarepriser i Danmark og udlandet”, 24. 
september 2025
87 TV2: ”Priserne på mad er næsten steget med 30 procent”, 10. juni 2025
88 TV2: ”Priserne på mad er næsten steget med 30 procent”, 10. juni 2025
89 DR: ”Efter massiv kritik: Regeringen vil rydde tekniske barrierer af vejen – men lover ikke billigere 
fødevarer”, 11. september 2025
90 Jyllands-Posten: ”Ny regering vil afskaffe store bededag eller anden helligdag for at finansiere 
øgede forsvarsudgifter”, 14. december 2022
91 Finansministeriet: ”Markant opjustering af det finanspolitiske råderum med 58 mia. kr. i 2030”, 23. 
juni 2025
92 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 234”, 13. maj 2024
93 Cepos: ”Har regeringens afbureaukratisering i staten allerede tabt pusten?”, 25. september 2025
94 TV2 Fyn: ”Unge autister får job gennem uddannelse”, 14. juni 2016
95 FT 2024/25: ”Finansudvalget - L 224, Bilag 21: Regeringens udviklingspolitiske prioriteter 2026”, 
august 2025
96 Finansministeriet: ”Finanslovforslag 2026 - § 6. Udenrigsministeriet”, 17. oktober 2025
97 FT 2024/25: ”FIU alm. del – svar på spørgsmål 274”, 17. juni 2025
46
98 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 233”, 20. juni 2024
99 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 238”, 27. maj 2024
100 FT 2019/20: ”L 186 - Lov om ændring af lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. 
(Afskaffelse af deltagerbetaling og ændring af reglerne om depositum for danskuddannelse til 
udenlandske arbejdstagere, studerende m.fl.), 5. maj 2020
101 FT 2024/25: ”BEU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 399”, 28. august 2025
102 Integrationsbarometer: ”Kommunernes ikke-lovpligtige integrationsindsatser”, 2022
103 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026 - § 21. Kulturministeriet”, 28. august 2025
104 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 235”, 17. juni 2024
105 Cepos: ”Har regeringens afbureaukratisering i staten allerede tabt pusten?”, 25. september 2025
106 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov for finansåret 2026 – § 35. Generelle reserver”, 29. august 
2025
107 FT 2022/23: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 212”, 19. juni 2023
108 FT 2025-25: ”FIU alm. del – svar på spørgsmål 274”, 21. maj 2025
109 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026”, 28. august 2025
110 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026 – Konto: 21.11.24”, 28. august 2025
111 Skatteministeriet: ”Faktaark om fjernelse af bogmoms”, 29. august 2025 
112 Kulturministeriet: ”Overblik over finanslovsforslaget for 2026 på kulturområdet”, den 29. august 
2025
113 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026 – Konto: 21.11.77”, 28. august 2025
114 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026 - Konto 2.11.16”, 29. august 2025
115 Finansministeriet: ”Forslag til finanslov 2026 - Konto: 35.11.10.85”, 29. august 2025
116 Finansministeriet: ”Finanslovforslag 2026 - § 7”, 29. august 2025
117 Beskæftigelsesministeriet: ” Ny aftale indfører arbejdspligt”, 13. oktober 2023
118 Finansministeriet: ”Regeringen indgår bred aftale om skattereform”, 14. december 2023
119 Uddannelses-og Forskningsministeriet: ”Reform af universitetsuddannelserne i Danmark”, 27. juni 
2023
47


---

# [PDF] Finaslov_24_V3_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/Finaslov_24_V3_low.pdf

EN FINANSLOV 
DER SIKRER ET
DANMARK I BALANCE
DEMOKRATERNEDANMARKS
Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi har et Danmark i balance. For vi er helt 
grundlæggende et land, der er for lille til store forskelle. Derfor er Danmarksdemokraterne også 
partiet, der kæmper for at styrke sammenhængskraften ved at sikre stærke og attraktive 
landdistrikter, så man kan bo, arbejde og uddanne sig i hele landet. 
Derfor kæmper vi for, at vores små og mellemstore virksomheder i Produktionsdanmark har de 
bedste forudsætninger for at kunne drive virksomhed. Vi skal have et stærkt sundhedsvæsen og en 
ældrepleje, der sikrer en værdig alderdom. Og så skal vi fortsat føre en stram og konsekvent 
udlændinge- og retspolitik, der passer på Danmark.
Danmarksdemokraterne er et ansvarligt parti, der ﬁnansierer alle forslag. Det er et grundlæggende 
princip i vores økonomiske politik, at varige udgifter skal ﬁnansieres krone til krone, når vi kommer 
med nye forslag. Det har man også set i vores ﬁnanslovsforslag for 2023 og 2024, som har været 
fuldt ﬁnansierede. Og det gør vi også med vores ﬁnanslovsforslag for 2025.
Vi vil føre en politik, der sikrer sammenhængskraften i Danmark og ikke skævvrider vores land.
Derfor er vi også store modstandere af regeringens CO2-afgift, som vil medføre, at mange 
arbejdspladser i landbruget vil gå tabt, hvilket vil få enorme konsekvenser for vores landdistrikter, 
fordi det er der, landbruget er./one.numr
Vi har brug for et stærkt erhvervsliv i Danmark. Og rygraden i det erhvervsliv er Produktionsdanmark. 
Derfor er det også helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at virksomhederne i 
Produktionsdanmark får de bedst mulige rammevilkår til at kunne skabe arbejdspladser, vækst og 
velstand, som er forudsætningen for, at vi kan investere i vores fælles velfærd. 
Desværre ser vi i disse tider ﬂere eksempler på et sundhedsvæsen, der er presset, hvor 
sundhedspersonalet løber for stærkt. Det skal vi gøre noget ved, så man får en hurtig behandling og 
ikke bliver parkeret på ventelister. For der er noget galt, hvis det er postnummeret, der afgør 
kvaliteten af den behandling, man får. Vi skal altid sikre, at velfærdssamfundet er i stand til at tage 
hånd om dem, der har det svært – uanset hvor i landet man bor. 
En af Danmarksdemokraternes mærkesager er at føre en stram og konsekvent udlændinge- og 
retspolitik, der sætter hårdt ind over for dem, der ikke vil Danmark og det danske samfund. Det er 
hele forudsætningen for, at vi kan passe på Danmark. For det er afgørende for vores land, at vi står 
fast på de danske værdier og siger fra over for dem, der ikke vil tage dem til sig.
Danmarksdemokraterne er partiet for danskerne, som de er ﬂest. Og danskerne ved, hvad vi står for. 
Det betyder også, at vi vil tage de udfordringer og problemer op på Christiansborg, som danskerne 
møder i deres hverdag. Det kæmper vi for hver dag.
Derfor fremlægger vi nu vores ﬁnanslovsforslag for 2025, der fokuserer på vores ﬁre centrale 
mærkesager:
EN FINANSLOV 
DER SIKRER ET DANMARK I BALANCE
STÆRKE OG ATTRAKTIVE LANDDISTRIKTER
BEDRE RAMMER FOR PRODUKTIONSDANMARK
SUNDHED OG VELFÆRD I HELE LANDET
EN UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK, DER PASSER PÅ DANMARK
2DEMOKRATERNEDANMARKS
STÆRKE OG ATTRAKTIVE
LANDDISTRIKTER 
Regeringen og Venstre har valgt at ville indføre en CO2-afgift på landbruget, der vil få enorme 
konsekvenser for landdistrikter./two.numr I Danmarksdemokraterne har vi hele tiden været modstandere af en 
CO2-agﬁt. Og det har vi, fordi den vil få massive konsekvenser for vores landdistrikter og i livet 
udenfor de store byer, fordi det primært er i landdistrikterne, landbruget er.
Det er meget enkelt. Når landbruget lukker, så lukker de mange følgeerhverv, der er knyttet til 
landbrugene. Det går også ud over den lokale maskinstation, smeden, tømreren, elektrikeren og den 
lokale købmand, der taber omsætning, når arbejdspladserne forsvinder. En CO2-afgift risikerer at 
kvæle dansk landbrug og de mange lokalsamfund, der er fuldstændigt afhængige af de 
arbejdspladser, som landbruget leverer./three.numr Det vil vi ikke være med til i Danmarksdemokraterne.
En CO2-afgift på landbruget er en krigserklæring mod vores landdistrikter.
Derudover må man også konstatere, at Venstre og resten af regeringen begår et kæmpestort 
løftebrud med indførelsen af en CO2-afgift, fordi man ikke lever op til det, man skrev i 
regeringsgrundlaget, hvor man lovede, at indførelsen af en CO2-afgift ikke skal koste arbejdspladser 
og gå ud over landbrugets konkurrenceevne./four.numr Men det er nu en realitet, at man ikke lever op til, og 
det er blot endnu gigantisk løftebrud, som særligt Venstre har begået ved at gå i regering med 
Socialdemokratiet. Det er under al kritik. 
Med andre ord har vi en regering, der siger, at de vil føre en politik, som sikrer et Danmark i bedre i 
balance. Men når det kommer til handling, trækker regeringen i den anden retning. Det har man 
bl.a. set ved indførslen af kilometerafgiften på lastbiler, der træder i kraft i 2025, som skaber en 
skævvridning mellem land og by og som vil få enorme konsekvenser for landdistrikterne. Man siger, 
at man vil skabe uddannelser i hele landet, men gør intet ved det. Det samme gælder udﬂytningen af 
statslige arbejdspladser, som regeringen heller ikke har sat i gang, selvom det var noget, Venstre gik 
til valg på./five.numr Med andre ord har vi en regering, der ikke har blik for at sikre et Danmark i balance. 
Danmarksdemokraterne ønsker en anden vej, hvor vi prioriterer vækst og udvikling i hele Danmark. 
Hvor vi har stærke og attraktive landdistrikter, så man kan bo, arbejde og uddanne sig på lige vilkår, 
som hvis man bor i de større byer. For Danmarksdemokraterne er partiet, der kæmper for et 
Danmark, som hænger sammen. Det bygger vi videre på med vores ﬁnanslovsforslag for 2025.
4
DEMOKRATERNEDANMARKS
KLIMA
I slutningen af 2023 var vi vidne til, at stormﬂoden ramte Danmark./six.numr Vi så forfærdelige billeder af 
ødelagte huse, bygninger og veje. Derfor var det godt, at ﬁnansloven for 2024 oprettede en lånepulje 
for at understøtte, at kommuner med en lavere likviditet også har mulighed for at anvende 
stormﬂodspuljen, der bidrager til at genoprette de ting, som var ødelagt på baggrund af 
stormﬂoden.
I 2024 blev der sat 125 mio. kr. af til formålet, som var en engangsbevilling og derfor ikke bliver 
videreført i 2025./seven.numr Det mener vi er forkert, da mange huse, bygninger og lystbådehavne fortsat 
kæmper med konsekvenserne fra stormﬂoden.
Derfor sætter Danmarksdemokraterne 125 mio. kr. af til at videreføre den ekstraordinære 
anlægspulje på 125 mio. i 2025, der kan søges af kommuner med mulighed for dækning af op til 25 
pct. af udgifterne til genopretning.
FLERE MIDLER TIL KYSTSIKRING
ERHVERV
FLERE ATTRAKTIVE LANDDISTRIKTER
IGENNEM LANDSBYFORNYELSE
Der er alt for mange huse og bygninger i vores landdistrikter, der er i alt for dårlig stand. I dag er det 
desværre sådan, at man ofte kører igennem nogle landsbyer og lokalsamfund, hvor der er 
faldefærdige og tomme bygninger. Det gør det mindre attraktivt at bo i landdistrikterne, når en 
landsby er præget af huse og bygninger, som ikke er blevet sat i stand i årevis.
Derfor er det nødvendigt, at vi investerer i landsbyfornyelse, så vi sikrer, at kommunerne bl.a. skal 
skabe attraktive landsbyer, som kan gøre det attraktivt både at blive boende og bosætte sig i de små 
byer. 
Regeringens ﬁnanslovsudspil for 2024 lagde op til at gøre landsbypuljen mindre ved, at sænke puljen 
til 80 mio. kr., selvom den allerede med ﬁnanslovsaftalen fra 2023 blev halveret fra 200 mio. kr. til 100 
mio. kr./eight.numr I Danmarksdemokraterne var vi glade for at være i ﬁnanslovsaftalen for 2024, hvor vi 
kæmpede for, at landsbypuljen trods alt forblev på 100 mio. kr. Desværre er det dog således, at 
puljen igen står til at blive på 80 mio. kr. i 2025./nine.numr
Danmarksdemokraterne prioriterer stærke og attraktive landdistrikter. Derfor afsætter vi – udover de 
penge som regeringen har foreslået i deres ﬁnanslovsudspil - yderligere 117,6 mio. kr. i resten af 2025 
til landsbyfornyelse. Det betyder, at den samlede ramme til landsbyfornyelse vil være 200 mio. kr. i 
2025. 
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
5DEMOKRATERNEDANMARKS
FJERNELSE AF TINGLYSNINGSAFGIFT
FOR DE FØRSTE 500.000 KR. AF ET HUSKØB
At købe en bolig er dyrt og kan også være bøvlet. I dag er det ikke kun selve indkøbsprisen, man 
betaler, når man foretager en bolighandel. Man betaler også fx 1.850 kr. i fast afgift og en variabel 
afgift på 0,6 pct. af købesummen i tinglysningsafgift.
Tinglysningsafgiften tjener ikke andet formål end at opkræve provenu, samtidig med at afgiften har 
en negativ påvirkning på boligmarkedets mobilitet.
Det skal være nemmere at kunne købe en bolig og være lettere at komme ind på boligmarkedet. Vi 
foreslår derfor, at hjælpe det lidt på vej ved, at lempe tinglysningsafgiften og dermed reducere 
skatten på bolighandel og bidrage til en øget mobilitet på boligmarkedet.
Danmarksdemokraterne afsætter 280 mio. kr. til at fjerne tinglysningsafgiften for de første 500.000 
kr. af et huskøb, hvilket vil komme alle boligkøbere til gavn, men hvor billigere huse vil få den største 
relative skattelettelse.
ØGET BEVILLING TIL LAG-ORDNINGEN
Det er helt afgørende for mange små erhvervsdrivende og iværksættere i landdistrikterne at få 
adgang til kapital, så de kan komme i gang med at skabe vækst, arbejdspladser og udvikling i vores 
landdistrikter.
Ordningen for lokale aktionsgrupper (LAG) er i den forbindelse et vigtigt middel til at understøtte en 
positiv erhvervsudvikling i landdistrikterne. Aktionsgrupperne støtter lokale initiativer som fx 
iværksættere og mindre virksomheder, der støtter vækst, udvikling og bedre vilkår for at leve og bo i 
landdistrikterne. Med andre ord bidrager de til at skabe attraktive landdistrikter, samtidig med at de 
har en dokumenteret evne til at skabe arbejdspladser i landdistrikterne./one.numr/zero.numr
Det vil Danmarksdemokraterne understøtte. Der er fra 2024-2027 årligt afsat 93 mio. kr. til 
LAG-ordningen./one.numr/one.numr Vi mener, at der skal afsættes ﬂere penge til LAG-ordningen, så vi bidrager til at 
fremme erhvervsudviklingen, som er helt afgørende for udviklingen i landdistrikterne.
Derudover har regeringen valgt at afskaﬀe ﬁskeriets LAG-ordning, hvilket Danmarksdemokraterne 
er imod. Derfor foreslår vi, at 7 mio. kr. afsættes til at fastholde den ordning.
Danmarksdemokraterne sætter 25 mio. kr. af til de initiativer i 2025.  
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
7DEMOKRATERNEDANMARKS
UDFLYTNING AF STATSLIGE ARBEJDSPLADSER
Danmarksdemokraterne ønsker et Danmark i bedre balance. En forudsætning for det er, at der er 
arbejdspladser i hele landet. Siden 2015 er knap 12.000 nye statslige arbejdspladser blevet placeret i 
København, selvom skiftende regeringer har haft fokus på at placere statslige arbejdspladser uden 
for København./one.numr/two.numr Det er mere end dobbelt så mange, som der er ﬂyttet ud fra hovedstaden. Det er 
helt forket.
Desværre har vi en regering, der siger, at de gerne vil rykke statslige arbejdspladser ud af landet, 
men som reelt ikke gør noget ved det./one.numr/three.numr Regeringen vil ikke engang være med til at evaluere tidligere 
udﬂytninger af statslige arbejdspladser med henblik på at søge erfaring, der kan bruges i eventuelt 
kommende udﬂytningsrunder, selvom det er noget, vi har kæmpet for i Danmarksdemokraterne./one.numr/four.numr
Danmarksdemokraterne vil gøre op med, at hovedstaden bliver favoriseret, når der skal etableres 
statslige arbejdspladser. Vi mener grundlæggende, det giver mening at ﬂytte statslige 
arbejdspladser ud, da det er en eﬀektiv måde at skabe jobs og økonomisk aktivitet i de dele af 
Danmark, hvor udviklingen halter./one.numr/five.numr
Derfor sætter vi penge af på vores ﬁnanslovsforslag for 2025 til at starte en forundersøgelse af, hvilke 
statslige arbejdspladser der med fordel vil kunne ﬂytte ud over de kommende år. Forundersøgelsen 
skal i den forbindelse komme med konkrete forslag til, hvilke statslige arbejdspladser som fx styrelser 
man kan ﬂytte ud i landet. Samtidig skal undersøgelsen   evaluere tidligere udﬂytninger af statslige 
arbejdspladser med henblik på at søge erfaring, der kan bruges i eventuelt kommende 
udﬂytningsrunder.
Til undersøgelse, evaluering og forberedelse af den foreslåede udﬂytning vil 
Danmarksdemokraterne afsætte en reserve på 150 mio. kr. i 2025.
Derudover forpligter Danmarksdemokraterne sig til at afsætte 1,8 mia. kr. over de næste fem år. Det 
er det samlede beløb, som det vurderes at koste at udﬂytte 10.000 statslige arbejdspladser til byerne 
uden for de store byer./one.numr/six.numr  
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
9DEMOKRATERNEDANMARKS
EN STØRRE BREDBÅNDSPULJE
Det er afgørende for udviklingen i landdistrikterne, at vi har en god digital infrastruktur. Det er 
afgørende for virksomheder, at de har adgang til en god og solid bredbåndsforbindelse, når de 
etablerer sig i landdistrikterne. Men det er også afgørende for familier, der vil bosætte sig i 
landdistrikterne. 
Vores arbejdsliv og vores samfund bliver mere digitaliseret, og det skaber en stor ubalance mellem 
land og by, hvis en del af befolkningen ikke har adgang til stabilt internet. For det kan i sidste ende 
betyde, at man vælger ikke at etablere og bosætte sig i landdistrikterne. Det skal vi undgå.
Derfor er det vigtigt for Danmarksdemokraterne, at vi fortsat sætter penge af til bredbåndspuljen, da 
vi tidligere har oplevet, at der har været mange ansøgninger, når det kommer til at etablere og 
udrulle bredbånd i landdistrikterne./one.numr/seven.numr
Finansloven for 2024 satte 50 mio. kr. af til bredbåndspuljen. Det samme vil der være sat i 2025, 
hvorefter den falder til 25 mio. kr. årligt frem mod 2027./one.numr/eight.numr
Danmarksdemokraterne vil styrke bredbåndspuljen, så ﬂere kan få stabilt internet i hele landet. 
Vi vil afsætte yderligere 100 mio. kr. til at forhøje bredbåndspuljen, så ﬂere danskere kan få adgang 
til hurtigt internet.
Bredbåndspuljen vil med Danmarksdemokraternes forslag samlet være på 150 mio. kr. i 2025.
FLERE OG BEDRE MULTIHUSE
I LANDDISTRIKTERNE
Multihuse fungerer som et samlingssted i mange lokale samfund, hvor man mødes og laver en række 
sociale aktiviteter, der bidrager til at styrke sammenholdet og fællesskabet. Med andre ord fungerer 
multihuse som sociale samlingspunkter i mange landsbysamfund.
Det vil vi i Danmarksdemokraterne gerne understøtte, fordi det er helt afgørende, at der skabes 
nogle attraktive rammer for, at man styrke og udvikle fællesskaber i landdistrikterne.
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne en pulje på 25 mio. kr., der kan bidrage til etablering og 
vedligeholdelse af multihuse. I forbindelse med puljerne skal kommunerne kunne søge midler til at 
placere oﬀentlige funktioner (faste eller lejlighedsvise) i multihuse i lokalsamfund/landsbyer op til 
3.000 indbyggere. Det skal bidrage til at skabe liv, vækst og udvikling i lokalsamfundene. 
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
10DEMOKRATERNEDANMARKS
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
EN STØRRE BREDBÅNDSPULJE
Det er afgørende for udviklingen i landdistrikterne, at vi har en god digital infrastruktur. Det er 
afgørende for virksomheder, at de har adgang til en god og solid bredbåndsforbindelse, når de 
etablerer sig i landdistrikterne. Men det er også afgørende for familier, der vil bosætte sig i 
landdistrikterne. 
Vores arbejdsliv og vores samfund bliver mere digitaliseret, og det skaber en stor ubalance mellem 
land og by, hvis en del af befolkningen ikke har adgang til stabilt internet. For det kan i sidste ende 
betyde, at man vælger ikke at etablere og bosætte sig i landdistrikterne. Det skal vi undgå.
Derfor er det vigtigt for Danmarksdemokraterne, at vi fortsat sætter penge af til bredbåndspuljen, da 
vi tidligere har oplevet, at der har været mange ansøgninger, når det kommer til at etablere og 
udrulle bredbånd i landdistrikterne.
Finansloven for 2024 satte 50 mio. kr. af til bredbåndspuljen. Det samme vil der være sat i 2025, 
hvorefter den falder til 25 mio. kr. årligt frem mod 2027.
Danmarksdemokraterne vil styrke bredbåndspuljen, så ﬂere kan få stabilt internet i hele landet. 
Vi vil afsætte yderligere 100 mio. kr. til at forhøje bredbåndspuljen, så ﬂere danskere kan få adgang 
til hurtigt internet.
Bredbåndspuljen vil med Danmarksdemokraternes forslag samlet være på 150 mio. kr. i 2025.
UDDANNELSE 
PULJE TIL LANDSBYSKOLER I LANDDISTRIKTERNE
Vi har i de senere år været vidne til, at folkeskolerne i de små landsbysamfund lukker på grund af 
faldende elevtal og manglede midler./one.numr/nine.numr Det er en bekymrende udvikling, som vi er nødt til at stoppe.
Når den lokale skole lukker, medfører det, at børnefamilierne bliver væk, hvilket har store 
konsekvenser for lokalsamfundet, fordi det hæmmer bosætningen og dræber udviklingen i det 
Danmark, der ﬁndes uden for de store byer. 
Det vil Danmarksdemokraterne lave om på. For selvfølgelig skal der være skoler til børnefamilierne i 
hele landet. Vi anerkender til fulde, at mange af landets kommuner står med ansvaret for at træﬀe 
svære beslutninger, når budgetterne ikke hænger sammen. Vi vil gøre vores for, at kommunernes 
besparelser ikke skal gå ud over de små, lokale folkeskoler./two.numr/zero.numr
Derfor afsætter vi 150 mio. kr., der skal indgå i kommunernes tilskuds- og udligningssystem og 
udelukkende tjene det formål at værne om de smålandsbyskoler i kommuner, hvor en presset 
økonomi og svingende børnetal medfører, at ellers velfungerende skoler er i risiko for at lukke.
Det er afgørende, hvis vi skal sikre, at der også i fremtiden er stærke folkeskoler med gode lærer og 
glade børn i hele landet.
12
DEMOKRATERNEDANMARKS
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
UNGDOMSUDDANNELSER I HELE LANDET 
Regeringen har præsenteret deres bud på en justering af økonomien for landets gymnasier og 
erhvervsskoler, der skal sikre en mere robust økonomi på små gymnasier og erhvervsskoler uden for 
de store byer./two.numr/one.numr Men selvom regeringen sælger deres forslag som en sejr for de små skoler, så er 
virkeligheden, at mange skoler står tilbage med en lang næse.
Det gælder blandt andet gymnasier i Thisted, Ringkøbing, Grindsted, Thy-Mors samt Fjerritslev, som 
står til at få færre penge end før, hvis regeringens forslag bliver vedtaget. Det samme gælder for 24 
små erhvervsgymnasier, som vil opleve store nedskæringer, hvis omfordelingen bliver til virkelighed./two.numr/two.numr
Selv i en situation, hvor vi mangler social- og sundhedsassistenter og –hjælpere i tusindvis, ser det ud 
til, at social- og sundhedsskolen i Grenaa risikerer at dreje nøglen om, hvis regeringens forslag bliver 
til virkelighed./two.numr/three.numr Og kæden hopper helt af, når den socialdemokratiske børne- og 
undervisningsminister, Mattias Tesfaye, samtidig kalder det peanuts, når skoler uden for de store byer 
står til at miste milliontilskud./two.numr/four.numr 
Det har stor betydning for de unge og udviklingen i et lokalt landsbysamfund, hvis den lokale 
erhvervsskole eller det lille gymnasium må dreje nøglen om.
Danmarksdemokraterne afsætter 50 mio. kr. til at rette op på skævhederne i regeringens forslag og 
til at holde hånden under uddannelser i hele landet. 
GENINDFØR UDFLYTNING AF
VELFÆRDSUDDANNELSER 
I juni 2021 indgik et bredt ﬂertal i Folketinget en politisk aftale om bedre muligheder for uddannelse i 
hele landet./two.numr/five.numr Det var en vigtig aftale, som var med til styrke sammenhængskraften ved at sikre 
uddannelsesmuligheder uden for de store byer. 
Desværre valgte SVM-regering som noget af det første at droppe udﬂytningen af de ﬁre store 
velfærdsuddannelser (pædagog, sygeplejerske, lærer og socialrådgiver)./two.numr/six.numr Og selvom regeringen 
giver udtryk for, at man vil have uddannelser i hele landet, så følger man ikke ordene op med 
handling. Det er under al kritik. Senest så vi, at læreruddannelsen i Skive ville lukke. Det er dog 
sidenhen blevet lavet om, så den består. Det er rigtig godt, men det er samtidig også et signal og en 
advarsel om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan for at bevare uddannelser i hele landet./two.numr/seven.numr
For det er helt afgørende for et Danmark i bedre balance, at man har uddannelser i hele landet, så 
man vælger at bosætte sig og ude i landdistrikterne.
Derfor vil Danmarksdemokraterne afsætte penge til, at de ﬁre store velfærdsuddannelser bliver 
ﬂyttet ud i landet, som det har været planlagt. Det sætter vi 203 mio. kr. af til./two.numr/eight.numr
Derudover vil vi arbejde for, at der i langt højere grad kommer fokus på ﬂere udﬂytninger af 
uddannelser i de kommende år, fordi vi grundlæggende mener, det skal være en af drivkræfterne 
bag at sikre et Danmark i bedre balance, at man kan arbejde, bo og uddanne sig i hele landet.
13
DEMOKRATERNEDANMARKS
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
TRANSPORT
BEDRE KOLLEKTIV TRANSPORT
I LANDDISTRIKTERNE
Alt for mange borgere i landdistrikterne oplever, at den kollektive traﬁk bliver forringet år efter år. 
Der er grundlæggende et behov for, at der kommer et øget fokus på, hvordan vi styrker den kollektive 
transport, så den også kommer borgerne i landdistrikterne til gode.
Den seneste ﬁnanslovsaftale gjorde, at puljen, der går til kollektiv traﬁk, kun vil ligge på 100 mio. kr./two.numr/nine.numr  
Vi mener, at der – set i lyset af, at ruterne lukker nu, hvilket har store konsekvenser for 
landdistrikterne/three.numr/zero.numr - er behov investeringer i den kollektive traﬁk i landdistrikterne. 
Derfor afsætter vi yderligere 150 mio. kr. til at forbedre den oﬀentlige transport i landdistrikterne. 
Med Danmarksdemokraternes ekstra midler vil der samlet være sat 250 mio. kr. af til at styrke den 
oﬀentlige transport i landdistrikterne.
FLERE INNOVATIONSPROJEKTER, DER SKAL
STYRKE MOBILITETEN I LANDDISTRIKTERNE
I dag slås mange danskere bosiddende i landdistrikterne med mobiliteten i takt med, at der er blevet 
skåret i den kollektive transport.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at afsætte en pulje på 100 mio. kr. til innovationsprojekter, 
der kan fremme mobiliteten i landdistrikterne til gavn for borgere og virksomheder.
Puljen målrettes nye kombinationer af oﬀentlige og private transportformer via fx opsætning af 
mobilitetshubs i 3-5 innovationskommuner samt udvikling af applikationer og anden teknologi, der 
gør det nemt at få overblik over og kombinere forskellige transportmuligheder som bus, tog, 
ﬂextraﬁk, delebiler og delecykler.   
14
DEMOKRATERNEDANMARKS
VEDVARENDE ENERGI
Regeringen har ambitioner om, at der frem mod 2030 skal ske en ﬁredobling af vedvarende energi, 
hvilket er en plan, som ifølge en førende ekspert bør helt skrottes og revurderes. 
Lige nu er man ved at etablere 26 statslige energiparker, hvoraf 24 af dem skal ligge i Jylland. Der er 
ingen tvivl om, at opførelsen af gigantiske solcelleparker er en kolossal ændring af Danmarkskortet, 
som vil få massive konsekvenser for de berørte beboere i de mange landområder, der skal holde for 
og være batteri for hele Nordeuropa.
Det er på tide, at vi siger stop. Derfor foreslår Danmarksdemokraterne et øjeblikkeligt stop for 
etableringen og udbygningen af de 26 statslige energiparker, så vi ikke plastrer hele landet til med 
jernmarker for at producere strøm, som vi slet ikke har brug for. 
Vi foreslår, at der igangsættes et arbejde, som skal klarlægge, hvor meget grøn strøm der er brug for 
til at kunne dække Danmarks eget behov. Derfra skal etableringen af solceller følge danskernes 
energibehov, så der kun opføres solceller, når og hvis behovet opstår, hvis vi ikke kan løse behovet for 
grøn strøm med vindmøller ude på havet.
Og så foreslår vi, at vi i stedet for at plastre landbrugs- og naturarealer til med solceller benytter 
hustage og fabriksbygninger, så de store byer – herunder København – også kommer til at bidrage 
lidt til den grønne omstilling. 
Når vi går til kommunalvalg i 2025, er det vores klare løfte til vælgerne, at vi ikke kommer til at 
medvirke til at trække solcelleparker ned over hovedet på lokalområder, der ønsker at være fri.
Indtil da foreslår vi derudover bl.a. følgende initiativer:
16
DEMOKRATERNEDANMARKS
LANDDISTRIKTER
FINANSLOVSFORSLAG
BEDRE FORDELING AF GEVINSTERNE
VED ENERGIANLÆG
Folketinget har besluttet, at der skal ske en ﬁredobling af produktionen fra sol- og vindenergi på 
land./three.numr/one.numr I dag bliver der opstillet langt ﬂere vindmøller og solcelleparker i landdistrikterne end i 
hovedstadsområdet./three.numr/two.numr Dermed tager landdistrikterne et større ansvar for at bidrage til, at vi kommer i 
mål med den grønne omstilling. Når det er tilfældet, så mener Danmarksdemokraterne, det er 
rimeligt, at den enorme værditilvækst, som energianlæggene vil skabe, også tilfalder de 
lokalområder, det vil berøre. 
Det kræver, at der ﬁndes en ny model for fordelingen af gevinsterne for at sikre, at byrder og 
gevinster i højere grad følges ad. 
Danmarksdemokraterne sætter midler af til at nedsætte en undersøgelse af, hvordan man kan sikre 
en bedre fordeling af gevinsterne af energianlæg. Gevinsterne ved energianlæggene bør i højere 
grad bruges til at blive reinvesteret i udviklingen i lokalsamfundene. Yderligere skal muligheden for 
lokalt medejerskab af vedvarende energianlæg undersøges i tæt dialog mellem opstiller af 
anlæggene, kommune og borgere. 
Danmarksdemokraterne sætter 10 mio. kr. af til forslaget. 
KOMPENSATION TIL NABOER TIL
VINDMØLLER OG SOLCELLER
I dag er der forskellige ordninger for, hvordan naboer til vindmøller og solceller kan kompenseres. En 
ny analyse fra Kraka viser, at naboer til solcelleparker konsekvent bliver underkompenseret i hele 
landet./three.numr/three.numr
I undersøgelsen har man kigget på værditabet af naboejendomme til solcelleparker og 
sammenlignet tabet med den kompensation, som man i Danmark kan tildeles via den såkaldte 
"værditabsordning"./three.numr/four.numr I den forbindelse fremgår det klart, at danskere, der bor tæt på 
solcelleparkerne, langt fra bliver tilstrækkeligt kompenseret for deres fulde tab af boligens værdi. 
Danmarksdemokraterne mener, at det er helt forkert. Derfor vil vi sætte midler af til, at naboer til 
vindmøller og solceller i højere grad kan kompenseres for de gener, som opsætningen af vindmøller 
og solceller medfører./three.numr/five.numr 
Danmarksdemokraterne sætter 100 mio. kr. af til forslaget.
PRODUKTIONSDANMARK
FINANSLOVSFORSLAG
BEDRE VILKÅR FOR
PRODUKTIONSDANMARK
Det er helt afgørende for Danmark, at vi har et stærkt og robust erhvervsliv. Virksomheder i Danmark 
er selve forudsætningen for, at vi kan investere i velfærden og komme i mål med den grønne 
omstilling. Derfor er det helt afgørende, vi arbejder for, at vi styrker og forbedrer rammevilkårene for 
virksomhederne i erhvervslivet, så de kan sikre vækst, arbejdspladser og velstand til at fremtidssikre 
det danske samfund. Og samtidig er det en afgørende mærkesag for Danmarksdemokraterne, at de 
små og mellemstore virksomheder ude i landdistrikter også fremadrettet kan arbejde under de bedst 
mulige forhold, fordi de er med til at sikre liv, udvikling og vækst i livet uden for de store byer. Derfor 
var vi bl.a. også med i aftalen om iværksætteri, der sikrer bedre vilkår og et milliardløft til dansk 
iværksætter i vores landdistrikter./three.numr/six.numr
Desværre har vi en regering, der fører en politik, som gør det sværere at drive virksomhed i 
landdistrikterne. SVM-regeringen har fx besluttet at indføre en kilometerafgift på lastbiler, som 
træder i kraft i 2025. Afgiften vil gøre det sværere at drive virksomhed uden for de større byer og vil 
medføre, at ﬂere private arbejdspladser i landdistrikterne må lukke./three.numr/seven.numr Det vil få enorme konsekvenser 
for udviklingen i vores landdistrikter. For vækst og arbejdspladser er en forudsætningen for, at folk 
bosætter sig i landdistrikter. Hvis der ikke er arbejdspladser, så risikerer man at aﬀolke landdistrikter. 
Men det har regeringen desværre ikke blik for.
Derudover er det nu blevet en realitet, at Venstre og resten af regeringen vil indføre en CO2-afgift på 
landbruget, som vil medføre en masse tabte arbejdspladser i landbruget./three.numr/eight.numr Desværre har vi en 
regering, der ikke forstår, at landbruget har en afgørende betydning for, at der er vækst og udvikling 
i vores landdistrikter. Dansk landbrug er en af Danmarks vigtigste industrier. Den seneste opgørelse 
viser, at Danmark eksporterede fødevarer og udstyr for 197 mia. kroner i 2022./three.numr/nine.numr Men alligevel vælger 
man at indføre en CO2-afgift på dansk landbrug, som vil koste tusindvis af arbejdspladser i 
landdistrikterne og svække landbrugets konkurrenceevne./four.numr/zero.numr Det er under al kritik.
For at rette op på den skæve udvikling sætter Danmarksdemokraterne penge af til at styrke 
rammevilkårene for de små og mellemstore virksomheder, der gør en konkret forskel for erhvervslivet 
uden for de store byer. Samtidig vil vi tilbagerulle afgifter, som Venstre og resten af regeringen har 
indført og som bidrager til, at det bliver sværere at drive virksomhed i Danmark. 
For Danmarksdemokraterne er partiet for det arbejdende Danmark. Derfor var vi også meget glade 
for at være med i en aftale om en skattereform, der sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde, 
hvilket også kommer til at bidrage til manglen på arbejdskraft, som er en af de største udfordringer, 
vores virksomheder står over for./four.numr/one.numr For det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne at styrke 
vilkårene for virksomhederne og for de mennesker, der står op hver morgen og går på arbejde. 
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
17
DEMOKRATERNEDANMARKS
PRODUKTIONSDANMARK
FINANSLOVSFORSLAG
ET HØJERE KØRSELSFRADRAG I
YDERKOMMUNERNE
Mangel på arbejdskraft er en kæmpe udfordring for de små og mellemstore virksomheder i 
Produktionsdanmark, som i høj grad ligger i landdistrikterne./four.numr/two.numr Det er derfor en prioritet for 
Danmarksdemokraterne, at vi gør det mere attraktivt at tage et arbejde i landdistrikterne.
Finansloven for 2024 medførte, at der blev afsat midler til at hæve udgifterne til kørselsfradraget 
med 100 mio. kr. årligt i ﬁre år./four.numr/three.numr I Danmarksdemokraterne har vi længe kæmpet for et højere 
kørselsfradrag, og vi var derfor glade for at være i ﬁnanslovsaftalen, som var et skridt i den rigtige 
retning. Men vi er ikke i mål.
Derfor vil Danmarksdemokraterne hæve det særlige høje kørselsfradrag med 50 % for danskere, der 
pendler til og fra yderkommuner. Kørselsfradraget skal gælde for personer bosat i landets 25 
yderkommuner eller på visse småøer, når de pendler over 120 km. pr. dag - men også for personer, 
der arbejder i yderkommuner og ikke bor der. For i dag gives fradraget kun til dem, der bor i en 
yderkommune eller på en af de udvalgte småøer, hvilket ikke er nok. 
Med forslaget styrker vi de små og mellemstore virksomheders rammevilkår i Produktionsdanmark, 
fordi det vil gøre det mere attraktivt at etablere virksomhed i en yderkommune, hvilket der er brug 
for. Samtidig bidrager det til udviklingen af de mindre lokalsamfund, fordi det vil være med til at 
tiltrække arbejdskraft til virksomhederne i vores landdistrikter og på småøerne, hvilket også fører til 
at gøre det mere attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne.
Danmarksdemokraterne sætter 900 mio. kr. af i 2025 til forslaget./four.numr/four.numr
FAGRETTEDE STUDIERETNINGER
PÅ GYMNASIET
Danmark kommer til at mangle faglærte i fremtiden. Men alt for få unge vælger en 
erhvervsuddannelse efter grundskolen og søger i stedet mod gymnasiet./four.numr/five.numr
Det er helt afgørende, at vi får ﬂere til at vælge en erhvervsuddannelse, så vi kan fremtidssikre 
velfærden og komme i mål med den grønne omstilling. Derfor var vi også meget glade for at være 
med i aftalen om en universitetsreform, der sætter penge af til at investere i vores 
erhvervsuddannelser./four.numr/six.numr
Vi mener dog fortsat, at der er behov for at tænke nyt, hvilket betyder, at vi skal indrette gymnasierne, 
så ﬂere unge får mulighed for at prøve kræfter med praktiske fag. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne oprette nye fagrettede studieretninger på gymnasierne med 
praktiske forløb på erhvervsskoler. Det skal motivere ﬂere unge til at blive faglært, efter 
studenterhuen er sat på hovedet.
Danmarksdemokraterne sætter 35 mio. kr. af til forslaget.
18
DEMOKRATERNEDANMARKS
PRODUKTIONSDANMARK
FINANSLOVSFORSLAG
OPHÆVE INDKOMSTGRÆNSEN FOR
ARBEJDE VED SIDEN AF SU
Det skal være attraktivt for studerende at yde en ekstra indsats. For hvis vi kan få ﬂere unge til at 
tage et studiejob, så kan det også bidrage til at løse manglen på arbejdskraft. Samtidig er det en 
god erfaring for de unge at have et studiejob, som er med til at gøre dem til klar til arbejdsmarkedet 
efter deres studietid.
Derfor vil Danmarksdemokraterne ophæve indkomstgrænsen for SU, så det tilskynder de unge 
studerende til at arbejde mere ved siden af studiet. 
Danmarksdemokraterne sætter 220 mio. kr. af til forslaget./four.numr/seven.numr
AFSKAF GEBYR FOR BUS- OG
GODSKØRSELSTILLADELSER
Regeringen indførte pr. 1. januar 2023 et gebyr for at få en tilladelse til buskørsel og godskørsel./four.numr/eight.numr 
hvor det før 2023 var gratis at få en sådan tilladelse./four.numr/nine.numr Regeringen har således indført en ekstra 
økonomisk byrde på transportbranchen, der kommer oven i udgifter til grøn omstilling, 
kilometerafgifter afgift for lastbiler og højere afgifter på diesel.
 
I dag skal transportvirksomheder have en tilladelse for at udføre bus- eller godskørsel. Derudover 
skal der være en bekræftet kopi pr. bus eller lastbiler. Det vil sige, at en virksomhed med 100 lastbiler 
skal betale 150.000 kr. i gebyr for at få en ny godskørselstilladelse.
 
En tilladelse gælder som udgangspunkt 10 år, men transportvirksomhederne skal betale et gebyr for 
hver ekstra bekræftet kopi, de beder om, uanset hvor længe tilladelse løber. Det vil sige, hvis en 
transportvirksomhed køber 10 ekstra lastbiler i 2024 eller overtager en virksomhed, så skal 
virksomheden betale 15.000 kr. for en bekræftet kopi. Hvis tilladelsen udløber i 2025, så skal de betale 
gebyret en gang til for nye bekræftede kopier. Det er helt forkert, at man skaber gebyrer og 
bureaukrati, som går ud over virksomhederne. 
Danmarksdemokraterne afsætter 7,5 mio. kr., som vurderes at være det, Færdselsstyrelsen får årligt i 
indtægt i gebyrer for tilladelser til buskørsel og godskørsel med lastbil. Samtidig afsættes der et 
engangsbeløb på 20 mio. kr. til at kompensere de transportvirksomheder, der har betalt gebyrer i 
2024-2025, for at undgå konkurrenceforvridning.
20
DEMOKRATERNEDANMARKS
PRODUKTIONSDANMARK
FINANSLOVSFORSLAG
STYRKELSE AF BUTIKSLIV VED MODERNISERET
ANVENDELSE AF FIRMAGAVEKORT
Når arbejdsgivere i dag giver en gave – typisk en julegave – til deres ansatte, kan denne gives 
skattefrit, hvis den samlede værdi ikke overstiger et samlet beløb på 1.300 kr (2023-niveau). Det kan 
arbejdsgiveren som udgangspunkt kun gøre, så længe der er tale om en fysisk gave. Ønsker 
arbejdsgiveren at give et gavekort, skal gavekortet have en meget begrænset anvendelsesmulighed 
for at være skattefri for modtageren og må samtidig ikke kunne indløses til kontanter./five.numr/zero.numr
Hvis en arbejdsgiver i stedet ønsker at give et gavekort, der kan anvendes til køb af varer i den lokale 
gågades butikker, kan gavekortet således ikke gives skattefrit. Det begrænser desværre 
arbejdsgivernes mulighed for at give gavekort til deres ansatte, hvilket ærgrer både den lokale 
detailhandel og de lokale virksomheder, der ønsker at støtte op om handelslivet i gågaden og de 
aktiviteter, der er afgørende for at skabe en levende bymidte i danske handelsbyer.
Det vil Danmarksdemokraterne lave om på ved at gøre det muligt at skattefritage 
arbejdsgiverbetalte gavekort, så gavekort, der har en bred anvendelsesmulighed, kan gives på linje 
med andre ﬁrmagaver, så længe de ikke kan ombyttes til kontanter. 
Der sættes 200 mio. kr. af til forslaget./five.numr/one.numr
BEDRE STØTTE TIL LÆRLINGE OG
ELEVER MED UDFORDRINGER
Frafaldet på erhvervsuddannelserne er for højt og udgør en barriere for, at vi i fremtiden har nok 
faglærte til at varetage vigtige funktioner i samfundet, som indebærer alt fra velfærd til den grønne 
og digitale omstilling. 
For at sikre fastholdelse er det vigtigt, at elever med behov får tildelt specialpædagogisk støtte (SPS). 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at styrke SPS-indsatsen i overgangen fra skole til læreplads. 
Der afsættes 20 mio. kr. årligt til erhvervsskolernes arbejde med at styrke SPS-indsatsen.
FULD DÆKNING AF LÆRLINGES TRANSPORT
I dag er det muligt for virksomheder at få tilskud til at få refunderet 80 % af udgifterne til lærlingens 
transportudgifter til og fra skoleopholdet, når lærlingen tager billigste, oﬀentlige transportmiddel./five.numr/two.numr 
Danmarksdemokraterne foreslår, at virksomheder fremover får dækket 100 % af lærlingens 
transportudgifter, så virksomhederne kan sikre endnu bedre rammer for, at ﬂere vil tage en 
uddannelse inden for erhvervsuddannelserne, som vores samfund i høj grad efterspørger./five.numr/three.numr
Danmarksdemokraterne afsætter 35 mio. kr. årligt til forslaget.
22
DEMOKRATERNEDANMARKS
PRODUKTIONSDANMARK
FINANSLOVSFORSLAG
TILBAGERULLE KILOMETERAFGIFTEN
PÅ LASTBILER
I Danmarksdemokraterne er vi lodret imod kilometerafgiften på lastbiler, som den nye regering har 
indført. Kilometerafgiften vil have store konsekvenser for virksomhederne og for landdistrikterne og 
vil bl.a. føre til, at det bliver mindre attraktivt at drive virksomhed uden for de store byer. Afgiften 
kommer til at koste Sønderjylland knap 800 mio. kr., mens regningen til København bliver knap 90 
mio. kr./five.numr/five.numr
Den forskel vil skabe endnu en skævvridning mellem land og by, fordi det er virksomheder, der skal 
køre mange kilometer for at få varerne ud til kunderne, som bliver ramt. Det er en grundlæggende 
forudsætning for at drive virksomhed i landdistrikterne, at varer skal transporteres længere, end hvis 
virksomheden ligger i en storby. Men det er regeringen komplet ligeglade med.
Vi mener, det er helt forkert, og derfor vil Danmarksdemokraterne tilbagerulle kilometerafgiften.
Det sætter vi 1,575 mia. kr. af til./five.numr/six.numr
FJERN FLYAFGIFTEN 
I slutningen af 2023 landede regeringen en aftale med SF og Enhedslisten om at indføre en ﬂyafgift, 
som betyder, at det fremover kommer til at koste i gennemsnit 100 kr. mere at købe en ﬂyrejse. /five.numr/seven.numr 
I Danmarksdemokraterne er vi grundlæggende imod indførelsen af ﬂyafgiften, som både gør det 
dyrere at være dansker, samtidig med at det vil have negative konsekvenser for de regionale 
lufthavne i landdistrikterne.
Vi mener, at regionale lufthavne udgør en vigtig del i udviklingen af landdistrikterne. For det lokale 
erhvervsliv og den lokale turismeudvikling er det nemlig afgørende, at der er mulighed for at ﬂyve 
indenrigs mellem landsdelene. 
En del af pengene, som ﬂyafgiften indbringer, går til et løft af ældrechecken. Med dette initiativ 
fjernes ﬂyafgiften, men løftet af ældrechecken fastholdes.
Danmarksdemokraterne sætter 900 mio. kr. af til at fjerne ﬂyafgiften i 2025./five.numr/eight.numr 
TILBAGERULLE STIGNING I DIESELAFGIFT
Regeringen har besluttet at forhøje dieselafgiften med 50 øre pr. liter fra 1. januar 2025. 
Danmarksdemokraterne mener, at den forhøjede dieselafgift er med til at skævvride balancen 
mellem land og by. 
Danskere bosiddende i landdistrikterne er ofte dybt afhængige af en bil, da der er blevet skåret i den 
kollektive transport. Dermed kan hverdagen for danskerne i landdistrikterne sjældent hænge 
sammen uden en eller to biler. 
Med sin landdistriktsfjendtlige forhøjelse af dieselafgiften vil regeringen straﬀe danskere på 
pengepungen, alene fordi de har valgt at slå sig ned i et landdistrikt. Det er dybt urimeligt. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at tilbagerulle den planlagte forhøjelse af dieselafgiften for 
at sikre, at det fortsat er muligt at bo og arbejde i hele landet.
24
DEMOKRATERNEDANMARKS
SUNDHED OG VELFÆRD
FINANSLOVSFORSLAG
SUNDHED OG VELFÆRD
I HELE LANDET
Det er en af Danmarksdemokraternes vigtigste mærkesager, at der er et stærkt sundhedsvæsen nær 
dig. Det må ikke være postnummeret, der afgør, hvilken kvalitet man får i sundhedsvæsenet. 
Desværre er der i løbet af de seneste mange år sket en langsom – men konstant udvikling - hvor 
sundhedsvæsenet er rykket længere væk fra de borgere, som har allermest brug for det. Langsomt - 
men sikkert - er centraliseringsskruen i sundhedsvæsenet blevet strammet./five.numr/nine.numr 
I dag er det alt for ofte postnummeret, der fx afgør ens behandlingsmuligheder for diabetes, den 
enkeltes adgang til akutbehandling eller adgangen til noget så elementært som egen læge. Det skal 
vi tage et opgør med. Og der skal langt mere fokus på at styrke den nære velfærd, så der sikres lige 
adgang til den, lige meget hvor i Danmark man bor. Det er også helt afgørende, at der fortsat 
kommer fokus på en tryg og bedre ældrepleje, så vi har et velfærdssamfund, hvor man trygt kan 
blive gammel.
Tiden er kommet til at løsne skruen, styrke det nære sundhedsvæsen og vende centraliseringen. 
Derfor har Danmarksdemokraterne fremlagt et fuldt ﬁnansieret sundhedsudspil med konkrete 
initiativer, der skal sikre et nært og stærkt sundhedsvæsen i hele landet, hvor borgerens behov er i 
centrum. 
Danmark og Folketinget står over for en kæmpe opgave med at løse problemerne i vores 
sundhedsvæsen. I Danmarksdemokraterne ser vi frem til at være med til at sikre nogle løsninger, der 
sikrer, at vi også i fremtiden har et stærkt og nært velfærdssamfund.  
Derfor foreslår vi følgende initiativer:
26
DEMOKRATERNEDANMARKS
SUNDHED OG VELFÆRD
FINANSLOVSFORSLAG
SUNDHED
DANMARKSDEMOKRATERNES SUNDHEDSUDSPIL
– ”MERE SUNDHED TÆTTERE PÅ DIG” 
Den 9. juni 2024 kom Sundhedsstrukturkommissionen endelig med sine anbefalinger til, hvordan 
fremtidens sundhedsvæsen skal indrettes. Vi mener, at der er mange gode initiativer i 
anbefalingerne, som kan bidrage til, at vi får et sundhedsvæsen, der leverer en høj kvalitet velfærd - 
uanset hvor i landet man bor. □□Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi får et stærkt 
og robust sundhedsvæsen, der er klar til de udfordringer, vi står over for i fremtiden. I dag er det 
sådan, at vi desværre har set ﬂere eksempler på, at sundhedsvæsenet er udfordret.
Det skal vi tage alvorligt. 
Med vores sundhedsudspil foreslår vi blandet andet, at:/six.numr/zero.numr 
- Det skal være mere attraktivt at være læge i landdistrikterne 
- Mennesker med kroniske sygdomme skal tilbydes sammenhængende pakkeforløb 
- Der skal være nærhospitaler/sundhedshuse i hele landet 
- Landets ældre skal have en styrket sundhedsindsats tæt på, hvor de bor 
- Ventelisterne skal bankes i bund, så alle danskere får en tryg og hurtig behandling  
Danmarksdemokraterne vil løfte sundhedsvæsenet med 5 mia. kr. over fem år og sætter derfor 1 mia. 
kr. kroner af i 2025 til at sikre et robust sundhedsvæsen i hele landet, så det ikke er det, der afgør, 
hvilket kvalitet man får i sundhedsvæsenet.
27
DEMOKRATERNEDANMARKS
SUNDHED OG VELFÆRD
FINANSLOVSFORSLAG
BEDRE VELFÆRD MED
SMARTE TEKNOLOGIER
Der skal sikres en bedre systematik, når det kommer til afprøvning og evaluering af sundheds- og 
velfærdsteknologiske løsninger i kommunerne, så et samlet overblik over de evaluerede løsninger - 
herunder løsninger i drift - styrkes.□□Det medfører, at kommuner og regioner i mange tilfælde selv 
skal opstille test- og evalueringsforløb for de løsninger, de måtte ønske at implementere, selvom de 
allerede er afprøvet og i drift i andre kommuner eller regioner. Det giver ingen mening. 
Danmarksdemokraterne mener, at man i langt højere grad skal dele viden med hinanden, som kan 
bidrage til bedre velfærd blandt kommunerne. Man skal ikke opﬁnde den dybe tallerken i 98 
kommuner og fem regioner. I stedet skal vi rulle de ting ud, vi ved virker og sørge for, at der fortsat 
forskes i og udvikles nye teknologier, som kan bidrage til at fremtidssikre velfærden. 
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne midler til at sikre en uafhængig, ensartet og systematisk 
afprøvning og evaluering af sundheds- og velfærdsteknologiske løsninger. Evalueringerne skal 
samles med henblik på at skabe én indgang og ét samlet overblik over løsninger med dokumenteret 
eﬀekt, der hurtigt, nemt og enkelt kan implementeres i kommuner og regioner med henblik på at 
opnå en bedre sundhed og velfærd for borgerne med mere tid til kerneopgaven for medarbejdere i 
sektorerne.
Danmarksdemokraterne sætter 15 mio. kr. af til forslaget.
ÆLDRE
BEDRE HJÆLP TIL GIGTPLAGEDE BORGERE
Slidgigt er den mest udbredte kroniske lidelse i Danmark, og over 300.000 danskere har fået 
diagnosen slidgigt. For mange medfører det en hverdag med smerter og mindre livskvalitet./six.numr/one.numr For at 
opretholde funktionsniveauet og livskvaliteten er forebyggende behandling afgørende.
Derfor vurderer Sundhedsstyrelsen også, at slidgigt er en af de vigtigste og største diagnosegrupper, 
som ikke i dag er omfattet af ordningen med vederlagsfri fysioterapi./six.numr/two.numr Det er på trods af, vi ved, at 
de forebyggende tiltag kan hjælpe ﬂere til at blive længere på arbejdsmarkedet og generelt leve et 
bedre liv uden smerter og begrænsninger.
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 100 mio. kr. til at tilbyde vederlagsfri fysioterapi til 
mennesker med slidgigt. /six.numr/three.numr /six.numr/four.numr
28
DEMOKRATERNEDANMARKS
SUNDHED OG VELFÆRD
FINANSLOVSFORSLAG
INDFØRE FORSØGSORDNING TIL
PASNING AF ÆLDRE FAMILIEMEDLEMMER
Det spiller i den grad en rolle i en værdig alderdom, at man ikke føler sig umyndiggjort af systemet. 
Kort sagt vil mere frihed og ﬂere valgmuligheder komme den enkelte ældre til gode.
Derfor foreslår vi, at der indføres en forsøgsordning, hvor den enkelte ældre kan vælge, at den 
gennemsnitlige udgift til den hjemmehjælp, den enkelte er tilkendt, kan varetages og udbetales til 
familiemedlemmer.
På den måde kan den enkelte ældre – hvis denne selvfølgelig ønsker det, og familien har mulighed 
for det – vælge, at fx et barnebarn, en søn eller en niece kan stå for både praktisk hjælp og pleje 
fremfor det kommunale tilbud.
Danmarksdemokraterne afsætter 100 mio. kr. til forsøgsordningen.
FREMRYKKE STIGNINGEN
I SENIORPRÆMIEN 
Flere og ﬂere seniorer vælger at forene livet som folkepensionist med livet som lønmodtager. Således 
var der i juni 2024 19.000 lønmodtagere blandt de i alt 66.000 67-årige, mens det samme tal i juni 
2023 var 16.700 ud af i alt 65.300 67-årige./six.numr/five.numr Det er en gevinst for den enkelte ældre, der får ﬂere 
midler til at forsøde alderdommen, ligesom det bidrager med afgørende arbejdskraft til landets 
virksomheder og vækst i samfundet. 
I dag er seniorpræmien en af de ordninger, der belønner dem, som vælger at fortsætte på 
arbejdsmarkedet efter et langt arbejdsliv. Det, mener vi, er fornuftigt, fordi vi kan se, at mange 
samtidig vælger at trække sig fra arbejdsmarkedet, før pensionsalderen er nået./six.numr/six.numr Derfor har 
Danmarksdemokraterne indgået en politisk aftale om at forhøje seniorpræmien fra 2026 og 
yderligere i 2029, så det bliver mere attraktivt for seniorer at blive lidt længere på arbejdsmarkedet./six.numr/seven.numr  
For at sætte fart på den positive udvikling med ﬂere folkepensionister, der samtidig er lønmodtagere, 
foreslår Danmarksdemokraterne at fremrykke de aftalte stigninger i seniorpræmien, så de træder i 
kraft allerede fra 2025 fremfor 2026 og 2029. 
Danmarksdemokraterne afsætter 150 mio. kr. til at sikre ﬂere seniorer på arbejdsmarkedet.
29
DEMOKRATERNEDANMARKS
SUNDHED OG VELFÆRD
FINANSLOVSFORSLAG
VELFÆRD
TILSKUD TIL HJEMMEPASNING AF EGET BARN
I dag er der en ordning, hvor kommuner kan vælge at give tilskud til pasning af eget barn, hvis 
forældrene ønsker hjemmepasning. I 2024 er der 17 kommuner, der ikke yder tilskud til 
hjemmepasning af egne børn i 0-2-års alderen, mens der er 44 kommuner, der ikke yder tilskud til 
hjemmepasning af egne børn i 3-5-års alderen./six.numr/eight.numr  
Børnefamilier, der lever op til kravene for at kunne modtage tilskud til hjemmepasning af egne børn, 
skal have mulighed for det, uanset hvilken kommune man bor i.
Danmarksdemokraterne sætter 200 mio. kr. af til at gøre muligheden for tilskud til hjemmepasning af 
eget barn obligatorisk for alle landets kommuner at tilbyde. 
EN GOD START PÅ VOKSENLIVET FOR
ANBRAGTE BØRN OG UNGE 
Danmarksdemokraterne ønsker, at alle børn og unge så vidt muligt får en god start på voksenlivet. 
For mange kan det, at man har en børneopsparing til rådighed, når man fx ﬂytter hjemmefra, får 
brug for en bil for at komme til og fra sin uddannelse eller noget tredje, være en stor hjælp. 
Men selvom vi ved, at mange anbragte børn og unge kan have en svær start på voksenlivet, så er det 
desværre langt fra en selvfølge, at der står en børneopsparing klar, når anbringelsen slutter som 
18-årig./six.numr/nine.numr Det ønsker Danmarksdemokraterne at ændre på, så denne gruppe også kan træde sikkert 
ind i voksenlivet med en grad af økonomisk tryghed, som kan sikre en god start. 
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 20 mio. kr., der skal gå til en ordning med en obligatorisk 
børneopsparing for landets anbragte børn og unge. 
30
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
EN UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK,
DER PASSER PÅ DANMARK
Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at der føres en stram og konsekvent 
udlændingepolitik, som passer på Danmark og de danske værdier. Tager man ikke disse værdier til 
sig, så skal man ikke være i Danmark. For det er hele forudsætningen for, at man kan integrere sig og 
bidrage til samfundet.
Desværre har vi siden Hamas’ brutale terrorangreb på Israel været vidne til en islamisk vækkelse i 
Danmark, hvor vi har set udlændinge i danske gader og stræder bakke op om Hamas, som den
7. oktober 2023 dræbte over 1.000 israelere på den mest bestialske måde./seven.numr/zero.numr Vi har set udlændinge og 
indvandrere, der har deltaget i pro-palæstinensiske demonstrationer og kaldt til Jihad.
I Danmarksdemokraterne er vi forfærdede over, at mange herboende indvandrere stadig mentalt 
beﬁnder sig i Gaza og støtter antisemitiske demonstrationer, som på ingen måde er forenelige med 
de danske værdier.
Derfor har vi også foreslået, at man bør indføre et krav om, at udlændinge, der ønsker at erhverve 
sig dansk indfødsret, også skal skrive under på, at de anerkender staten Israels 
eksistensberettigelse./seven.numr/one.numr For en benægtelse af Israels ret til at eksistere krænker grundlæggende 
værdier, som demokratiske stater som Danmark bygger på. Og det er disse værdier, som er udfordret 
i disse tider. Alligevel har vi en regering, der ikke leverer nogle løsninger på de store problemer.
I løbet af det seneste år har vi været vidne til, at det ækle fænomen ”barnebrude” fortsat ﬁndes i 
Danmark. I november 2023 kunne Berlingske afsløre, at der i perioden fra 1980’erne til 2010’erne er 
tilladt mere end 1.200 ægteskaber mellem ikke-vestlige mindreårige piger og ældre mænd i 
Danmark./seven.numr/two.numr I februar 2024 kom det frem, at en mindreårig muslimsk pige så sent som i 2022 er blevet 
giftet bort, mens hun boede i Aarhus./seven.numr/three.numr Alligevel er ingen dømt efter lovgivningen, der forbyder vielser 
af mindreårige. Ministeren kalder barnebrude for statsautoriseret pædoﬁli og siger, at de vil 
undersøge sagen./seven.numr/four.numr /seven.numr/five.numr Men vi mangler fortsat at se resultaterne af den undersøgelse, hvilket er under 
al kritik. 
Med andre ord har vi en regering, der siger, at den står vagt om den stramme udlændingepolitik, 
men ikke gør noget for at sætte konsekvent ind over for de udlændinge, der åbenlyst lever i et 
parallelsamfund, hvor de lever efter nogle værdier og normer, som ikke er forenelige med de danske. 
Danmarksdemokraterne vil en stram og konsekvent udlændingepolitik, der stiller krav til de 
udlændinge, som kommer hertil. Det betyder, at vi vil stille krav til dem, der kommer hertil. Man skal 
kunne forsørge sig selv og bidrage til samfundet, hvis man vælger at komme til Danmark. Og hvis 
man ikke vil bidrage, så skal man ikke være her. Så enkelt er det.
Derudover skal det også være mere trygt at bo og færdes i Danmark, end det er i dag. Vi oplever 
fortsat store udfordringer med bandekriminalitet, som skaber utryghed. Derfor vil 
Danmarksdemokraterne arbejde for, at vi styrker politiet, så de har de værktøjer og redskaber, de 
har behov for til at sikre, at man kan leve trygt i det danske samfund.
Derfor foreslår vi følgende initiativer: 
32
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
UDLÆNDINGE
LAVERE YDELSER FOR FLYGTNINGE
OG INDVANDRERE
Det er fortsat et kæmpe problem for vores samfund, at ikke-vestlige indvandrere ikke er i 
beskæftigelse og modtager oﬀentlige ydelser./seven.numr/six.numr I Danmarksdemokraterne har vi den grundlæggende 
holdning, at udlændinge, der selv vælger at komme til Danmark, skal kunne forsørge sig selv og 
bidrage til samfundet. Derfor var vi også glade for, at vi var en del af aftalen om en arbejdspligt, som 
sender et klart signal til ikke-vestlige indvandrere om, at man skal yde, før man kan nyde./seven.numr/seven.numr
Samtidig stod vi uden for aftalen om et nyt kontanthjælpssystem, fordi den sender ﬂere penge til 
arbejdsløse indvandrere i form af fritidstillæg, der for visse grupper på kontanthjælp forhøjer deres 
ydelse./seven.numr/eight.numr Det er en helt forkert vej at gå. 
Vi mener, det er afgørende, at vi holder fast i de lave oﬀentlige ydelser og ikke uddeler checks til 
arbejdsløse indvandrere i ghettoen. Vi skal tilskynde udlændinge til at komme i arbejde og samtidig 
sikre, at Danmark ikke er en attraktiv asyldestination.
Derfor vil Danmarksdemokraterne reducere integrationsydelsen for enlige forsørgere og sænke 
integrationsydelsen for samboende og gifte forsørgere med 1.000 kr. pr. person pr. måned, hvilket 
svarer til en samlet reduktion på 2.000 kr. pr. husstand.
Forslaget giver et provenu på 33 mio. kr. i 2025./seven.numr/nine.numr
TREDJE UDREJSECENTER FOR
UDVISTE KRIMINELLE UDLÆNDINGE
I løbet af 2024 har vi endnu en gang været vidne til store problemer med de personer, der opholder 
sig på Kærshovedgård. Vi har bl.a. set, at der på Kærshovedgård har etableret sig en stor narkoring, 
hvor fem Kærshovedgård-beboere samlet har fået beslaglagt over 700.000 kroner i kontanter og til 
sammen er tiltalt for at have været i besiddelse af over otte kilo narkotika som kokain, heroin og 
andre farlige stoﬀer./eight.numr/zero.numr 
Det er ikke overraskende, men det er rystende, at der foregår så meget kriminalitet på Udrejsecenter 
Kærshovedgård. Og derfor er det også dybt kritisabelt, at regeringen ikke vil oprette et tredje 
udrejsecenter for udviste kriminelle udlændinge, selvom ﬂere af regeringspartierne tidligere har givet 
udtryk for, at man vil gøre netop det./eight.numr/one.numr Man skylder ganske enkelt borgerne i og omkring Bording at 
ﬁnde en løsning. For ingen skal leve med den utryghed, som de kriminelle udlændinge skaber. 
Danmarksdemokraterne afsætter midler til, at der etableres et nyt udrejsecenter for udviste 
kriminelle udlændinge. Det nye udrejsecenter skal placeres et sted, som er så afsondret som 
overhovedet muligt, så de udviste kriminelle udlændinge ikke kan skabe utryghed og begå 
kriminalitet. 
Som et led i en hårdere kurs og for at minimere omkostninger ved udrejsecentrene opfordrer vi 
desuden regeringen til at bruge udviklingsbistanden på en mere aktiv måde, så der også stilles krav 
til de lande, der modtager udviklingsbistand fra Danmark. Det kunne fx være ved at tilbageholde 
udviklingsbistanden i visse tilfælde til de lande, der ikke vil modtage egne statsborgere, som har 
mistet retten til ophold i Danmark.
Danmarksdemokraterne sætter 250 mio. kr. af til forslaget./eight.numr/two.numr
33
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
OPGØR MED NEGATIV SOCIAL
KONTROL I ISLAMISKE MILJØER
I Danmark har vi store problemer med negativ social kontrol i islamiske miljøer, hvor man afholder 
kvinder og piger fra at være en del af det danske samfund og nyde de samme rettigheder som etnisk 
danske kvinder og piger. Det er gift for integrationen.
Derfor har vi præsenteret et udspil, der skal tage et opgør med den negative sociale kontrol. 
Danmarksdemokraterne foreslår bl.a. følgende initiativer:/eight.numr/three.numr
- Ægteskaber med barnebrude skal straﬀes bagudrettet
- Imamer skal fratage deres vielsesmyndighed 
- Anerkendte trossamfund skal anerkende borgerlige skilsmisser
- Overvågning i moskéerne
- Exit-strategi for ofre, der vil bryde ud af den negative sociale kontrol
- Registreringen af æresrelaterede sager genindføres
- Forbud mod tørklæde i grundskolen
Danmarksdemokraterne sætter 100 mio. kr. af til udspillet, hvoraf 40 mio. kr. afsættes til punktet 
’Kommissionsundersøgelse af Barnebrude-sag’, der også er en del af ovenstående udspil, hvilket 
beskrives senere i dette ﬁnanslovsudspil.
FLERE HJEMSENDELSER
AF FLYGTNINGE
Det er afgørende for sammenhængskraft i Danmark, at ﬂygtninge rejser tilbage til deres hjemland, 
så snart det er muligt. I Danmarksdemokraterne er vi tilhængere af repatrieringsindsatsen, som skal 
sikre, at ﬂygtninge og indvandrere, der ønsker eller overvejer at vende tilbage til hjemlandet eller det 
tidligere opholdsland, får økonomisk støtte, hvis de vil vende tilbage./eight.numr/four.numr For det bidrager til, at ﬂere 
forlader landet. 
Vi mener, at regeringen skal styrke indsatsen omkring hjemsendelser af ﬂygtninge, så ﬂere ﬂygtninge 
forlader Danmark. Det betyder helt konkret, at vi skal have øget fokus på, hvordan vi får ﬂere 
ﬂygtninge til at forlade Danmark frivilligt, fx igennem repatriering eller konsekvenser ved manglende 
medvirken til udrejse.
Danmarksdemokraterne afsætter derfor midler til en styrket indsats ift. hjemsendelser af ﬂygtninge./eight.numr/five.numr 
Pengene skal i høj grad gå til kommunerne, så de kan styrke indsatsen af repatrieringsordningen, så 
ﬂere ﬂygtninge rejser tilbage til deres hjemland.
Danmarksdemokraterne sætter 35 mio. kr. af til forslaget./eight.numr/six.numr
35
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
PERMANENT GRÆNSEKONTROL
Tilstrømningen til Europa er på sit højeste siden ﬂygtningekrisen i 2015 og 2016./eight.numr/seven.numr Alene i 2023 søgte 
ﬂere end en million mennesker søgte asyl i EU./eight.numr/eight.numr Og den udvikling er desværre fortsat i 2024, hvor 
presset på EU’s ydre grænse fortsat er massivt./eight.numr/nine.numr Det er en udvikling, vi skal tage meget alvorligt.
Derfor præsenterede Danmarksdemokraterne et udspil i valgkampen til Europa-Parlamentet, der 
præsenterede nogle konkrete forslag til, hvordan vi styrker de danske grænser./nine.numr/zero.numr For når der ikke er 
styr på EU’s ydre grænser, er vi nødt til at styrke de indre grænser, så vi kan passe på Danmark.  For 
det er en forudsætning for at passe godt på et land, at man også har styr på, hvem der kommer ind 
over grænserne. Derfor indeholder udspillet bl.a. forslag som et dansk grænsepoliti og permanent 
grænsekontrol.
Danmarksdemokraterne sætter 375 mio. kr. af til udspillet./nine.numr/one.numr /nine.numr/two.numr 
Derudover ønsker Danmarksdemokraterne, at der ansættes 200 kontoruddannede, som kan hjælpe 
politiet ved landets grænser. Dette kontoruddannede personale skal i lighed med civile kontrollører i 
landets lufthavne kunne foretage paskontrol og aﬂaste politiet i forbindelse med administrative 
opgaver, så uddannede politibetjente kan frigøres til at udføre andre opgaver ifm. bekæmpelse af 
grænseoverskridende kriminalitet. Denne del foreslås ﬁnansieret ved træk på regeringens afsatte 
reserve til initiativer vedr. tryghed. 
RET
AKUTPAKKE TIL KRIMINALFORSORGEN
De danske fængsler er overfyldte, og der er mangel på fængselsbetjente og ﬂere fængselspladser./nine.numr/three.numr 
Med andre ord er situationen i Kriminalforsorgen meget alvorlig. Det skal vi gøre noget ved. 
Der er grundlæggende behov for at forbedre forholdene for vores fængselsbetjente og bringe 
Kriminalforsorgen tilbage på et niveau, som vi kan være bekendt. Det er afgørende for 
Danmarksdemokraterne, at vi idømmer de kriminelle en straf, som står mål med forbrydelsen.
Derfor er det også bydende nødvendigt, vi sikrer, at der er ﬂere fængselspladser. 
Det er positivt, at der nu lægges op til, at der skal bygges et nyt fængsel i Viborg Kommune, som skal 
stå klar i 2030./nine.numr/four.numr Samtidig er det godt, at Kosovos parlament endelig har godkendt traktaten om leje 
af fængselspladser, så vi snart kan sende udvisningsdømte kriminelle udlændinge til afsoning i 
Kosovo./nine.numr/five.numr Men vi bliver nødt til at gøre mere. For det er en akut situation, som Kriminalforsorgen står i.
Derfor sætter Danmarksdemokraterne midler af til Kriminalforsorgen i dette ﬁnanslovsforslag. 
Pengene skal i høj grad gå til at etablere ﬂere fængselspladser, der kan aﬂaste et fængselsvæsen, 
som er hårdt presset./nine.numr/six.numr Men samtidig kan midlerne også gå til at fastholde og rekruttere ﬂere 
fængselsbetjente, som Kriminalforsorgen har hårdt brug for. Udmøntningen af midlerne skal ske i 
dialog og overensstemmelse med de relevante parter, som har indsigt i, hvor problemerne er størst.
Danmarksdemokraterne sætter 500 mio. kr. af til forslaget.
37
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
PULJE TIL REDUCERING AF
PRØVELØSLADELSER
Når en forbryder begår personfarlig kriminalitet såsom grov vold, voldtægt eller drab, krænker det 
ofrenes retsfølelse, at forbryderen allerede efter halvdelen af en udstået straf kan blive prøveløsladt. 
Og det krænker også retsfølelsen, når alle dømte i fængslerne efter at have udstået to tredjedele af 
straﬀen skal have vurderet deres mulige prøveløsladelse, hvorefter den dømte igen kan bevæge sig 
frit i det danske samfund.
Det må aldrig blive sådan, at en fængselsstraf på 6, 8 eller 14 år reelt set bliver halve straﬀe. De 
afsonede fængselsstraﬀe skal i langt højere grad end i dag afspejle dommens længde og dermed 
stå mål med forbrydelsens grovhed.
 
For at reducere antallet af prøveløsladelser i Danmark er der behov for, at vi afhjælper en allerede 
hårdt presset Kriminalforsorg. Der er brug for, at vi skaber ﬂere fængselspladser samt fastholder og 
rekrutterer ﬂere fængselsbetjente, så prøveløsladelser aldrig bliver en måde at frigøre pladser og 
ressourcer i fængslerne på. For det er en glidebane, når dømtes fængselsstraﬀe afhænger af 
pladsen i landets fængsler.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne - udover en akutpakke til Kriminalforsorgen som beskrevet i 
dette ﬁnanslovsforslag - at afsætte en pulje på 200 mio. kr., der direkte skal løse nogle af de 
udfordringer i Kriminalforsorgen, som gør, at ﬂere dømte bliver prøveløsladt. Sådan kan vi sikre, at 
det ikke er pladsmangel i fængslerne, der dikterer fængselsstraﬀene.
UDVIDET ÅBNINGSTID FOR
NÆRPOLITISTATIONER
Danmarksdemokraterne ønsker et stærkt politi, som prioriterer de borgernære opgaver. Det er helt 
afgørende for borgerne i samfundet, at man lever i et trygt samfund. Det betyder, at der skal være et 
stærkt og synligt politi alle steder i landet. 
I Danmarksdemokraterne mener vi, at politiet skal være mere fysisk tilgængeligt og komme tættere 
på borgerne i lokalsamfundene. For det betyder noget, at man ved, politiet er tæt på, og at de hurtigt 
kan rykke ud, hvis der skulle ske noget.
Med politiforliget fra 2020 blev der oprettet 20 nye nærpolitistationer, der skulle øge trygheden 
lokalt./nine.numr/seven.numr Det bakker Danmarksdemokraterne op om. Men det er ikke nok, at nærpolitistationerne kun 
er åbne i 15 timer om ugen. Politiet skal i langt højere grad kunne være tilgængeligt ude lokalt, så der 
er tryghed i hele landet.
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne midler til, at alle 20 nærpolitistationerne fremover skal have 
åbent 30 timer om ugen. Det øger trygheden for de borgere, der har langt til nærmeste 
politistation./nine.numr/eight.numr
Danmarksdemokraterne sætter 30 mio. kr. af til forslaget.
39
DEMOKRATERNEDANMARKS
UDLÆNDINGE- OG RETSPOLITIK
FINANSLOVSFORSLAG
OFRE FOR FORBRYDELSER SKAL
HAVE BEDRE ADGANG TIL HJÆLP
Det kan have alvorlige konsekvenser for ofre at være udsat for eller være vidne til en forbrydelse. 
Mange ofre af kriminalitet eller traumatiske oplevelser ﬁnder det gavnligt at tale om det, de har 
været igennem. Derfor er det afgørende, at der tilbydes hurtig hjælp for at støtte ofre for forbrydelser 
med at bearbejde den hændelse, de har været udsat for. 
I Danmarksdemokraterne er vi fast overbevist om ansvaret for at styrke indsatsen til støtte for ofre, 
der har været udsat for grov kriminalitet.
Derfor ønsker vi fortsat at afsætte 10 mio. kr. til en pulje, der kan sikre psykologisk støtte til ofre, som 
har været udsat for eller været vidne til en forbrydelse. På denne måde vil der samlet set være afsat 
en pulje på 20 mio. kr. i 2025 til at hjælpe ofre med at komme videre./nine.numr/nine.numr
KOMMISSIONSUNDERSØGELSE
AF BARNEBRUDE-SAG
I slutningen af 2023 kunne Berlingske afsløre, at tusinder af ægteskaber mellem mindreårige piger 
med indvandrerbaggrund og deres voksne ægtemænd er blevet blåstemplet af den danske stat./one.numr/zero.numr/zero.numr 
Afsløringen ﬁk den daværende socialminister til at omtale den danske blåstempling af ægteskaber 
med mindreårige som ”statsautoriseret pædoﬁli”./one.numr/zero.numr/one.numr Alligevel har regeringen endnu ikke fastlagt 
rammerne for en tilbundsgående kommissionsundersøgelse af den forfejlede forvaltningspraksis og 
det massive svigt af pigerne, der har stået på alt for længe.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at der nedsættes en uvildig og dybdegående 
kommissionsundersøgelse, så vi kan komme helt til bunds i, hvordan dette svigt af pigerne har kunnet 
ﬁnde sted i Danmark, om der potentielt er mennesker, der bør stilles til ansvar, og hvordan vi 
fremover sikrer pigerne en fremtid i frihed.
Danmarksdemokraterne afsætter 40 mio. kr. til en uvildig og dybdegående 
kommissionsundersøgelse af barnebrude i Danmark. 
41
DEMOKRATERNEDANMARKS
ØVRIGE INITIATIVER
FINANSLOVSFORSLAG
ØVRIGE INITIATIVER 
2024 var sidste gang, at danskerne kunne fejre Store Bededag med varme hveder. Det skyldes, at 
regeringen stjal Store Bededag fra danskerne, selvom ingen af partierne i regeringen gik til valg på 
at gøre det. Begrundelsen var, at dansk økonomi var i krise, og at man skulle bruge pengene til at 
ﬁnansiere et løft af forsvaret og fremrykningen af 2 %-målsætningen fra 2033 til 2030./one.numr/zero.numr/two.numr
Men den fortælling har vist sig at være noget, regeringen fandt på til lejligheden. Siden har man 
løbende opjusteret råderummet, hvilket vidner om, at dansk økonomi står stærkt./one.numr/zero.numr/three.numr
Og senest har vi indgået en aftale med regeringen om at investere hele 40 mia. kr. i Forsvaret, så vi 
allerede i 2024 når 2 %-målsætningen, hvilket er ﬁnansieret ved en lempelse af den strukturelle saldo 
samt ved besparelser og eﬀektiviseringer inden for Forsvarsministeriets koncern./one.numr/zero.numr/four.numr 
Med andre ord var der rig mulighed for at ﬁnde andre ﬁnansieringsmuligheder end at fjerne Store 
Bededag for at investere i Forsvaret.
Danmarksdemokraterne sætter derfor 3,1 mia. kr. af til at genindføre Store Bededag i 2025./one.numr/zero.numr/five.numr 
GENINDFØR STORE BEDEDAG
Det bør stå tindrende klart, at den oﬀentlige sektor i disse år vokser betydeligt. For hver enkelt lov 
eller regel, som politikerne på Christiansborg vedtager, ansættes der oﬀentlige medarbejdere til at 
administrere de mange love og regler i diverse ministerier, styrelser og tilsyn. På denne måde vokser 
bureaukratiet år for år. 
Det går ud over velfærden, når man i stedet for at ansætte ﬂere lærere eller sygeplejersker ansætter 
ﬂere oﬀentlige medarbejdere til at udføre tilsyn eller udarbejde rapporter, som ikke nødvendigvis har 
den store værdi for borgerne.
Med SVM-regeringens ﬁnanslovsforslag for 2025 foreslås det, at der skal ske et politisk prioriteret 
opgavebortfald på 1.000 årsværk i den oﬀentlige sektor./one.numr/zero.numr/six.numr Det er en nødvendig politisk prioritering. 
Men antallet af årsværk, som regeringen ønsker at fjerne, er langt fra nok til at opveje det antal 
oﬀentlige medarbejdere, som den oﬀentlige sektor er steget med i regeringsperioden./one.numr/zero.numr/seven.numr  
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at der skal gennemføres et politisk prioriteret 
opgavebortfald på yderligere 1.900 årsværk i den oﬀentlige sektor, så antallet af oﬀentligt ansatte i 
Danmark bliver det samme, som før SVM-regeringen trådte til. 
TILBAGERULLE ANTALLET AF STATSLIGE
ANSATTE TIL FØR SVM-REGERINGEN
42DEMOKRATERNEDANMARKS
ØVRIGE INITIATIVER
FINANSLOVSFORSLAG
Danmarks veteraner har sat livet på spil for vores fælles sikkerhed, tryghed og frihed. De fortjener i 
den grad anerkendelse og at blive behandlet med stor respekt, når der er brug for støtte. 
Behandlingen af og vilkårene for vores veteraner er blevet bedre de senere år, hvor der blandt andet 
er blevet sat mere fokus på psykisk sårede, og der er blevet oprettet centre til støtte for veteranerne 
og deres familier i tiden før, under og efter udsendelse.
Men der er stadig plads til forbedringer. For alt for mange veteraner ender som et nummer i systemet 
og bliver en kastebold mellem forskellige instanser i årevis. Veteranindsatsen skal blive bedre, og 
anerkendelsen skal være større. Vores danske veteraner skal tilbydes, hvad de har krav på – hjælp, 
støtte og de bedst mulige vilkår. 
Vi har med vores veteranudspil foreslået bl.a. følgende initiativer: 
- Støtte til oprettelse af veteranhjem i hele landet 
- Rabat på rejser med oﬀentlig transport for veteraner
- Adgangsrabat for veteraner til statsanerkendte museer, statslige museer og teatre
- Lovbestemte veterankoordinatorer i alle kommuner
- Flere midler til Veteranpuljen og Ferielejrpuljen
Danmarksdemokraterne afsætter 100 mio. kr. til et løft af veteranområdet, hvilket kommer oveni de 
midler, som regeringen har afsat til at styrke veteranområdet.
EN VÆRDIG BEHANDLING AF
VORES VETERANER 
I juni 2023 aftalte et ﬂertal af Folketingets partier – herunder Danmarksdemokraterne – et 
forsvarsforlig for 2023-2033, som investerer et trecifret milliardbeløb i Forsvaret, hvilket betyder, at 
Danmark kommer til at leve op til sin NATO-forpligtelse om at anvende 2 % af BNP på forsvar og 
sikkerhed senest i 2030./one.numr/zero.numr/eight.numr
Vi er glade for at være med til at tage ansvar og præge dansk forvar i fremtiden. Der er krig i Europa, 
så det er helt naturligt, at vi skal bruge ﬂere penge på Forsvaret.
Det er efterhånden velkendt, at der alligevel i øjeblikket er besparelser i Forsvaret på grund af 
merplanlægning og overbudgettering, som har resulteret i et sparekrav på 100 mio. kr. fra 
Forsvarsministeriet,/one.numr/zero.numr/nine.numr hvilket bl.a. har resulteret i, at Hæren må blive væk fra en NATO-øvelse pga. 
økonomi./one.numr/one.numr/zero.numr Det må vi løse.
Der er ingen tvivl om, at det skyldes forkert økonomistyring, hvilket har skabt en uheldig situation, 
som der bør komme styr på. 
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne yderligere 200 mio. kr. til genopbygningen af Forsvaret ved 
at fjerne de akutte besparelser i Forsvaret og lukke de nødvendige økonomiske huller.
FJERNELSE AF BESPARELSER I FORSVARET
43DEMOKRATERNEDANMARKS
ØVRIGE INITIATIVER
FINANSLOVSFORSLAG
I Danmarksdemokraterne ønsker vi at støtte og styrke civilsamfundsorganisationerne, der er med til 
at udvikle og udbrede velfærden i hele landet. Det er organisationer, som med få midler gør en stor 
forskel for mange. 
Det kunne fx være Dansk Råd for Genoplivning, der er med til at øge chancerne for overlevelse, hvis 
man rammes af hjertestop eller stroke uden for hospitalet. Det er KFUM’s Social Drive Out, som 
hjælper sårbare og udsatte mennesker, hvor de lever og bor - særligt i udkanterne af Danmark – 
med alt fra et varmt måltid mad til et godt råd om, hvordan man får hjælp til at løse sine problemer. 
Det kan også være Thin Blue Line, der støtter tilskadekomne ansatte i dansk politi og deres 
pårørende. Det er ’KLAR TIL START’, der med særligt tilrettelagt ansættelsesforløb har stor succes 
med at hjælpe fx mennesker med autisme, ADHD, psykisk sårbarhed eller lignende i overgangen til 
arbejdsmarkedet./one.numr/one.numr/one.numr Og det kan være High:Five, der siden 2006 har arbejdet med at få bl.a. unge, 
som er kendt af politiet, tilbage på sporet ved fx at komme i arbejde.
Danmarksdemokraterne vil herudover prioritere og bl.a. også at arbejde for støtte til fx følgende 
initiativer: 
- Landsdækkende vågetjenester 
- Cykling uden alder
- Skolevenner
- Endometriose Fællesskabet
- Gladfondens Flexuddannelse 
- Landsdækkende indsatser på demensområdet 
- Mandecentret 
- Antidote 
- Bedre beskæftigelsesindsatser for seniorer
- Klar til start  
- Nordkraft Big Band
- Finn Nørgaard Fonden
Danmarksdemokraterne afsætter 50 mio. kr. til at styrke civilsamfundet og det frivillige foreningsliv i 
hele landet. Vi opfordrer samtidig regeringen til at levere på løftet om en model for en stabil 
grundﬁnansiering af civilsamfundsorganisationer på social- og sundhedsområdet. Det dur ikke, at 
organisationerne efterlades med usikkerhed fra år til år, som betyder, at arbejdsindsatserne går fra 
borgerne til administration, fordi man ikke kan planlægge langsigtet./one.numr/one.numr/two.numr
ET STYRKET CIVILSAMFUND OG
FORENINGSLIV I HELE LANDET
44DEMOKRATERNEDANMARKS
ØVRIGE INITIATIVER
FINANSLOVSFORSLAG
Regeringen styrker udenrigstjenesten i disse år. I 2024 er det med 447 millioner kroner, 551 millioner 
kroner i 2025, 655 millioner kroner i 2026 og 759 millioner kroner i 2027./one.numr/one.numr/three.numr
I stedet for Lars Løkkes ambassader rundt omkring i verden og ﬂere penge til Afrika mener vi, at det 
skal komme danskerne til gode. For det er ikke hensigtsmæssigt, at vi sender så mange penge ud, når 
vi også har brug for dem herhjemme.
Danmarksdemokraterne foreslår, at udviklingsbistanden kommer tilbage på 2022-niveau, hvor 
bistanden var på 17.624 millioner kroner inkl. efterregulering mod regeringens forslag til ﬁnanslov for 
2025, hvor der er afsat 22.466 millioner kroner,/one.numr/one.numr/four.numr hvilket vil give 4.842 mia. kr.
Derudover foreslår Danmarksdemokraterne en udredningspause i 2025 i bevillingen til 
Mellemfolkeligt Samvirke, hvor personer er blevet afsløret i at lægge antisemitiske opslag på sociale 
medier og være lige lovlig venlig stemt over for en terrororganisation i Palæstina. Der er brug for en 
tænkepause, og derfor bør bevillingen til Mellemfolkeligt Samvirke, som regeringen har valgt som 
strategisk partner for perioden 2022-2025/one.numr/one.numr/five.numr og støtter hvert år med 129 mio. kr., pauses indtil videre. 
Herudover foreslår Danmarksdemokraterne også, at en del af udviklingsbistand målrettes til 
forfulgte religiøse mindretal.
Det anslås, at der er omkring 365 mio. forfulgte kristne i verden, men alligevel var det desværre ikke 
et fokuspunkt hos regeringen, da den kom med sin redegørelse i Folketinget om Danmarks 
udviklingssamarbejde og global klimapolitik, hvor forfulgte kristne ikke var nævnt med ét ord./one.numr/one.numr/six.numr
Det er vigtigt, at der i arbejdet med udviklingsbistand indtænkes, hvordan modtagerlandet kan 
arbejde med tros- og religionsfrihed samt med beskyttelse af forfulgte religiøse minoriteter. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at 129 mio. kr. målrettes til forfulgte religiøse mindretal ved 
at gøre dansk udviklingsbistand til udviklingslande betinget af, at der i modtagerlandet bliver gjort 
en ordentlig indsats for at beskytte kristne mindretal og forfølge gerningsmændene til de 
forbrydelser, der begås. 
MINDRE BEVILLING TIL UDENRIGSTJENESTEN
OG MERE MÅLRETTET UDVIKLINGSBISTAND
45DEMOKRATERNEDANMARKS
ØKONOMI OG FINANSIERING
FINANSLOVSFORSLAG
Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsudspil for 2025 indeholder en række initiativer, der sikrer stærke 
og attraktive landdistrikter, skaber bedre rammer for vores små og mellemstore virksomheder i 
Produktionsdanmark, prioriterer vores sundhedsvæsen og ældrepleje og står vagt om en stram og 
konsekvent udlændingepolitik, der passer på Danmark. 
Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsprioriterer er fuldt ﬁnansierede. Vi ﬁnansierer vores 
ﬁnanslovsforslag med følgende initiativer:
- Reduktion af integrationsydelsen/one.numr/one.numr/seven.numr
- Indføre opholdskrav for dagpenge/one.numr/one.numr/eight.numr
- Indføre deltagerbetaling for dansk undervisning/one.numr/one.numr/nine.numr
- Skære i de ikke-lovpligtige integrationsindsatser/one.numr/two.numr/zero.numr
- Besparelse på kulturministeriets område/one.numr/two.numr/one.numr
- Reform af jobcentrene/one.numr/two.numr/two.numr
- Besparelse på konsulenter i det oﬀentlige/one.numr/two.numr/three.numr
- Træk på generelle reserver/one.numr/two.numr/four.numr
- Besparelse på kommunikationsansatte i staten/one.numr/two.numr/five.numr
- Skære i udviklingsbistanden/one.numr/two.numr/six.numr
- Mindre bevilling til udenrigstjenesten/one.numr/two.numr/seven.numr
ØKONOMI OG FINANSIERING
Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsforslag præsenterer en række fuldt ﬁnansierede ændringer til 
regeringens ﬁnanslovsforslag.
Samtidig ser Danmarksdemokraterne behovet for reformer, der øger arbejdsudbuddet, så vi har råd 
til velfærd i fremtiden. Derfor var vi også glade for bl.a. at være med i aftaler om en arbejdspligt, en 
skattereform og en universitetsreform, der sikrer et øget arbejdsudbud./one.numr/two.numr/eight.numr /one.numr/two.numr/nine.numr /one.numr/three.numr/zero.numr
For det er helt afgørende, at vi sikrer den nødvendige arbejdskraft til vores virksomheder i 
Produktionsdanmark samt vores velfærdssamfund. 
Derfor ser Danmarksdemokraterne også frem til at lave ﬂere reformer, der sikrer den nødvendige 
arbejdskraft, så vi kan fremtidssikre vores samfund, herunder indretningen af 
tilbagetrækningsordningerne, ligesom vi gerne ser på justeringerne af mulighederne for at tiltrække 
kvaliﬁceret udenlandsk arbejdskraft fx via yderligere justeringer af beløbsordningen mv. 
På dette års forslag til ﬁnanslov har Danmarksdemokraterne prioriteret en række initiativer fra det 
fælles ﬁnanslovsudspil, vi præsenterede sammen med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti 
og Dansk Folkeparti. I lyset heraf er forslaget om udvidelse af barselsorloven ikke prioriteret på 
forslaget til ﬁnanslov for 2025, men indgår fortsat i Danmarksdemokraternes langsigtede 
økonomiske prioriteringer.
BEHOV FOR REFORMER
46DEMOKRATERNEDANMARKS
ØKONOMIOVERSIGT (MIA. KR.)
47
Udvikling i landdistrikterne     
Flere midler til kystsikring                0,125      
Flere attraktive landdistrikter gennem landsbyfornyelse             0,118      
Fjernelse af tinglysningsafgift for de første 500.000 kr. af et huskøb          0,280      
Øget bevilling til LAG-ordningen               0,025      
Udﬂytning af statslige arbejdspladser                0,150      
En større bredbåndspulje                0,100      
Flere og bedre multihuse i landdistrikterne              0,025      
Pulje til landsbyskoler i landdistrikterne               0,150      
Ungdomsuddannelser i hele landet                0,050      
Genindfør udﬂytning af velfærdsuddannelser               0,203      
Bedre kollektiv transport i landdistrikterne                0,150      
Flere innovationsprojekter, der skal styrke mobiliteten i landdistrikterne           0,100      
Bedre fordeling af gevinsterne ved energianlæg              0,010      
Kompensation til naboer til vindmøller og solceller              0,100       
  
Bedre vilkår for Produktionsdanmark  
Et højere kørselsfradrag i yderkommunerne              0,900      
Fagrettede studieretninger på gymnasiet              0,035      
Ophæve indkomstgrænsen for arbejde ved siden af SU            0,220      
Afskaf gebyr for bus- og godskørselstilladelser                0,028      
Styrkelse af butiksliv ved moderniseret anvendelse af ﬁrmagavekort          0,200      
Bedre støtte til lærlinge og elever med udfordringer             0,020      
Fuld dækning af lærlinges transport               0,035      
Tilbagerulle kilometerafgiften på lastbiler              1,575      
Fjern Flyafgiften                0,900      
  
Sundhed og velfærd i hele landet  
Danmarksdemokraternes sundhedsudspil – ”Mere sundhed tættere på dig”  1,000      
Bedre velfærd med smarte teknologier               0,015      
Bedre hjælp til gigtplagede borgere (Vederlagsfri fysioterapi)            0,100      
Indføre forsøgsordning til pasning af ældre familiemedlemmer            0,100      
Fremrykke stigningen i seniorpræmien                0,150      
Tilskud til hjemmepasning af eget barn               0,200      
En god start på voksenlivet for anbragte børn og unge
(Børneopsparing til anbragte børn og unge)              0,020      
  
En udlændinge- og retspolitik, der passer på Danmark  
Lavere ydelser for ﬂygtninge og indvandrere                0,035     
Tredje udrejsecenter for udviste kriminelle udlændinge              0,250      
Opgør med negativ social kontrol i islamiske miljøer             0,100      
Flere hjemsendelser af ﬂygtninge              0,035      
Permanent grænsekontrol               0,375      
Akutpakke til Kriminalforsorgen                0,500      
Pulje til reducering af prøveløsladelser               0,200      
Udvidet åbningstid på nærpolitistationer              0,030      
Ofre for forbrydelser skal have bedre adgang til hjælp            0,010 
Skære i udviklingsbistanden                 4,800     
Indføre opholdskrav for dagpenge                0,150     
Indføre deltagerbetaling for dansk undervisning              0,145     
Skære i de ikke-lovpligtige integrationsindsatser                0,150     
     
Øvrige tiltag  
Genindfør Store Bededag                3,100      
Besparelse på kulturministeriets område                 1,000     
Reform af jobcentrene (3 mia. årligt efterfølgende)                  1,000     
Besparelse på konsulenter i det oﬀentlige                0,600     
Tilbagerulle antallet af statslige ansatte til før SVM-regeringen              1,000     
Træk på centrale reserver på §35                 3,000     
Mindre forbrug af ekstern kommunikationsansatte i staten             0,100     
Mindre bevilling til udenrigstjenesten                 1,000     
Veteran udspil                  0,100      
Fjernelse af besparelser i Forsvaret              0,200      
Et styrket civilsamfund og foreningsliv i hele landet             0,050      
  
I alt                  12,034              12,980      
  
  
Samlet overﬁnansiering efter tilbageløb  0,947      
Udgifter Finansiering
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
KILDER
1 DR: ”En CO2-afgift ligger tungest på skuldrene af danskerne i yderområderne” , 25. marts 2024
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/en-co2-afgift-ligger-tungest-paa-skuldrene-af-danskerne-i-yderomraaderne
2 Økonomiministeriet: ”Aftale om et grønt Danmark” , 24. juni 2026
https:/ /oem.dk/media/9949/aftale-om-et-groent-danmark.pdf
3 Landbrug og Fødevarer: ”Alvorlige konsekvenser af dansk enegang med høj, ensartet 
CO2e-afgift på landbrugets biologiske processer” , 28. oktober 2022
https:/ /lf.dk/aktuelt/artikler/2022/alvorlige-konsekvenser-af-dansk-enegang-med-hoej-ensartet-co2e-afgift-paa-landbruge
ts-biologiske-processer/
4 Regeringen: ”Ansvar for Danmark” , december 2022
https:/ /fm.dk/udgivelser/2022/december/regeringsgrundlag-ansvar-for-danmark/ 
5 Venstre: ”Et stærkt og sammenhængende Danmark” , oktober 2022
https:/ /www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/et-staerkt-og-sammenhaengende-danmark
6 TV2: ”500-årshændelse kan være indtruﬀet under stormﬂoden” , 22. oktober 2023
https:/ /vejr.tv2.dk/2023-10-22-500-aarshaendelse-kan-vaere-indtruﬀet-under-stormﬂoden#:~:text=Fredag%2520aften%2520
og%2520natten%2520til,i%2520de%2520sydlige%2520danske%2520farvande.
7 Finansministeriet: ”Aftale om ﬁnansloven 2024” , 27. november 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2024/februar/ﬁnansloven-for-2024/
8 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov 2023” , marts 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/marts/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2023-marts-2023/
9 Finansministeriet: ”Aftale om ﬁnansloven 2024” , 27. november 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2024/februar/ﬁnansloven-for-2024/
10 Landdistrikternes Fællesråd: ”LAG-midler har skabt 2.400 arbejdspladser”
https:/ /www.landdistrikterne.dk/pressemeddelelser/lag-midler-har-skabt-2-400-arbejdspladser/ 
11 Kirkeministeriet: "Nu åbner LAG-ordningen for ansøgninger” , 8. maj 2023
https:/ /www.blkm.dk/aktuelt/singlevisning/nu-aabner-lag-ordningen-for-ansoegninger
12 BalanceDanmark: ”Geograﬁsk fordeling af statslige arbejdspladser 2015-2023” , december 2023
https:/ /balance-danmark.dk/wp-content/uploads/2024/01/Analyse.-Geograﬁsk-fordeling-af-statslige-arbejdspladser-2015-
2023.pdf
13 Jyllands-Posten: ”Statslige arbejdspladser skal være for hele Danmark” , 28. marts 2024
https:/ /jyllands-posten.dk/debat/kronik/ECE16958027/statslige-arbejdspladser-skal-vaere-for-hele-danmark/
14 FT 2023/24: ”B 20 Forslag til folketingsbeslutning om at iværksætte en forundersøgelse med 
henblik på udﬂytning af 10.000 statslige arbejdspladser over de kommende år. ” , 14. december 
2024 
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/beslutningsforslag/b20/index.htm
15 Information: ”Overvismand: Udﬂytning af statslige arbejdspladser er den mest eﬀektive metode 
til at skabe job og økonomisk aktivitet” , 19. januar 2018
https:/ /www.information.dk/indland/2018/01/overvismand-udﬂytning-statslige-arbejdspladser-mest-eﬀektive-metode-skab
e-job-oekonomisk-aktivitet
16 FT 2022/23: ”ULØ, Alm. del, endeligt svar på spørgsmål 3” , 30 januar 2022
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/ul%C3%B8/spm/3/svar/1925864/2653503.pdf
17 Altinget: ” SVM-regeringen sætter færre penge af til bredbånd og nedrivning end i tidligere års 
ﬁnanslove” , 31. august 2023
https:/ /www.altinget.dk/by/artikel/svm-regeringen-saetter-faerre-penge-af-til-bredbaand-og-nedrivning-end-i-tidligere-ﬁ
nanslove
18 Finansministeriet: ”Finansloven for ﬁnansåret 2024” , november 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2024/februar/ﬁnansloven-for-2024/
19 TV2: ”19 folkeskoler lukker – mor må sende børn i folkeskole 15 kilometer væk” , 6. august 2023
https:/ /nyheder.tv2.dk/samfund/2023-07-07-19-folkeskoler-lukker-mor-maa-sende-boern-i-folkeskole-15-kilometer-vaek
20 DR: ”Skrabet budget til lejrskoler, skolelukninger og aﬂyst svømmeundervisning: Flere 
kommuner lægger op til at spare på skolerne” , 31. august 2023.
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/skrabet-budget-til-lejrskoler-skolelukninger-og-aﬂyst-svoemmeundervisning-ﬂere
21 Børne- og undervisningsministeriet: ”Ungdomsuddannelser: Regeringen vil ﬂytte trecifret 
millionbeløb fra store til små institutioner” , 24. august 2024.
https:/ /www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/2024/aug/240824-regeringen-vil-ﬂytte-trecifret-millionbeloeb-fra-store-til-smaa
-institutioner
22 Altinget: ”Erhvervsskole-aktører: Nyt taxameter rammer små erhvervsgymnasier i landdistrikter 
stik imod intentionen” , 10. september 2024.
https:/ /www.altinget.dk/uddannelse/artikel/gymnasie-og-erhvervsskoleforeninger-i-opraab-omfordeling-rammer-erhvervsg
ymnasier-i-landdistrikter 
DEMOKRATERNEDANMARKS 48
23 TV2Østjylland: ”Vil have minister ind i sag om lokal sosu-skole” , 11. september 2024.
https:/ /www.tv2ostjylland.dk/norddjurs/vil-have-minister-ind-i-sag-om-lokal-sosu-skole 
24 Avisen Danmark: ”Udkantsgymnasier mister million-tilskud: - Peanuts, udtaler minister” , 11. 
september 2024.
https:/ /avisendanmark.dk/politik/udkantsgymnasier-mister-million-tilskud-peanuts-udtaler-minister 
25 Uddannelses- og Forskningsministeriet: ”Bred politisk aftale om bedre muligheder for 
uddannelse i hele Danmark” , 25. juni 2021
https:/ /ufm.dk/aktuelt/pressemeddelelser/2021/bred-politisk-aftale-om-bedre-muligheder-for-uddannelse-i-hele-danmark
26 Finansministeriet: ”Ansvar for Danmark” , 14. december 2022
https:/ /www.stm.dk/statsministeriet/publikationer/regeringsgrundlag-2022/
27 Viborg Stifts Folkeblad: ”Ny holdning: Læreruddannelsen i Skive skal alligevel ikke lukke” , 19. juni 
2024 
https:/ /viborg-folkeblad.dk/viborg/ny-holdning-laereruddannelsen-i-skive-skal-alligevel-ikke-lukke
28 FT: 2022/23: ”UFU, Alm. del, endeligt svar på spørgsmål 42” , 21. februar 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/ufu/spm/42/svar/1932093/2664324.pdf
29 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov 2024” , 31. august 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/august/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2024/
30 DR: ”Millionregning er landet i ﬂere kommuner: Nu risikerer busruter at blive nedlagt” , 7. august 
2023 
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/millionregning-er-landet-i-ﬂere-kommuner-nu-risikerer-busruter-blive-nedlagt
31 Berlingske: ”Ny aftale vil mangedoble grøn energi på land og til vands i 2030” , 25. juni 2022
https:/ /www.berlingske.dk/politik/ny-aftale-vil-mangedoble-groen-energi-paa-land-og-til-vands-i-2030
32 TV2 Kosmopol: ”Kun få hovedstadskommuner byder ind” , 19. januar 2023
https:/ /www.tv2kosmopol.dk/metropolen/kun-faa-hovedstadskommuner-byder-ind-resten-kan-ikke-ﬁnde-plads-til-vindmoe
ller-og-solcelleparker
33 Kraka: ” Husprisanalyse: ”Hvad er geneomkostningen ved naboskab til en solcellepark? ” , 16. juni 
2023 
https:/ /kraka-economics.dk/sites/default/ﬁles/2023-06/Husprisnotat.pdf
34 Energistyrelsen: ”Fremme af udbygning med vindmøller og solceller”
https:/ /ens.dk/ansvarsomraader/stoette-til-vedvarende-energi/fremme-af-udbygning-med-vindmoeller
35 FT 2022/23: ”KEF Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 328” , 30. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/kef/spm/328/svar/1969446/2731322.pdf
36 Erhvervsministeriet: ”Bredt ﬂertal enige om milliardaftale for dansk iværksætteri” , 21. juni 2024
https:/ /www.em.dk/aktuelt/nyheder/2024/jun/bredt-ﬂertal-enige-om-milliardaftale-for-dansk-ivaerksaetteri
37 Avisen Danmark: ” Det kommer altså til at koste: Her rammer udskældt vejafgift særligt hårdt” , 
9. juni 2023
https:/ /avisendanmark.dk/erhverv/udskaeldt-vejafgift-kan-koste-yderomraaderne-dyrt-bor-du-heroppe-og-skal-eksportere
-til-tyskland-er-der-langt-til-graensen
38 DR: ” Klimaafgift på landbrug koster ﬂest arbejdspladser blandt kvægbønder” , 26. juni 2024
https:/ /www.dr.dk/nyheder/politik/klimaafgift-paa-landbrug-koster-ﬂest-arbejdspladser-blandt-kvaegboender
39 Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri: ” Fødevareklyngen eksporterede danske varer til 
udlandet for 197 mia. kroner sidste år” , 1. september 2023
https:/ /fvm.dk/nyheder-og-pressemeddelelser/2023/sep/foedevareklyngen-eksporterede-danske-varer-til-udlandet-for-197
-mia-kroner-sidste-aar
40 TV2 Fyn: ”Fødevareminister: CO2-aftale koster 1000 arbejdspladser” , 25. juni 2024
https:/ /www.tv2fyn.dk/fyn/foedevareminister-co2-aftale-koster-1000-arbejdspladser
41 Finansministeriet: ”Regeringen indgår bred aftale om skattereform” , 14. december 2023
https:/ /fm.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2023/december/regeringen-indgaar-bred-aftale-om-skattereform/
42 Dansk Industri: ”Virksomhederne forventer udfordringer med mangel på medarbejdere frem 
mod 2030” , januar 2024
https:/ /www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2024/1/virksomhederne-forventer-udfordringer-med-mangel-pa-medarbejder
e-frem-mod-2030/
43 Finansministeriet: ”Finansloven for ﬁnansåret 2024” , november 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2024/februar/ﬁnansloven-for-2024/
44 Skat: ”Kørselsfradrag”
https:/ /skat.dk/borger/fradrag/koerselsfradrag/koerselsfradrag-befordringsfradrag
45 Børne-og Undervisningsministeriet: ”Årets søgetal til ungdomsuddannelserne er nu opgjort” , 17. 
april 2023 
https:/ /www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/2023/april/230417aarets-soegetal-til-ungdomsuddannelserne-er-nu-opgjort
46 Uddannelses-og Forskningsministeriet: ”Reform af universitetsuddannelserne i Danmark” , 27. 
juni 2023 
https:/ /ufm.dk/uddannelse/videregaende-uddannelse/temaer/forberedt-pa-fremtiden/reform-af-universitetsuddannelsern
e-i-danmark
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
DEMOKRATERNEDANMARKS 49
47 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 232” , 27. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/ﬁu/spm/232/svar/2052271/2873571.pdf
48 Retsinformation: ”Bekendtgørelse om gebyrer og afgifter på Færdselsstyrelsens område” , 2023
https:/ /www.retsinformation.dk/eli/lta/2023/569
49 Mobilitywatch: ”Trods opråb fra transportbranchen: Minister vil fastholde omstridte gebyrer” , 
29. april 2024 https:/ /mobilitywatch.dk/nyheder/fragt_logistik/article17061342.ece
50 FT 2021/22: ”B 155: Forslag til folketingsbeslutning om modernisering af lovgivningen om 
ﬁrmagavekort” , 1. marts 2022
https:/ /www.ft.dk/ripdf/samling/20211/beslutningsforslag/b155/20211_b155_som_fremsat.pdf
51 FT 2021/22: ”B 155 - endeligt svar på spørgsmål 2” , 2. juni 2022
https:/ /www.ft.dk/samling/20211/beslutningsforslag/B155/spm/2/svar/1890469/2587146.pdf
52 Dansk Industri: ”Transport/befordring for lærlinge og elever” , 1. april 2023
https:/ /www.danskindustri.dk/vi-radgiver-dig/personale/elever-og-larlinge/aub-og-tilskud/transport-befordring-for-larling
e-og-elever/
53 Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ”Danmark mangler 99.000 faglærte i 2030” , 10. marts 2021.
https:/ /www.ae.dk/analyse/2021-03-danmark-mangler-99000-faglaerte-i-2030 
54 FT 2022/23: ”L 74 Forslag til lov om vejafgift” , 1. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/lovforslag/l74/index.htm
55 Avisen Danmark: ” Det kommer altså til at koste: Her rammer udskældt vejafgift særligt hårdt” , 
9. juni 2023
https:/ /avisendanmark.dk/erhverv/udskaeldt-vejafgift-kan-koste-yderomraaderne-dyrt-bor-du-heroppe-og-skal-eksportere
-til-tyskland-er-der-langt-til-graensen
56 FT 2023/24: ” SAU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 472” , 13. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/sau/spm/472/svar/2047785/2865608.pdf
57 DR: ”Regeringen lander aftale om ﬂyafgift med SF og Enhedslisten – nu bliver det 100 kroner 
dyrere for en ﬂybillet” , 15. december 2023
https:/ /www.dr.dk/nyheder/viden/klima/regeringen-lander-aftale-om-ﬂyafgift-med-sf-og-enhedslisten-nu-bliver-det-100
58 Skatteministeriet: ”Grøn luftfart i Danmark” , 15. december 2023
https:/ /skm.dk/media/nxucpgyd/aftaletekst-groen-luftfart-i-danmark.pdf
59 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Sundhedsstrukturkommissionens rapport - 
beslutningsgrundlag for et mere lige, sammenhængende og bæredygtigt sundhedsvæsen” , 11. juni 
2024
https:/ /www.ism.dk/Media/638545635292256419/Hovedrapport-tilg%c3%a6ngelig-ﬁl.pdf  
60 Danmarksdemokraterne: ”Et stærkt sundhedsvæsen nær dig” , 15. august 2024
https:/ /danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/08/Et-staerkt-sundhedsvaesen-naer-dig_V8_low.pdf
61 SST.dk: ”Den Nationale Sundhedsproﬁl 2021” , 10. marts 2022
https:/ /www.sst.dk/-/media/Udgivelser/2022/Sundhedsproﬁl/Sundhedsproﬁlen.ashx 
62 SST.dk: ”Diagnoser der ikke er omfattet af ordningen om vederlagsfri fysioterapi” , 3. maj 2021
https:/ /www.sst.dk/da/Fagperson/Sygdomme-lidelser-og-behandling/Genoptraening-og-rehabilitering/Vederlagsfri-fysiote
rapi
63 FT 2022/23: ”SUU Almdel endeligt svar på spørgsmål 487” , 12. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/suu/spm/487/svar/1968339/2729009.pdf
64 FT 2022/23: ”Endeligt svar på spørgsmål 487 SUU alm del” , 26. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/suu/spm/487/svar/1968339/2729009.pdf
65 Danmarks Statistik: ”Flere lønmodtagere modtog samtidig folkepension” , 10. oktober 2024.
https:/ /www.dst.dk/da/Statistik/nyheder-analyser-publ/nyt/NytHtml?cid=54614 
66 Dansk Arbejdsgiverforening: ”Markant ﬂere trækker sig tilbage før pensionsalderen for egne 
midler” , 15. januar 2024
https:/ /www.da.dk/politik-og-analyser/beskaeftigelse/2024/markant-ﬂere-traekker-sig-tilbage-foer-pensionsalderen-for-eg
ne-midler/
67 Finansministeriet: ”Aftale om reform af personskat” , 14. december 2023
https:/ /fm.dk/media/aqgjhsug/aftale-om-reform-af-personskat-a.pdf
68 Folketinget: BUU Almdel endeligt svar på spørgsmål 348 Bilag til BUU alm del spm 348 docx 
(ft.dk), 16. september 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/buu/spm/348/svar/2068609/2906234.pdf
69 VIVE: ”Anbragte unge har en vanskeligere start på voksenlivet” , 4. september 2020
https:/ /www.vive.dk/da/temaer/forloebsundersoegelser/afu-forloebsundersoegelsen-af-anbragte-boern-foedt-i-1995/anbr
agte-unge-har-en-vanskeligere-start-paa-voksenlivet/
70 Politiken: ”Israel nedjusterer antal dræbte i Hamas-angreb til 1.200” , 10. november 2023
https:/ /politiken.dk/internationalt/art9616911/Israel-nedjusterer-antal-dr%C3%A6bte-i-Hamas-angreb-til-1.200
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
DEMOKRATERNEDANMARKS 50
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
71 Jyllands-Posten: ”Inger Støjberg: Anerkend Israel eller glem dansk statsborgerskab” , 18. marts 
2023
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE16928692/inger-stoejberg-anerkend-israel-eller-glem-dansk-statsborgerskab/
72 Berlingske: ”Kongebreve blev i årevis udnyttet til blåstempling af barnebrude i Danmark” , 5. 
november 2023
https:/ /www.berlingske.dk/opinion/kongebreve-blev-i-aarevis-udnyttet-til-blaastempling-af-barnebrude-i  
73 Berlingske: ”Politiet sigter ikke imam, som ulovligt viede mindreårig pige” , 1. februar 2024
https:/ /www.berlingske.dk/indland/politiet-sigter-ikke-imam-som-ulovligt-viede-mindreaarig-pige
74 Berlingske: ”Minister chokeret over nye tal om barnebrude: »Det er statsautoriseret pædoﬁli” , 18. 
december 2023
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret
75 FT 2023/24: ”Spørgetime med statsministeren - TV fra Folketinget” , 28. november 2023
https:/ /www.ft.dk/aktuelt/webtv/video/20231/salen/25.aspx?as=1#player
76 Integrationsbarometer: ”Hvor mange er i arbejde” , 4. kvartal 2023
https:/ /integrationsbarometer.dk/aktuelt/7
77 Beskæftigelsesministeriet: ” Ny aftale indfører arbejdspligt” , 13. oktober 2023
https:/ /bm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2023/10/ny-aftale-indfoerer-arbejdspligt/
78 Beskæftigelsesministeriet: ” Aftale om Nyt kontanthjælpssystem – ﬂere i arbejde, enklere regler 
og færre børn i lavindkomst” , oktober 2023
https:/ /bm.dk/media/ml3bmn5v/aftale-om-nyt-kontanthjaelpssystem-ﬂere-i-arbejde-enklere-regler-og-faerre-boern-i-lavi
ndkomst.pdf
79 FT 2021/22: ”BEU Alm.del, endeligt svar på spørgsmål 241, ” 13. april 2022
https:/ /www.ft.dk/samling/20211/almdel/beu/spm/241/svar/1874072/2559268.pdf
80 TV Midtvest: ” Afsløring: Kæmpe narkosag på Kærshovedgård - fem beboere fængslet” , 29. 
august 2023
https:/ /www.tvmidtvest.dk/udrejsecenter-kaershovedgaard/afsloering-kaempe-narkosag-paa-kaershovedgaard-fem-beboe
re-faengslet
81 TV Midtvest: ” Venstre hiver minister i samråd efter erstatning til Kærshovedgård-naboer” , 30. 
marts 2022
https:/ /www.tvmidtvest.dk/udrejsecenter-kaershovedgaard/venstre-hiver-minister-i-samraad-efter-erstatning-til-kaershove
dgaard-naboer
82 Information: ”Nye tal: Driftsudgifter på øen Lindholm vil mindst være 1,8 mio. kr. pr. udlænding i 
2022” , 5. december 2018
https:/ /www.information.dk/indland/2018/12/nye-tal-driftsudgifter-paa-oeen-lindholm-mindst-vaere-18-mio-kr-pr-udlaendi
ng-2022
83 Danmarksdemokraterne: ” Udspil: Opgør med negativ social kontrol i islamiske miljøer” , 11. 
marts 2024
https:/ /danmarksdemokraterne.dk/forside/udspil-opgoer-med-negativ-social-kontrol-i-islamiske-miljoeer/
84 Udlændinge- og Integrationsministeriet: ”Repatriering”
https:/ /uim.dk/arbejdsomraader/repatriering/
85 FT 2022/23: ” UUI Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 207” , 27. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/uui/spm/207/svar/1968438/2729279.pdf
86 FT: 2023/24: ” UUI Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 377” , 16. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/uui/spm/377/svar/2049046/2867807.pdf
87 Udlændinge- og integrationsministeriet "Højeste europæiske migrationstal siden krisen i 2015- 
2016", 28. december 2023
https:/ /uim.dk/nyhedsarkiv/2023/december/hoejeste-europaeiske-migrationstal-siden-krisen-i-2015-2016/
88 TV2: ” Flere end en million asylansøgere kom til EU sidste år – nu er helt ny gruppe begyndt at 
komme til” , 26. maj 2024
https:/ /nyheder.tv2.dk/udland/2024-05-21-ﬂere-end-en-million-asylansoegere-kom-til-eu-sidste-aar-nu-er-helt-ny-gruppe
-begyndt-at-komme-til#:~:text=Helt%2520pr%25C3%25A6cist%25201.129.800%2520personer,sl%25C3%25A5r%2520antallet%252
0af%2520ans%25C3%25B8gere%2520rekord.
89 European Union Agency for Asylum: “Agency for asylum – March 2024” , 21. oktober 2024
https://euaa.europa.eu/latest-asylum-trends-asylum
90 Danmarksdemokraterne: ”Permanent grænsekontrol og styr på EU’s ydre grænser” , 2. juni 2024
https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/05/Permanent-graensekontrol_Udspil_V4_low.pdf
91 FT 2022/23: ”REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 582” , 15. maj 2023
https://www.ft.dk/samling/20222/almdel/reu/spm/582/svar/1957801/2707259.pdf
92 FT 2023/24: ”REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 863” , 8. maj 2024
https://www.ft.dk/samling/20231/almdel/reu/spm/863/svar/2046682/2863835.pdf
93 BT: ”Ikke set værre i 78 år: Penge på vej til overfyldte fængsler” , 7. marts 2023
https://www.ft.dk/samling/20231/almdel/reu/spm/863/svar/2046682/2863835.pdf
DEMOKRATERNEDANMARKS 51
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
94 Justitsministeriet: ”Justitsminister og forligskreds vil bygge nyt fængsel i Viborg Kommune” , 12. 
april 2024
https:/ /www.justitsministeriet.dk/pressemeddelelse/justitsminister-og-forligskreds-vil-bygge-nyt-faengsel-i-viborg-kommune
/
95 Justitsministeriet: ”Kosovos parlament godkender traktat om leje af fængselspladser” , 23. maj 
2024
https:/ /www.justitsministeriet.dk/pressemeddelelse/kosovos-parlament-godkender-traktat-om-leje-af-faengselspladser/
96 Jyllands-Posten: ”Partier anklager regeringen for lukkethed om fængselspladser” , 22. januar 
2023
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE14879161/partier-anklager-regeringen-for-lukkethed-om-faengselspladser/
97 Justitsministeriet: ”Aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2023” , december 
2022
https:/ /www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/12/Aftale-om-politiets-og-anklagemyndighedens-oekonomi-2021
-2023-1.pdf
98 FT 2022/23: ”REU Alm.del, endeligt svar på spørgsmål 117” , 14. februar 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/reu/spm/117/svar/1930874/2662251.pdf
99 FT 2022-23 (2. samling): "SUU Alm.del, endeligt svar på spørgsmål 518", 1. september 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/suu/spm/518/svar/1975820/2744714.pdf
100 Berlingske: "Kongebreve blev i årevis udnyttet til blåstempling af barnebrude i Danmark", 5. 
november 2023 
https:/ /www.berlingske.dk/opinion/kongebreve-blev-i-aarevis-udnyttet-til-blaastempling-af-barnebrude-i
101 Berlingske: "Minister chokeret over nye tal om barnebrude: »Det er statsautoriseret pædoﬁli«", 
18. december 2023 
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret
102 Jyllands-Posten: ”Ny regering vil afskaﬀe store bededag eller anden helligdag for at ﬁnansiere 
øgede forsvarsudgifter” , 14. december 2022 
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE14724971/ny-regering-vil-afskaﬀe-store-bededag-eller-anden-helligdag-for-at-ﬁnansi
ere-oegede-forsvarsudgifter/
103 Finansministeriet: ”Finansministeriet opjusterer råderummet frem mod 2030” , 24. maj 2024
https:/ /fm.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2024/maj/ﬁnansministeriet-opjusterer-raaderummet-frem-mod-2030/#:~:text=Finansmi
nisteriet%2520har%2520udarbejdet%2520en%2520ny,er%2520opjusteret%2520med%252011%25C2%25BC%2520mia.
104 Forsvarsministeriet: ”Faktaark: Håndtering af styrkelse af dansk forsvar og sikkerhed samt 
Ukrainefonden” , 13. marts 2024
https:/ /www.fmn.dk/globalassets/fmn/dokumenter/nyheder/2024/-faktaark-ﬁnansiering-2024.pdf
105 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 234” , 13. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/ﬁu/spm/234/svar/2047613/2865290.pdf
106 Finansministeriet: ”Faktaark - Regeringens oplæg til politisk prioriteret opgavebortfald på 
FFL25” , 30. august 2024
https:/ /fm.dk/media/rngbyjpf/faktaark_regeringens-oplaeg-til-politisk-prioriteret-opgavebortfald-paa-ﬄ25.pdf
107 NB Økonomi: 
https:/ /www.nb-okonomi.dk/2024/08/29/svm-regeringen-har-oeget-statens-administration-med
-naesten-3000-fuldtidsansatte-paa-15-aar, 29. august 2024
https:/ /www.nb-okonomi.dk/2024/08/29/svm-regeringen-har-oeget-statens-administration-med-naesten-3000-fuldtidsans
atte-paa-15-aar
108 Forsvarsministeriet: ”Bredt folketingsﬂertal bag forsvarsforlig for 2024-2033” , 28. juni 2023
https:/ /www.fmn.dk/da/nyheder/2023/bredt-folketingsﬂertal-bag-forsvarsforlig-for-2024-2033/
109 Berlingske: ”Forsvarskommandoen har med vilje planlagt for høje udgifter” , 15. august 2024
https:/ /www.berlingske.dk/danmark/forsvarskommandoen-har-med-vilje-planlagt-for-hoeje-udgifter
110 TV2: ”Forsvaret melder afbud til stor NATO-øvelse i Tyskland - TV 2” , 13. august 2024
https:/ /nyheder.tv2.dk/politik/2024-08-13-forsvaret-melder-afbud-til-stor-nato-oevelse-i-tyskland
111 TV2 Fyn: ”Unge autister får job gennem uddannelse” , 14. juni 2016
https:/ /www.tv2fyn.dk/fyn/unge-autister-far-job-gennem-uddannelse
112 Finansministeriet: ”Ansvar for Danmark - Det politiske grundlag for Danmarks regering” , 14. 
december 2022
https:/ /fm.dk/udgivelser/2022/december/regeringsgrundlag-ansvar-for-danmark/
113 Jyllands-Posten: ”Støjberg vil skære i ulandsbistand for at få store bededag tilbage  
Jyllands-Posten” , 9. oktober 2023
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE16495272/stoejberg-vil-skaere-i-ulandsbistand-for-at-faa-store-bededag-tilbage/
DEMOKRATERNEDANMARKS 52
KILDER
FINANSLOVSFORSLAG
114 FT 2023/24: URU Alm.del Bilag 248 Præsentation af FFL25 på Udenrigsministeriets område, 4. 
september 2024 https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/URU/bilag/248/2901123.pdf
115 BT: ”Mellemfolkeligt Samvirke hylder hende: Men her taler hun iført terrorgruppes uniform” , 9. 
september 2024
https:/ /www.bt.dk/politik/mellemfolkeligt-samvirke-hylder-hende-men-her-taler-hun-ifoert-terrorgruppes
116 Kristeligt Dagblad: ”Tidligere biskop: Hvor er de 365 millioner forfulgte kristne i Dan Jørgensens 
redegørelse? | Kristeligt Dagblad” , 14. maj 2024
https:/ /www.kristeligt-dagblad.dk/debat/tidligere-biskop-hvor-er-de-365-millioner-forfulgte-kristne-i-dan-joergensens-red
egoerelse
117 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 233” , 20. juni 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/ﬁu/spm/233/svar/2057778/2884218.pdf
118 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 238” , 27. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/ﬁu/spm/238/svar/2052315/2873672.pdf
119 FT 2019/20: ”L 186 - Lov om ændring af lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.ﬂ. 
(Afskaﬀelse af deltagerbetaling og ændring af reglerne om depositum for danskuddannelse til 
udenlandske arbejdstagere, studerende m.ﬂ.), 5. maj 2020
https:/ /www.ft.dk/ripdf/samling/20191/lovforslag/l186/20191_l186_som_fremsat.pdf
120 Finansministeriet, Udlændinge- og Integrationsministeriet, Indenrigs- og Boligministeriet og 
KL. ”Kommunernes ikke-lovpligtige integrationsindsatser” , 2022
https:/ /integrationsbarometer.dk/tal-og-analyser/ﬁler-tal-og-analyser/ﬁler-yderligere-analyser/Kommunernesikkelovpligtig
eintegrationsindsatser.pdf
121 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov 2024 - § 21. Kulturministeriet” , 31. august 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/august/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2024/
122 Finansministeriet: ”Ansvar for Danmark” , 14. december 2022
https:/ /www.stm.dk/statsministeriet/publikationer/regeringsgrundlag-2022/
123 FT 2023/24: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 235” , 17. juni 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/ﬁu/spm/235/svar/2056837/2882495.pdf
124 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov for ﬁnansåret 2024 – § 35. Generelle reserver” , 31. 
august 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/august/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2024/
125 FT 2022/23: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 212” , 19. juni 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/ﬁu/spm/212/svar/1966792/2725620/index.htm
126 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov 2024” , 31. august 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/august/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2024/
127 Finansministeriet: ”Forslag til ﬁnanslov 2024” , 31. august 2023
https:/ /fm.dk/udgivelser/2023/august/forslag-til-ﬁnanslov-for-ﬁnansaaret-2024/
128 Beskæftigelsesministeriet: ” Ny aftale indfører arbejdspligt” , 13. oktober 2023
https:/ /bm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2023/10/ny-aftale-indfoerer-arbejdspligt/
129 Finansministeriet: ”Regeringen indgår bred aftale om skattereform” , 14. december 2023
https:/ /fm.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2023/december/regeringen-indgaar-bred-aftale-om-skattereform/
130 Uddannelses-og Forskningsministeriet: ”Reform af universitetsuddannelserne i Danmark” , 27. 
juni 2023
https:/ /ufm.dk/uddannelse/videregaende-uddannelse/temaer/forberedt-pa-fremtiden/reform-af-universitetsuddannelsern
e-i-danmark
DEMOKRATERNEDANMARKS 53
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Opgoer_med_islamske_parallelsamfund_LOWres_V3.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2026/03/Opgoer_med_islamske_parallelsamfund_LOWres_V3.pdf

OPGØR MED
ISLAMISKE
PARALLELSAMFUND
DEMOKRATERNEDANMARKS
10 KONKRETE FORSLAG TIL AT STRAMME UDLÆNDINGEPOLITIKKEN
Når man kommer til Danmark, skal man indordne sig det danske 
samfund.
Det burde være en grundlæggende selvfølge. Alligevel har islamiske 
særkrav fået lov til at brede sig i vores boligområder, på skolerne og 
i det oﬀentlige rum.
I Danmark skal vi ikke have islamiske parallelsamfund. Alligevel 
oplever vi i dag et samfund, hvor muslimske indvandrermiljøer gang 
på gang forsøger at rykke ved grænserne for, hvad vi skal 
acceptere.
Vi ser et samfund, hvor små piger får at vide, at de skal dække sig 
til. Hvor der kræves kønsopdelt svømning og bederum på 
uddannelsesinstitutionerne.
Hvor muslimske friskoler modarbejder danske værdier. Vi ser en 
ytringsfrihed, der må vige for en koranlov, og vi ser forbrydelser, der 
afgøres af mørkemænd i shariaråd, samt kriminelle udlændinge, 
der udnytter vores velfærdssamfund og skaber utryghed.
Det er et opgør med det Danmark, vi kender og holder af. Et opgør 
med friheden og ligestillingen. Det kan vi ikke tillade. I Danmark skal 
vi ikke indrette vores samfund efter islamiske særhensyn. Vi skal 
forsvare vores frihedsrettigheder, slå hårdt ned på kriminalitet og 
bekæmpe social kontrol.
Derfor fremlægger Danmarksdemokraterne i dag 10 stramninger i 
opgøret med islamiske parallelsamfund.
DEMOKRATERNEDANMARKS
1. FORBUD MOD KØNSOPDELT SVØMNING
2. FORBUD MOD ISLAMISKE BEDERUM PÅ
   LANDETS UDDANNELSESINSTITUTIONER
3. TØRKLÆDEFORBUD I GRUNDSKOLEN
4. OBLIGATORISK UNDERVISNING I
   MUHAMMEDKRISEN I GRUNDSKOLEN
5. LUK MUSLIMSKE FRISKOLER, DER IKKE
   RESPEKTERER DANSKE VÆRDIER
6. ANSIGTSGENKENDELSE I
   GHETTOOMRÅDER
7. FORBUD MOD SHARIARÅD
8. KRIMINELLE UDLÆNDINGE SKAL UDVISES
9. AFSKAFFELSE AF KORANLOVEN
10. GENVURDER FØRTIDSPENSIONEN FOR
    IKKE-VESTLIGE INDVANDRERE OG FJERN
    DEN FRA REGISTREREDE ROCKER- OG
    BANDEMEDLEMMER
DEMOKRATERNEDANMARKS
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Permanent-graensekontrol_Udspil_V4_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/05/Permanent-graensekontrol_Udspil_V4_low.pdf

PERMANENT GRÆNSEKONTROL
OG STYR PÅ EU’S YDRE GRÆNSER
DEMOKRATERNEDANMARKS
PERMANENT GRÆNSEKONTROL
OG STYR PÅ EU’S YDRE GRÆNSER
DEMOKRATERNEDANMARKS
Den 9. juni er der valg til Europa-Parlamentet. Ingen opgave er vigtigere for EU, og dermed også 
for det nye Europa-Parlament, end at sikre, at der er styr på EU’s ydre grænse, så EU ikke hvert år 
modtager i hundredtusindvis af illegale migranter.
For situationen ved EU’s ydre grænser er meget alvorlig. Tilstrømningen til Europa er på sit 
højeste siden ﬂygtningekrisen i 2015 og 2016./one.numr Alene i 2023 søgte ﬂere end én million mennesker 
asyl i EU./two.numr Og den udvikling er desværre fortsat i 2024, hvor ﬂere ﬂygtninge og migranter 
strømmer til Europa./three.numr Det er fuldstændig uholdbart, og det vil ændre Europa for evigt, hvis EU 
hvert år tillader så mange migranter at komme hertil.
Derfor er det helt afgørende for sammenhængskraften i Danmark og Europa, at vi holder 
tilstrømningen på et lavt niveau. Vi må ikke ende i en situation, som minder om den 
ﬂygtningekrise, vi oplevede i 2015, hvor ﬂygtninge gik op ad de danske motorveje. Det skal vi gøre 
alt for at undgå. For selvom de nye migrantstrømme endnu ikke har nået Danmark, så er der en 
risiko for, at vi kan stå i samme situation som i 2015, hvis de nødvendige tiltag ikke bliver taget. 
Alene vores sydlige nabo, Tyskland, modtog mere end en fjerdedel af alle asylansøgere i EU i 
2023./four.numr Det viser med al tydelighed, at der er rigtig mange ﬂygtninge lige på den anden side af 
vores grænse, som hurtigt kan ﬁnde på at drage mod Danmark.
Europa og EU er nødt til at få styr på de ydre grænser. Og så længe der ikke er styr på EU’s ydre 
grænse, så skal de enkelte lande naturligvis kunne indføre national grænsekontrol.
Det skal EU ikke blande sig i.
Det var Danmarksdemokraternes formand, Inger Støjberg, der som ansvarlig minister indførte 
grænsekontrollen under ﬂygtningekrisen i 2016. Siden har SVM-regeringen lempet 
grænsekontrollen. Det var en stor fejl. Danmarksdemokraternes politik er helt klar.
Der skal indføres permanent grænsekontrol, så vi har styr på, hvem der kommer til Danmark.
Et nyt grænsepoliti skal sikre en mere eﬀektiv kontrol med, hvem der kommer hertil, og så skal det 
sikre, at interne prioriteringer i politiet ikke fører til en slækkelse af kontrollen ved grænsen.
Det betyder også, at Schengen-reglerne skal ændres, så de enkelte medlemslande selv kan 
fastlægge niveauet af grænsekontrol.
Der er meget, der tyder på, at vi efter valget får sammensat et Europa-Parlament, der er mere 
borgerligt og med større respekt for nationalstaternes ret til selvbestemmelse. 
Danmarksdemokraterne mener, at vi skal udnytte det momentum til at lave reformer på 
migrationsområdet, så vi får bedre styr på de mange ﬂygtninge og migranter, der søger mod 
Europa. EU’s nyligt vedtagne asylpagt er langtfra nok, og den såkaldte solidaritetsmekanisme er 
direkte skadelig i forhold til ambitionen om at holde migranter ude af Europa.
Der er brug for en ny kurs.
DERFOR FORESLÅR
DANMARKSDEMOKRATERNE
FØLGENDE TILTAG:
1. PERMANENT GRÆNSEKONTROL
   VED DE DANSKE GRÆNSER
2. ET DANSK GRÆNSEPOLITI, DER
   PASSER PÅ DANMARK
3. REVISION AF SCHENGEN-REGLERNE
4. EN STÆRK YDRE GRÆNSE I EU
DEMOKRATERNEDANMARKS
1. PERMANENT GRÆNSEKONTROL
   VED DE DANSKE GRÆNSER
Vi husker alle ﬂygtninge- og migrantkrisen i 2015, da syrere væltede ind over grænsen og gik på 
de danske motorveje. Danmarksdemokraterne mener, at det er en af de vigtigste opgaver at 
sørge for, at det aldrig gentager sig. Derfor var det også helt forkert, at regeringen valgte at 
lempe på grænsekontrollen i 2023, som vores formand, Inger Støjberg, indførte som 
udlændinge-og integrationsminister i 2016, når vi kan konstatere, at der slet ikke er styr på EU’s 
ydre grænser./five.numr
Og senest har vi endda oplevet, at Moderaterne og deres spidskandidat til Europa-Parlamentet, 
Stine Bosse, har udtalt, at Danmark skal tage op mod 7.000 ﬂygtninge om året./six.numr Det vidner om, at
vi har en regering, der ikke prioriterer at passe på Danmark. I Danmarksdemokraterne vil vi en 
anden vej.
Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi skal styrke de indre grænser, når der ikke 
er styr på EU’s ydre grænser.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at indføre permanent grænsekontrol ved de danske 
grænser, fordi forudsætningen for at passe godt på et land er, at man også har styr på, hvem der 
kommer ind over grænserne.
Og vi ved, at grænsekontrollen virker. Sidste år oplyste Syd- og Sønderjyllands politi, at 
politikredsen i perioden fra den 4. januar 2016 til 31. august 2021 har rejst omkring 11.000 sigtelser, 
som kan relateres til den midlertidige grænsekontrol mod Tyskland. Sigtelserne omfatter bl.a. 
narko, våben, menneskesmugling, spirituskørsel og overtrædelser af pasloven./seven.numr Det viser med al 
tydelighed, at grænsekontrollen virker. Og derfor er der et grundlæggende behov for, at den 
gøres permanent, så vi styrker danskernes tryghed.
DEMOKRATERNEDANMARKS
2. ET DANSK GRÆNSEPOLITI,
   DER PASSER PÅ DANMARK
Vi mener grundlæggende, at EU skal blive bedre til at sikre de ydre grænser, og det vil 
Danmarksdemokraterne kæmpe for, hvis vi bliver valgt til Europa-Parlamentet.
Det skal vi gøre gennem EU’s grænseagentur, Frontex. Men vi bliver også nødt til at se i øjnene, at 
EU i mange år ikke har leveret i tilstrækkelig grad med henblik på at nedbringe tilstrømningen til 
Europa. Det bliver vi nødt til at reagere på.
Foruden migrantstrømmene skal det også ses i lyset af den stigende terrortrussel mod Danmark, 
som efterretningstjenesterne har beskrevet./eight.numr Hvis man ser terrortruslen i kombination med 
presset på EU’s ydre grænser, så mener Danmarksdemokraterne, at der er behov for en markant 
styrkelse af vores egen grænse mod Tyskland.
Derfor foreslår vi, at der skal etableres et dansk grænsepoliti, som skal være et supplement til 
Frontex. Hensigten er, at grænsepolitiet skal være en decideret enhed i dansk politi (en dansk 
”border patrol”), som har indsigt i og varetager arbejdet ved grænserne, så der kommer endnu 
bedre styr på grænseoverskridende kriminalitet og de mennesker, der rejser ind i Danmark.
Derfor mener vi, at politiuddannelsen også skal indeholde et spor, der har et klart fokus på, 
hvordan man beskytter vores grænse. I dag er det sådan, at man på uddannelsen til politikadet 
lærer at løse politimæssige opgaver inden for grænsekontrol og bevogtning./nine.numr Det er rigtig godt, 
og vi mener også, at man med fordel kan undersøge, om der er nye ting, som man skal tilknytte 
den del af uddannelsen, når der skal etableres et dansk grænsepoliti.
Bl.a. mener vi, at det er oplagt, at en del af politikadetuddannelsen bør indeholde fag, hvor man 
stifter bekendtskab med værktøjer, der gør, at man i langt højere grad kan bruge og anvende 
teknologi i forbindelse med kriminalitetsbekæmpelse. Vi mener, det er vigtigt, at et dansk 
grænsepoliti i højere grad skal have fokus på teknologi i samarbejde med relevante 
myndigheder, så man i langt højere grad kan blive bedre til at overvåge og kontrollere, hvem der
rejser gennem Europa og mod Danmark. Det mener vi er nødvendigt for at sikre danskernes 
tryghed og sørge for, at der ikke kommer kriminelle udlændinge og terrorister ind i landet.
DEMOKRATERNEDANMARKS
3. REVISION AF
   SCHENGEN-REGLERNE
I dag er der regler, der gør det svært for Danmark at indføre permanent grænsekontrol.
På grund af Schengen-reglerne skal medlemslandene gøre alverdens krumspring og med jævne 
mellemrum opﬁnde nye begrundelser for at fastholde grænsekontrollen, selv om det er åbenlyst 
for enhver, at der ikke er styr på EU’s ydre grænser.
Det er helt uholdbart.
EU’s medlemslande kan indføre midlertidig grænsekontrol af hensyn til deres indre sikkerhed. Det 
følger af Schengen-grænsekodeks artikel 23-25, at en medlemsstat undtagelsesvis og straks kan 
genindføre grænsekontrol ved de indre grænser, hvis der foreligger en alvorlig trussel mod den 
oﬀentlige orden eller den indre sikkerhed. Det er det, Danmark har gjort siden 2016, da den første 
midlertidige grænsekontrol blev indført./one.numr/zero.numr
Sådan er reglerne i dag, men disse regler kan naturligvis ændres. Det vil vi kæmpe for, hvis vi 
bliver valgt til Europa-Parlamentet.
Danmarksdemokraterne foreslår en revision af Schengen-reglerne, så der fremover skal være 
mulighed for, at medlemslandene kan indføre permanent grænsekontrol. Forslaget har tidligere 
været fremsat af Socialdemokratiet i deres udlændingeudspil ”Retfærdig og Realistisk” fra 2018, 
men er ligesom forslaget om at etablere et modtagecenter i Rwanda blevet syltet. /one.numr/one.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS
4. EN STÆRK YDRE
   GRÆNSE I EU
Situationen ved EU’s ydre grænse er meget alvorlig. Vi oplever lige nu, at migranter strømmer til 
Europa, hvilket desværre minder om den situation, vi så under ﬂygtningekrisen i 2015 og 2016. /one.numr/two.numr
Det er en topprioritet for Danmarksdemokraterne, at ﬂygtningekrisen i 2015 ikke gentager sig, og 
vi vil derfor gøre alt, hvad vi kan for at styrke EU’s ydre grænser, hvis vi bliver valgt til 
Europa-Parlamentet.
EU’s nye aftale om asyl- og migration – ”migrationspagten” – er ikke en holdbar løsning og vil 
allerhøjst ﬂytte dele af problemet med irregulær migration fra EU’s medlemslande ved de ydre 
grænser til resten af EU./one.numr/three.numr Samtidig risikerer en fælles omfordeling af asylansøgere, som pagten 
lægger op til, at føre til et øget migrantpres på Europa, fordi en omfordeling vil gøre det mere 
attraktivt at komme til Europa.
Derfor er der for alvor behov for Danmarksdemokraternes tilstedeværelse i Europa-Parlamentet, 
så vi kan sætte vores præg på fremtidens asyl- og migrationssystem i EU, der sikrer en lav 
tilstrømning til EU, samtidig med at ﬂere hurtigst muligt sendes tilbage til deres hjemland.
Derfor foreslår vi, at EU’s ydre grænse styrkes. Vi vil arbejde for, at man styrker EU’s 
grænseagentur, Frontex, samtidig med, at der ved EU’s ydre grænser opsættes hegn, mure og 
mere overvågning. Derudover vil vi arbejde for, at vi får ﬂere grænsevagter hurtigere, end der er 
lagt op til i EU’s nuværende budget.
Det er en kerneprioritet for Danmarksdemokraterne, at EU’s ydre grænse bliver stærkere, så vi 
kan modstå presset fra de mange ﬂygtninge og migranter, der kommer til Europa.
DEMOKRATERNEDANMARKS
FINANSIERING
Danmarksdemokraternes udspil har et klart fokus at passe på Danmark. Vi mener, at det er 
nødvendigt at styrke de indre grænser, når der ikke er styr på EU’s ydre grænser.
Forslaget indeholder også en række tiltag, der medfører varige udgifter som et dansk 
grænsepoliti og en permanent grænsekontrol, der koster ca. 350 mio. kr./one.numr/four.numr Udgifterne vil være 
forbundet med grænsekontrollen, den kriminalitetsbekæmpende indsats i det grænsenære 
område og analyseindsatsen, der understøtter både grænsekontrollen og den 
kriminalitetsbekæmpende indsats.
Samtidig vil der være udgifter forbundet med etableringen af et nyt grænsepoliti herunder 
særligt i form af uddannelse. Det sætter Danmarksdemokraterne 25 mio. kr. af til. /one.numr/five.numr
Udspillet vil være ﬁnansieret i Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsforslag for 2025, hvor der 
samlet set vil være afsat 375 mio. kr.
DEMOKRATERNEDANMARKS
KILDER
1 Udlændinge- og integrationsministeriet "Højeste europæiske migrationstal siden krisen i 2015- 2016",
28. december 2023
https:/ /www.uim.dk/nyhedsarkiv/2023/december/hoejeste-europaeiske-migrationstal-siden-krisen-i-2015-2016/
2 TV2: ” Flere end en million asylansøgere kom til EU sidste år – nu er helt ny gruppe begyndt at komme til”,
26. maj 2024
https:/ /nyheder.tv2.dk/udland/2024-05-21-ﬂere-end-en-million-asylansoegere-kom-til-eu-sidste-aar-nu-er-helt-ny-
gruppe-begyndt-at-komme-til#:~:text=Helt%20pr%C3%A6cist%201.129.800%20personer,sl%C3%A5r%20antallet%20af%20
ans%C3%B8gere%20rekord.
3 European Union: “Eurostat: 75 445 asylum applications in February 2024”,
21. Maj 2024
https:/ /ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/w/ddn-20240521-1
4 TV2: ” Flere end en million asylansøgere kom til EU sidste år – nu er helt ny gruppe begyndt at komme til”, 26. maj 
2024
https://nyheder.tv2.dk/udland/2024-05-21-/f_lere-end-en-million-asylansoegere-kom-til-eu-sidste-aar-nu-er-helt-ny-gruppe-begyn
dt-at-komme-til#:~:text=Helt%20pr%C3%A6cist%201.129.800%20personer,sl%C3%A5r%20antallet%20af%20ans%C3%B8gere%2
0rekord.
5 TV2: "Markant lempelse af den danske grænsekontrol",
14. april 2023
https://nyheder.tv2.dk/samfund/2023-04-14-markant-lempelse-af-den-danske-graensekontrol
6 DR: ” Moderaterne vil have Danmark til at tage 7.000 ﬂygtninge om året”,
18. april 2024
https:/ /www.dr.dk/nyheder/politik/ep-valg/moderaterne-vil-have-danmark-til-tage-7000-ﬂygtninge-om-aaret
7 FT 2022/23: ”REU, Alm. del, svar på spm. 608”,
17. maj 2023
https://www.ft.dk/samling/20222/almdel/reu/spm/608/svar/1959265/2709886.pdf
8 PET: ”Terrortruslen mod Danmark er skærpet”,
21. marts 2024
https:/ /pet.dk/pet/nyhedsliste/terrortruslen-mod-danmark-er-skaerpet/2024/03/21#:~:text=Terrortruslen%20mod%20
Danmark%20er%20fortsat,inden%20for%20det%20aktuelle%20niveau.
9 Uddannelsesguiden: ”Politikadet”
https:/ /www.ug.dk/uddannelser/politiogforsvar/politikadet
10 European Union, Access to European Union Law: ”Schengen-grænsekodeks”
https:/ /eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/ALL/?uri=celex:32016R0399
11 Socialdemokratiet: ”Retfærdig og Realistisk”,
februar 2018.
https:/ /www.socialdemokratiet.dk/media/wozlqnux/retfaerdig-og-realistisk-ny.pdf
12 TV2: ” Flere end en million asylansøgere kom til EU sidste år – nu er helt ny gruppe begyndt at komme til”, 26. maj 
2024
https:/ /nyheder.tv2.dk/udland/2024-05-21-ﬂere-end-en-million-asylansoegere-kom-til-eu-sidste-aar-nu-er-helt-ny-
gruppe-begyndt-at-komme-til#:~:text=Helt%20pr%C3%A6cist%201.129.800%20personer,sl%C3%A5r%20antallet%20af%20
ans%C3%B8gere%20rekord.
13 DR: ” EU vedtager nye regler på migrations- og asylområdet”,
10. april 2024
https:/ /www.dr.dk/nyheder/eu-er-klar-med-nye-regler-paa-migrations-og-asylomraadet
14 FT 2022/23: ” REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 582”,
15. maj 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/reu/spm/582/svar/1957801/2707259.pdf
15 FT 2023/24: ” REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 863”,
8. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/reu/spm/863/svar/2046682/2863835.pdf
DEMOKRATERNEDANMARKS
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Sociale_kontrol_V7_low-kopi.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/03/Sociale_kontrol_V7_low-kopi.pdf

DANMARKSDEMOKRATERNE
VIL TAGE ET OPGØR MED NEGATIV
SOCIAL KONTROL I ISLAMISKE MILJØER
DANMARKSDEMOKRATERNE 
VIL TAGE ET OPGØR MED NEGATIV
SOCIAL KONTROL I ISLAMISKE MILJØER
I Danmark har vi store problemer med negativ social kontrol i islamistiske miljøer, hvor kvinder og piger 
lever et liv i et socialt og kulturelt fængsel./one.numr Kvinderne og pigernes omgivelser afholder dem fra at være 
en del af det danske samfund og nyde de samme rettigheder som etnisk danske kvinder og piger. Den 
negative sociale kontrol af muslimske kvinder og piger er gift for integrationen, og det er en af årsagerne 
til, at kvinder fra ikke-vestlige lande har svært ved at integrere sig i Danmark. Negativ social kontrol er 
uden tvivl det største ligestillingsproblem, vi har i Danmark. Det vil Danmarksdemokraterne gøre op med.
I den seneste tid har vi været vidne til, at det ækle fænomen ”barnebrude” fortsat ﬁndes i Danmark. I 
november kunne Berlingske afsløre, at der i perioden fra 1980erne til 2010erne er tilladt mere end 1.200 
ægteskaber mellem ikke-vestlige mindreårige piger og ældre mænd i Danmark./two.numr Flere afsløringer har 
endda vist, at den danske stat siden 1986 har anerkendt næsten 5.000 ægteskaber, der er indgået i 
udlandet, hvor den ene part i ægteskabet var mindreårig på vielsestidspunktet. Nogle af dem var endda 
mindreårige, da de ankom til Danmark./three.numr Senest er det kommet frem, at en mindreårig muslimsk pige så 
sent som i 2022 er blevet giftet bort, mens hun boede i Aarhus./four.numr Alligevel er ingen dømt efter 
lovgivningen, der forbyder vielser af mindreårige. Danmarksdemokraterne vil ikke acceptere, at 
barnebrude fortsat ﬁndes i Danmark, og vi vil slå hårdt ned på de imamer og mørkemænd i muslimske 
miljøer, som bevidst forbryder sig mod dansk lov og kultur og bidrager til ægteskaber, der ødelægger 
unge pigers liv og fremtid.
Når vi i Danmark har en lovgivning, der skal forhindre, at unge piger bliver gift med voksne mænd, men 
vi så alligevel kan konkludere, at det ﬁnder sted, så er der noget grundlæggende galt. Det er et svigt over 
for de mange piger og unge kvinder, der lever i indvandrermiljøerne. Og det vidner om, at vi har nogle 
massive udfordringer med integrationen i islamistiske miljøer i Danmark. Når man kommer til Danmark, 
så skal man tage de danske værdier og regler til sig. Det er en del af den samfundskontrakt, man indgår, 
når man kommer hertil. Gør man ikke det, så skal man ikke være her. Danmarksdemokraterne vil ikke 
længere acceptere, at der ﬁndes parallelsamfund, hvor man fysisk er tilstede i Tingbjerg, men lever, som 
var man i Teheran. Vi kan og skal ikke længere vende det blinde øje til, når udlændinge lever efter normer 
og værdier, som ikke er forenelige med de danske.
DEMOKRATERNEDANMARKS 2
DERFOR FORESLÅR DANMARKSDEMOKRATERNE
FØLGENDE INITIATIVER:
1. ÆGTESKABER MED BARNEBRUDE SKAL STRAFFES BAGUDRETTET
2. KOMMISSIONSUNDERSØGELSE AF BARNEBRUDSSKANDALEN.
3. FRATAG IMAMERNE DERES VIELSESMYNDIGHED.
4. ANERKENDTE TROSSAMFUND SKAL ANERKENDE BORGERLIGE SKILSMISSER.
5. OVERVÅGNING I MOSKEERNE.
6. EXIT-STRATEGI FOR OFRE, DER VIL BRYDE UD
   AF DEN NEGATIVE SOCIALE KONTROL.
7. SKÆRPET STRAF TIL FAMILIEMEDLEMMER, DER ER
    VIDNE TIL NEGATIV SOCIAL KONTROL.
8. NEGATIV SOCIAL KONTROL TASK-FORCE I POLITIET.
9. GENINDFØR REGISTRERINGEN AF ÆRESRELATEREDE SAGER.
10. INDFØR TØRKLÆDEFORBUD I GRUNDSKOLEN.
11. STYRKET VIDEN OM NEGATIV SOCIAL KONTROL TIL
    SUNDHEDSPLEJERSKER, PÆDAGOGER OG LÆRERE.
DEMOKRATERNEDANMARKS 3
1. ÆGTESKABER MED BARNEBRUDE
SKAL KUNNE STRAFFES BAGUDRETTET
Barnebrude er et ækelt fænomen, som Danmarksdemokraterne vil bekæmpe med alle midler. I dag 
fungerer Danmark på grund af forældede regler om strafbarhed imidlertid reelt som et helle, hvor 
mænd, der har giftet sig med og gjort en fx 11-årig pige gravid ikke kan retsforfølges, hvis de kommer 
hertil som asylansøgere nogle år senere. Det skal laves om.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at straﬀeloven ændres, så alle gerninger, der begås mod 
mindreårige og er omfattet af straﬀelovens kapitel om seksualforbrydelser, kan straﬀes, uanset hvor i 
verden gerningen blev begået, og hvor gerningsmanden på gerningstidspunktet havde bopæl. 
Det vil sige, at en person, der kommer til Danmark med henblik på at tage ophold, i fremtiden vil kunne 
straﬀes for voldtægt i eksemplet ovenfor med fængsel i op til 12 år, mens en person, der kommer til 
Danmark med henblik på at tage ophold og har gjort en 14-årig gravid, vil kunne straﬀes med op til 8 års 
fængsel. Det vil sende et klart og tydeligt signal til alle om, at Danmark ikke tolerer barnebrude, og at 
man er uønsket i Danmark, hvis man har begået forbrydelser mod børn, uanset om det var strafbart eller 
ej i hjemlandet.
Danmarksdemokraterne foreslår, at regeringen pålægges at fremlægge et lovforslag om de nødvendige 
skærpelser af straﬀeloven og vil fremlægge et beslutningsforslag herom.
2. KOMMISSIONSUNDERSØGELSE
AF BARNEBRUDE
I slutningen af 2023 kunne Berlingske afsløre en af vor tids største skandaler, da det kom frem, at tusinder 
af ægteskaber mellem mindreårige piger med indvandrerbaggrund og deres voksne ægtemænd er 
blevet blåstemplet af den danske stat. Den ene af pigerne var kun 15 år, da hun blev gift med en mand 
på 35 år. En anden af pigerne var 16 år, da hun blev gift med en mand på 37 år./five.numr Det er fuldstændig 
uacceptabelt, at danske myndigheder i årtier har blåstemplet barnebrude .
Det er nu mere end tre måneder siden, at Berlingske første gang kastede lys over omfanget af 
barnebrude, og siden er skeletterne væltet ud af skabet i takt med, at nye oplysninger er kommet frem. 
Siden afsløringerne har statsministeren udtalt, at man kan have en formodning om, at piger fortsat vies 
bort til voksne mænd, og socialministeren kalder årtiers blåstempling af barnebrude for ”statsautoriseret 
pædoﬁli”./six.numr/seven.numr Alligevel har regeringen endnu ikke fastlagt rammerne for en tilbundsgående 
kommissionsundersøgelse af den forfejlede forvaltningspraksis og det massive svigt af pigerne, der har 
stået på alt for længe. Og for hver dag, der går, hvor vi ikke får lagt en strategi for et opgør med 
barnebrude i Danmark og ført planerne ud i livet, svigter vi pigerne og tilsidesætter danske værdier. Det 
er ikke godt nok, og regeringen burde komme i gang og forpligte sig til at få undersøgt sagen.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at der nedsættes en kommissionsundersøgelse, så vi kan 
komme til bunds i, hvordan dette svigt af pigerne har kunnet ﬁnde sted i Danmark, om der potentielt er 
mennesker, der bør stilles til ansvar, og hvordan vi fremover sikrer pigerne en fremtid i frihed.
DEMOKRATERNEDANMARKS
I DANMARKSDEMOKRATERNE MENER VI, AT EN
KOMMISSION BLANDT ANDET SKAL UNDERSØGE:
· Sagerne med kongebreve før 2017 og sagerne fra 2017 til i dag, hvor ægtepars vielser er blevet
   anerkendt, efter de er kommet til Danmark, på trods af at den ene part var mindreårig på
   vielsestidspunktet.
· Hvorfor forvaltningspraksissen har muliggjort barnebrude. Med dette menes fx, at det skal
  undersøges, om embedsmænd eller ministre kan drages til ansvar, hvis de aktivt har været
  med til at udstede kongebreve eller forsømt at handle på tilgængelig viden, mens ægteskaber
  mellem piger under den seksuelle lavalder og voksne mænd blev blåstemplet.
· Sager, hvor der er indgået borgerlige vielser mellem myndige unge piger og langt ældre mænd,
   hvor der er en begrundet mistanke om, at pigerne har levet et liv som barnebrude, før de blev
   borgerligt viet.
5
3. FRATAG IMAMERNE
DERES VIELSESMYNDIGHED
Den 1. februar 2024 kunne Berlingske afsløre, at en mindreårig muslimsk pige fra Aarhus i strid med loven 
blev islamisk viet af en imam. Islamiske vielser indebærer en ægteskabskontrakt mellem den mindreårige 
pige og den voksne mand i 2022, selvom det i 2021 blev forbudt at foretage vielser af mindreårige./eight.numr
Samtidig kom det frem, at politiet ikke har rejst sigtelse i sagen, hvilket vi i Danmarksdemokraterne er 
dybt uforstående over for, når loven sætter klare rammer i den forbindelse. Det er dybt problematisk, at 
imamen i den konkrete sag slipper uden nogen form for straf. Det vil vi lave om på.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at man fremover fratager imamerne deres vielsesmyndighed, 
hvis det viser sig, at de har forestået religiøse vielser eller et andet ægteskabslignende forhold af 
mindreårige, som det er tilfældet med pigen fra Aarhus./nine.numr Danmarksdemokraterne vil ikke acceptere, at 
islamistiske imamer foretager vielser af mindreårige i Danmark.
4. ANERKENDTE TROSSAMFUND SKAL
ANERKENDE BORGERLIGE SKILSMISSER
Hvis vi skal komme problemet med negativ social kontrol til livs, er det afgørende, at vi skærper kontrollen 
med rabiate imamer og de muslimske trossamfund. Indvandrerkvinder har i mange tilfælde svært ved at 
blive skilt fra deres muslimske ægtemænd, fordi kvinder i muslimske kredse ofte skal have mandens og 
familiens tilladelse til at blive skilt – selvom de har foretaget en borgerlig skilsmisse./one.numr/zero.numr
En rapport fra Vive har desuden tidligere belyst, at det kan have store negative konsekvenser for kvinder, 
når de efter dansk ret er skilt, men ifølge religiøs praksis fortsat er gift./one.numr/one.numr Det er et grundlæggende 
problem, at kvinder, der vil bryde med den negative sociale kontrol ved at forlade et ægteskab, ikke kan 
gøre det, fordi den lokale imam ikke vil lade det ske.
For at gøre op med dette foreslår Danmarksdemokraterne, at anerkendte trossamfund, der ikke vil 
anerkende borgerlige skilsmisser, skal kunne miste deres status som anerkendt trossamfund. Samtidig 
skal religiøse vielseskontrakter indeholde bestemmelser, der tydeliggør, at den ene part altid kan blive 
skilt uden den andens samtykke.
Samtidig mener Danmarksdemokraterne, at udenlandske imamer i langt højere grad  end i dag skal 
udvises fra Danmark, hvis de ikke anerkender en borgerlig skilsmisse og på denne måde fastholder en 
person i et ægteskab mod dennes ønske, hvilket man også indførte muligheden for tilbage i 2021./one.numr/two.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS 6
6. EXIT-STRATEGI FOR OFRE, DER VIL BRYDE
UD AF DEN NEGATIV SOCIALE KONTROL
Når kvinder i indvandrermiljøer underlægges negativ social kontrol fra deres mænd, betyder det, at de 
ikke selv kan beslutte, om de vil tage et job, hvordan de vil klæde sig, eller hvem de vil omgås. Derfor er 
negativ social kontrol af kvinder i islamistiske miljøer en af de største barrierer i forhold til at integrere 
kvinder med ikke-vestlig baggrund og få dem ud på arbejdsmarkedet. Denne udfordring har blandt 
andet også medført, at kvinder med ikke-vestlig baggrund udgør 20 procent af gruppen af borgere, der 
har levet 10 år eller mere på kontanthjælp./one.numr/four.numr Derfor er det afgørende, at der skabes nogle rammer, hvor 
indvandrerkvinderne kan bryde ud af den negative sociale kontrol.
Danmarksdemokraterne foreslår, at der udformes en exit-strategi med relevante aktører, som har til 
formål at h jælpe ofrene for negativ social kontrol ud af de miljøer, hvori kontrollen udøves. I forlængelse 
af denne strategi skal der udvikles beskyttelsesprogrammer til ofrene, så de tør at bryde med den 
negativ sociale kontrol. Beskyttelsesprogrammerne skal tage udgangspunkt i de 
vidnebeskyttelsesprogrammer, som vi i dag kender fra exit-programmerne, som tilbydes 
bandemedlemmer, der vil bryde ud af bandemiljøet.
5. ØGET OVERVÅGNING OG
KONTROL AF MOSKEERNE
Negativ social kontro i islamistiske miljøer er det største ligestillingsproblem i Danmark. Men det er 
samtidig også et problem, som til tider kan være svært at identiﬁcere og dermed gøre noget ved, fordi 
meget foregår i det skjulte. Det kan fx være i hjemmet, men der foregår desværre også rigtig meget 
negativ social kontrol i mange af landets moskeer, hvor imamer blåstempler den sociale kontrol ved ikke 
at anerkende, hvis indvandrerkvinder vil lade sig skille eller ved at vie mindreårige med ældre mænd. Det 
viser endnu en gang med al tydelighed, at vi ikke kan have tillid til det, der foregår i mange af landets 
moskeer. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at politiet og efterretningstjenesterne får udvidede beføjelser til 
at samarbejde og indsætte undercover agenter med henblik på aﬂytning af mistænkte i moskeerne samt 
udvidede muligheder for overvågning, hvis myndighederne har en begrundet mistanke om, at der 
foregår negativ social kontrol i form af vielser af mindreårige piger i en moské, som vi for eksempel har 
set det med pigen fra Aarhus./one.numr/three.numr På den måde sender vi et klart signal om, at vi ikke længere vil acceptere, 
at der foregår negativ social kontrol i landets moskeer, og at der holdes øje med imamerne, hvis de vover 
at misbruge deres stilling til at undertrykke unge kvinder.
DEMOKRATERNEDANMARKS 8
8. NEGATIV SOCIAL KONTROL
TASK-FORCE I POLITIET
Den seneste afdækning af de mange barnebrude og negativ social kontrol i Danmark illustrerer tydeligt, 
at der er et enormt behov for at skabe endnu bedre rammer og efterforskningsværktøjer for 
myndighederne og ikke mindst politiet, så de kan efterforske negativ social kontrol i islamistiske miljøer 
og kriminelle indvandrerfamilier i ghettoerne.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at man skal oprette en task-force for social kontrol i politiet i de 
byer, hvor der er særligt store integrationsudfordringer, hvilket som udgangspunkt kan være i de byer, 
hvor der er boligområder på ghettolisten./one.numr/six.numr Denne task-force skal bl.a. bidrage til, at negativ social 
kontrol kan bekæmpes mere tværgående i hele landet, da politiet kan blive udfordret af at efterforske 
negativ social kontrol, hvis familierne – hvor den negativ sociale kontrol foregår – fx ﬂytter kommune og 
dermed politikreds.
Under denne task-force skal der også være en whisteblower-ordning. Formålet med 
whistleblower-ordningen er at skabe en direkte indgang til myndighederne, som unge kvinder og piger, 
men også pårørende, krisecentre, uddannelsesinstitutioner eller andre, der har en mistanke om eller er 
bekendt med, at der foregår negativ social kontrol, kan henvende sig til let og anonymt.
7. SKÆRPET STRAF TIL
FAMILIEMEDLEMMER, DER ER VIDNE
TIL NEGATIV SOCIAL KONTROL
Når negativ social kontrol ﬁnder sted, så er der ofte vidner, som vender det blinde øje til, mens 
mørkemænd stjæler friheden fra et familiemedlem. Det skyldes måske, at det kan være svært at sige fra i 
patriarkalske og hierarkiske miljøer, hvor kvinder og børns frihed kan være begrænset. For 
Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at vi giver vidner en mulighed for at gøre opmærksom på negativ 
social kontrol, men vi mener også, at det skal have konsekvenser, hvis man ser stiltiende til. I dag kan 
personer, der forestår en religiøs vielse af mindreårige, straﬀes, og det kan forældrene til den 
mindreårige og en myndig ægtefælle også, men familiemedlemmer, som stiltiende ser til, kan ikke 
straﬀes. Vi mener, at der påhviler disse pårørende et ansvar for at tage et opgør med undertrykkelse af 
kvinder og børn.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at straﬀelovens §260a udvides, således at familiemedlemmer, 
som passivt bevidner vielser af mindreårige familiemedlemmer, kan straﬀes på lige fod med forkynderen 
af ægteskabet, forældrene og ægtefællen med bøde eller fængsel indtil to år./one.numr/five.numr Dermed sendes der et 
klart signal om, at vi ikke længere vil tolerere, at man i familier vender det blinde øje til, hvis man er vidne 
til negativ social kontrol og vielser af mindreårige.
DEMOKRATERNEDANMARKS 9
10. INDFØR TØRKLÆDEFORBUD
I GRUNDSKOLEN
Desværre er det sådan i dag, at mange unge kvinder og piger ikke selv kan bestemme, hvordan de vil gå 
klædt. Vi mener, at det er fuldstændig uacceptabelt, når forældre tvinger deres børn til at gå med 
tørklæde mod deres vilje. Alle børn i Danmark skal have samme muligheder. Vi skal sikre, at piger, der
ikke har de samme frihedsrettigheder som alle andre i Danmark, får dem. For Danmarksdemokraterne 
symboliserer hovedtørklædet kvindeundertrykkelse, tvang og mangel på ligestilling. Det skal vi ikke 
acceptere.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at indføre et forbud mod at bære hovedtørklæde for piger, der 
går i grundskolen, fordi vi ikke skal acceptere negativ social kontrol af piger i Danmark. Forbuddet skal 
gælde for alle elever i grundskolen. Forslaget tager udgangspunkt i Kommissionen for den glemte 
kvindekamps anbefalinger, som den tidligere socialdemokratiske et-partiregering nedsatte, og den 
nuværende regering netop har bebudet skal genoptage sit arbejde./one.numr/eight.numr
9. GENINDFØR REGISTRERINGEN
AF ÆRESRELATEREDE SAGER
I dag er det ikke længere en mulighed at indhente data om æresrelaterede sager efter 2020, fordi 
Rigspolitiet ikke længere foretager monitorering af æresrelaterede konﬂikter og forbrydelser. /one.numr/seven.numr Det 
mener Danmarksdemokraterne er helt forkert, da vi dermed forbigår en mulighed for at have data over, 
hvor stort omfanget og problemet med æresrelaterede konﬂikter reelt er.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at Rigspolitiet genindfører registreringen af æresrelaterede 
konﬂikter og forbrydelser, så vi fremover får et brugbart og vigtigt informationsgrundlag, som skal 
bidrage til, at der kan sættes hårdt og konsekvent ind over for den negative sociale kontrol og de 
æresrelaterede forbrydelser.
DEMOKRATERNEDANMARKS 11
FINANSIERING
Danmarksdemokraternes udspil tager et opgør med negativ social kontrol. Vores udspil indeholder en 
række tiltag, der medfører udgifter herunder i form af en kommisionsundersøgelse, et øget 
kapacitetsbehov i fængsler, en exit-strategi og ﬂere ressourcer til politiet, anklagemyndigheden og 
kommunerne. På den baggrund sætter Danmarksdemokraterne 100 mio. kr. af til udspillet, så vi får sat 
hårdt og konsekvent ind over for negativ social kontrol. Udspillet vil være ﬁnansieret i 
Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsforslag for 2025.
11. STYRKET VIDEN OM NEGATIV SOCIAL
KONTROL TIL SUNDHEDSPLEJERSKER,
PÆDAGOGER OG LÆRERE
Kommissionen for den glemte kvindekamp fremlagde i sommeren 2022 en række initiativer, der skulle 
sætte ind over for social kontrol./one.numr/nine.numr I den forbindelse anbefalede de blandt andet, at sundhedsplejersker, 
lærere og pædagoger skal have målrettet undervisning i, hvordan de forstår, identiﬁcerer og handler på 
negativ social kontrol.
Det er fuldstændig afgørende, at det oﬀentlige Danmark, der er i berøring med familierne, har 
redskaberne til at håndtere tilfælde af negativ social kontrol, som de møder i hverdagen. 
Sundhedsplejersker spiller en vigtig rolle, idet de møder kvinderne i deres egne hjem, når der netop er 
kommet et barn til verden. Hjem, hvor kvinden måske ofte lever en isoleret tilværelse afskåret fra 
omverdenen. Det er helt oplagt, at sundhedsplejersker får værktøjerne til at hjælpe med at gribe kvinder, 
der står i en skrøbelig situation på grund af negativ social kontrol, og hjælpe dem videre.
Pædagoger og lærere har ligeledes et unikt indblik i børns hverdag, og hvis der er negativ social kontrol i 
hjemmet, kan en mistanke hurtigt opstå i daginstitutionerne eller i skolerne, hvis der er noget galt. 
Berøringsangst eller en generel usikkerhed kan dog begrænse nogle i at handle, og derfor er det 
afgørende, at både lærere og pædagoger har de rette værktøjer til at handle på negativ social kontrol.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at sundhedsplejersker, pædagoger og lærere får undervisning i, 
hvordan man identiﬁcerer og handler på æresrelateret social kontrol, så de kan få nogle værktøjer til 
hurtigt at kunne håndtere og gribe ind over for den negativ sociale kontrol, der er i islamistiske miljøer 
med henblik på at beskytte kvinderne og de unge piger.
DEMOKRATERNEDANMARKS 12
KILDER
1 Avisen Danmark: ”Social kontrol ikke-vestlige kvinder fra arbejdsmarkedet”, 4. januar 2022
https:/ /avisendanmark.dk/erhverv/social-kontrol-holder-ikke-vestlige-kvinder-fra-arbejdsmarkedet
2 Berlingske: ”Kongebreve blev i årevis udnyttet til blåstempling af barnebrude i Danmark”, 5. november 2023
https:/ /www.berlingske.dk/opinion/kongebreve-blev-i-aarevis-udnyttet-til-blaastempling-af-barnebrude-i
3 Berlingske: ” Minister chokeret over nye tal om barnebrude: »Det er statsautoriseret pædoﬁli”, 18. december 2023
https:/ /www.berlingske.dk/nyheder/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret
4 Berlingske: ”Politiet sigter ikke imam, som ulovligt viede mindreårig pige”, 1. februar 2024
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/politiet-sigter-ikke-imam-som-ulovligt-viede-mindreaarig-pige
5 Berlingske: ”Kongebreve blev i årevis udnyttet til blåstempling af barnebrude i Danmark”, 5. november 2023
https:/ /www.berlingske.dk/opinion/kongebreve-blev-i-aarevis-udnyttet-til-blaastempling-af-barnebrude-i
6 Berlingske: ” Minister chokeret over nye tal om barnebrude: »Det er statsautoriseret pædoﬁli”, 18. december 2023
https:/ /www.berlingske.dk/nyheder/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret
7 FT23/24: ”Spørgetime med statsministeren - TV fra Folketinget”, 28. november 2023
https:/ /www.ft.dk/aktuelt/webtv/video/20231/salen/25.aspx?as=1#player
8 Berlingske: ” Politiet sigter ikke imam, som ulovligt viede mindreårig pige”, 1. februar 2024
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/politiet-sigter-ikke-imam-som-ulovligt-viede-mindreaarig-pige
9 FT 2023/24: ” KIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 16”, 2. februar 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/kiu/spm/16/svar/2019110/2819252.pdf
10 Kristeligt-Dagblad: ” Imam lancerer kampagne for muslimske skilsmisser”, 23. september 2019
https:/ /www.kristeligt-dagblad.dk/debat/imam-lancerer-kampagne-muslimske-skilsmisser
11 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd 2020: “Etniske minoritetskvinder og skilsmisse
    – med fokus på muslimske praksisser”, tilgået d. 7. juni 2021
https:/ /www.vive.dk/media/pure/14657/3736328
12 FT 2020/21: ” L 126 Forslag til lov om ændring af straﬀeloven, lov om pas til danske statsborgere m.v. og 
udlændingeloven. (Styrket indsats mod negativ social kontrol m.v.) ”, 2. marts 2021
https:/ /www.ft.dk/samling/20201/lovforslag/l126/index.htm
13 Berlingske: ” Politiet sigter ikke imam, som ulovligt viede mindreårig pige”, 1. februar 2024
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/politiet-sigter-ikke-imam-som-ulovligt-viede-mindreaarig-pige
14 FT 2022/23: ” BEU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 253”, 25. august 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/beu/spm/253/svar/1974287/2741625.pdf
15 Danske Love: ”Straﬀeloven §260”, februar 2024
https:/ /danskelove.dk/straﬀeloven/260
16 TV2: ” Her er den nye liste over parallelsamfund”, 1. december 2023
https:/ /nyheder.tv2.dk/samfund/2023-12-01-her-er-den-nye-liste-over-parallelsamfund
17 Kvinfo: ”NEGATIV SOCIAL KONTROL OG BESKÆFTIGELSE BLANDT KVINDER MED MINORITETSETNISK BAGGRUND 
EN INTERVIEWUNDERSØGELSE BLANDT EKSPERTER”, 22. december 2023
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/UUI/bilag/45/2805171.pdf
18 Berlingske: ” Kan du huske den kontroversielle kommission, der ville forbyde tørklæder? Kaare Dybvad kan, og nu 
genopliver han den”, 7. februar 2023
https:/ /www.berlingske.dk/politik/kan-du-huske-den-kontroversielle-kommission-der-ville-forbyde-toerklaeder
19 Kommissionen for den glemte kvindekamp: ” Delanbefalinger om børneliv”, 25. august 2022
https:/ /denglemtekvindekamp.dk/kommissionens-anbefalinger/delanbefalinger-om-boerneliv/
DEMOKRATERNEDANMARKS 13
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] 10-garantier-mod-islamiske-saerkrav_LOW.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2025/11/10-garantier-mod-islamiske-saerkrav_LOW.pdf

GARANTIER
10
MOD ISLAMISKE
SÆRKRAV I KOMMUNERNE
DEMOKRATERNEDANMARKS
10 GARANTIER
MOD
ISLAMISKE
SÆRKRAV
I Danmarksdemokraterne står vi fast på, at Danmark også i fremtiden skal være det 
Danmark, vi kender. Vi kæmper for en stram udlændingepolitik – både nationalt og 
lokalt.
Men alt for længe har kommunerne bøjet sig og givet efter for islamiske særhensyn. 
Resultatet er, at dansk kultur bliver trængt tilbage, mens parallelsamfund og 
undertrykkelse vokser frem. Det skal stoppe nu.
Derfor fremlægger Danmarksdemokraterne nu 10 garantier mod islamiske særkrav i 
kommunerne. Det er et klart løfte til borgerne om, at byrådsmedlemmer fra 
Danmarksdemokraterne aldrig vil lægge stemmer bag beslutninger, der fremmer 
religiøs særbehandling i kommunerne.
Vi har ikke brug for, at danske kommuner tilpasser sig fremmede kulturer og 
religioner. Vi har brug for mere danskhed i kommunerne.
Danmarksdemokraternes byrådsmedlemmer kommer aldrig til at stemme for:
Kønsopdelt svømning
Ramadan-fejringer i oﬀentlige bygninger
Støtte og udlån af lokaler og faciliteter til foreninger,
der modarbejder integrationen
At tilpasse måltider i oﬀentlige institutioner
efter islamiske særkrav
Lokalplaner, der muliggør moskebyggerier
Minareter på moskeer
Islamiske bønnekald
Ombygning af kirker til moskéer
Islamiske bederum i kommunale bygninger
At give skoleelever fri på muslimske helligdage
DEMOKRATERNEDANMARKS
10 GARANTIER
MOD ISLAMISKE
SÆRKRAV
DEMOKRATERNEDANMARKS
GARANTIER10
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
GARANTI
DD
10 GARANTIER MOD ISLAMISKE
SÆRKRAV I KOMMUNERNE


---

# [PDF] Flere-hjem-Faerre-hertil_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2025/09/Flere-hjem-Faerre-hertil_low.pdf

FLERE HJEM
FÆRRE HERTIL
KONKRETE FORSLAG TIL AT STRAMME
UDLÆNDINGEPOLITIKKEN I DANMARK45 
DEMOKRATERNEDANMARKS
INDHOLD
Flere hjem - Færre hertil.............................................................................3
Vi vil tage et opgør med de internationale konventioner....................4
Flere skal rejse hjem.....................................................................................6
Færre skal rejse hertil...................................................................................9
Vi vil have fastlagt ansvaret for barnebrude i Danmark.....................11
Vi skal værne om det danske statsborgerskab......................................13
Vi skal bestemme over vores egen grænse............................................16
Indvandrere skal bidrage til samfundet.................................................. 18
Ytringsfriheden skal forsvares................................................................... 20
Man skal bære Danmark i hjertet............................................................21
Vi skal have et opgør med negativ social kontrol .................................24
Finansiering...................................................................................................29
DEMOKRATERNEDANMARKS 2
Danmark er under pres af tilstrømningen fra ikke-vestlige lande. Flere og ﬂere med rødder udenfor 
den vestlige verden slår sig ned her i Danmark, og de udgør en større og større del af vores 
befolkning. Fremskrivninger viser, at vi danskere allerede om ca. 70 år kan være i mindretal i vores 
eget land./one.numr
Ikke-vestlig indvandring udgør den største trussel mod det danske samfund, som vi kender det. 
Derfor burde det være øverst på den politiske dagsorden at få vendt udviklingen. Men desværre er 
virkeligheden, at udlændingepolitikken er sandet fuldstændigt til under Mette Frederiksens tid som 
statsminister.
Alt for mange muslimer integrerer sig ikke i Danmark. De holder fast i hjemlandenes værdier og 
kræver særhensyn som bederum og kønsopdelt svømning. De pådutter os deres levevis i stedet for 
at tage danske værdier til sig. Og den manglende integration går hånd i hånd med, at indvandrere 
fra Mellemøsten og Nordafrika bidrager alt for lidt på arbejdsmarkedet og er overrepræsenterede i 
kriminalitetsstatistikkerne.
Når indvandrere holder fast i normerne fra hjemlandet, opstår sorte pletter på danmarkskortet, hvor 
frisind, ligestilling og ytringsfrihed må vige til fordel for kriminalitet, sharia og negativ social kontrol. 
Derfor er det nødvendigt, at vi strammer udlændingepolitikken.
Som udlændinge- og integrationsminister gennemførte Danmarksdemokraternes formand 114 
stramninger af udlændingepolitikken. Men under Mette Frederiksen og SVM-regeringen er 
stramningerne gået fuldstændigt i stå. I stedet er den muslimske indvandring steget med 84 
procent./two.numr Det viser, at vi har en statsminister i Danmark, der kun taler om erkendelser i 
udlændingepolitikken, men som i praksis har åbnet grænsen, indført koranloven og taget et opgør 
med det paradigmeskifte. 
Nu er det tid til at genoptage kampen for, at Danmark kan forblive dansk.
Derfor er formålet med dette udspil klart. Vi vil igen stramme op i udlændingepolitikken i en tid, hvor 
regeringen blot ser til. Det kræver først og fremmest, at vi tager kontrollen tilbage fra de 
internationale konventioner, som sætter urimelige begrænsninger for, at vi i Danmark kan føre den 
udlændingepolitik, som et stort ﬂertal af danskerne ønsker.
Og så er det på tide at vende udviklingen. Flere ﬂygtninge skal rejse hjem igen, når der er fred i de 
lande, de er ﬂygtet fra. Det kræver, at vi giver dem et ordentligt skub i ryggen, så de kan vende 
hjem og hjælpe med at genopbygge deres hjemlande.
FLERE HJEM
FÆRRE HERTIL
KONKRETE FORSLAG TIL AT STRAMME
UDLÆNDINGEPOLITIKKEN I DANMARK
DEMOKRATERNEDANMARKS 3
45
Desuden skal færre ﬂygtninge og migranter rejse hertil. Vi nægter at ﬁnde os i, at migranter kan 
rejse gennem ﬂere sikre lande for til sidst at slå sig ned i Danmark og kræve asyl. Derfor vil vi lukke 
for spontan asyl og i stedet oprette et modtagecenter i nærområderne. På den måde hjælper vi 
bedst de mennesker, der reelt har brug for beskyttelse, og samtidig forhindrer vi, at store 
migrantstrømme når frem til Danmarks grænse.
Vi vil tage et opgør med de værdier og holdninger, der undergraver Danmark indefra. I 
Danmarksdemokraterne vil vi ikke acceptere sharia, kønsopdeling og æreskultur, der skaber 
parallelsamfund. Og vi kræver en tilbundsgående kommissionsundersøgelse, der placerer et 
juridisk ansvar for det svigt, hvor danske myndigheder gennem årtier har blåstemplet tusindvis af 
ægteskaber mellem barnebrude og fuldvoksne mænd.
I dette udspil præsenterer vi i Danmarksdemokraterne 45 konkrete forslag, der strammer op på 
udlændingepolitikken, som er blevet forsømt under Mette Frederiksens tid som statsminister. Det 
skal bane vejen for en ny retning i udlændingepolitikken, der sikrer, at Danmark også er til at kende i 
fremtiden.
SVM-regeringen og Mette Frederiksen har svigtet danskerne. I regeringsgrundlaget lovede man at 
udpege en ambassadør, der skulle tage kampen op med de internationale konventioner. Faktum er 
dog, at det tog over to år at udpege vedkommende, og at ambassadøren i dag kun er ansat på 
deltid. Det er i bedste fald en syltekrukke, og det er ærlig talt useriøst og et udtryk for, at 
regeringspartierne ikke tager udfordringerne alvorligt. 
Regeringen kunne være gået i gang på dag ét. I stedet har den vendt ryggen til den største 
udfordring for at kunne føre en stram og ansvarlig udlændingepolitik i Danmark – de internationale 
konventioner.
Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK) blev skabt efter Anden Verdenskrig og 
skulle sikre helt grundlæggende rettigheder som retten til liv, ytringsfrihed, retfærdig rettergang og 
forbud mod tortur. I dag er konventionerne ikke længere tidssvarende, og realiteten er, at Den 
Europæiske Menneskerettighedsdomstols (EMD) aktivistiske kurs forhindrer udvisninger af dybt 
kriminelle udlændinge – især af hensyn til deres familieliv.
Det betyder, at afgørelser om, hvorvidt kriminelle udlændinge skal udvises af Danmark, reelt bliver 
taget ved Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg i stedet for ved danske domstole. Derfor 
ender danske beslutningstagere som statister i deres eget land, fordi internationale domstole kan 
træﬀe afgørelser uden ansvar for os danskere, som det går ud over, når kriminelle udlændinge ikke 
bliver udvist. 
VI VIL TAGE ET OPGØR MED
DE INTERNATIONALE
KONVENTIONER
DEMOKRATERNEDANMARKS 4
Det er et kæmpe demokratisk problem. Danskerne har aldrig sagt ja til, at konventionerne skal 
beskytte drabsmænd, voldtægtsforbrydere og bandemedlemmer mod udvisning. 
Derfor ønsker Danmarksdemokraterne at tage et opgør med konventionerne, som de er skrevet i 
dag, og vi vil give danskerne retten til at bestemme over Danmarks udlændingepolitik.
Vi vil forpligte en kommende regering til at arbejde for at gennemføre de nødvendige ændringer af 
EMRK, der i dag begrænser os i at føre en stram udlændingepolitik i Danmark. Det skal ske inden 
for en valgperiode. Hvis det ikke kan lade sig gøre på de år, er vi klar til at træde helt ud af EMRK og 
sikre, at Danmark igen selv bestemmer udlændingepolitikken.
I Danmarksdemokraterne giver vi et løfte til danskerne. Vi vil sætte en stopper for konventionernes 
urimelige begrænsninger for, at Danmark kan føre den udlændingepolitik, et stort ﬂertal af 
danskerne ønsker. Derfor foreslår vi følgende tiltag:
1 OPGØR MED DEN EUROPÆISKE MENNESKERETTIGHEDSKONVENTION 
Det er uholdbart, at EMRK i realiteten bestemmer, hvorvidt vi kan udvise kriminelle udlændinge, 
indkvartere barnebrude i asylsystemet eller sætte lås og frihedsberøve beboerne på Udrejsecenter 
Kærshovedgård.
Derfor mener vi i Danmarksdemokraterne, at en kommende regering skal have en sidste chance for 
at sikre de nødvendige ændringer af EMRK. Vi anerkender, at det svært, men det er en vigtig 
opgave. Derfor skal en kommende regering have en valgperiode til at ændre og frigøre dansk 
udlændingepolitik fra EMRK. Hvis det ikke lykkes, viser det med al tydelighed, at det ikke er muligt at 
ændre EMRK indefra. I så fald foreslår vi, at Danmark træder ud af EMRK og implementerer de 
paragraﬀer, der er relevante at have i dansk lovgivning.
2 UDVISNINGSDOMME SKAL IKKE KUNNE UDSÆTTES
I dag kan udlændinge, der er dømt til udvisning, i en række tilfælde klage til EMD og få udsat deres 
udvisningsdom, mens udvisningssagen behandles. Det er forrykt. En klage til EMD må aldrig kunne 
bruges til at sætte en udvisningsdom på pause.
Derfor vil vi fjerne muligheden for, at en klage over afgørelser om udvisning til EMD kan medføre, at 
udlændingen får lov til at blive i Danmark, mens sagen behandles. Det betyder, at udlændinge 
sendes ud af Danmark med det samme, når danske domstole har dømt dem til udvisning.
3 FARVEL TIL STATSLØSEKONVENTIONEN OG
   STATSBORGERRETSKONVENTIONEN
I dag binder konventioner Danmark til at give statsløse udlændinge lettere adgang til dansk 
statsborgerskab end andre. Samtidig sætter konventionerne begrænsninger for Danmarks 
muligheder for at fratage kriminelle indvandre deres statsborgerskab, hvis de dermed bliver 
statsløse. Det betyder, at selv voldsmænd og voldtægtsforbrydere kan beholde deres 
statsborgerskab, hvis det fører til statsløshed. Det er urimeligt, og det underminerer danskernes ret 
til at bestemme, hvem der kan og skal være en del af vores fællesskab./three.numr
Derfor vil Danmarksdemokraterne melde Danmark ud af FN’s konvention om begrænsning af 
statsløshed og Europarådets statsborgerretskonvention. På den måde kan vi stille de samme krav 
om tildeling af statsborgerskab til statsløse som til alle andre, og vi kan udvise kriminelle 
udlændinge, der forbryder sig mod vores samfund./four.numr 
DEMOKRATERNEDANMARKS 5
FLERE SKAL REJSE HJEM
4 ANSÆT KONVENTIONSAMBASSADØR PÅ FULDTID:
Hvis Danmark skal arbejde seriøst med at ændre internationale konventioner, kræver det en 
ambassadør, der er ansat på fuldtid og udelukkende fokuserer på denne opgave. SVM-regeringen 
har fejlet ved kun at udpege en deltidsambassadør. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne ansætte en ambassadør på fuldtid, der har det som sin eneste 
opgave at fokusere på at få ændret konventionerne og komme med anbefalinger om, hvordan vi 
kan ændre den aktivistiske læsning af konventionerne.
Der er behov for, at vi giver ﬂygtninge i Danmark, der ikke længere har et beskyttelsesgrundlag, et 
langt større skub i ryggen for at vende hjem. Står det til Danmarksdemokraterne, skal ﬂygtninge 
hurtigst muligt tilbage til deres hjemland, så snart deres beskyttelsesbehov ophører. For det skal 
altid være sådan, at man er ﬂygtning, indtil beskyttelsen i Danmark ikke længere er nødvendig.
Men SVM-regeringen gør alt for lidt for at sende ﬂygtninge hjem. Vi ser det tydeligt med de mange 
syrere, der stadig opholder sig i Danmark, selv om Assads regime ikke længere udgør en trussel. 
Siden januar 2025 til juni 2025 var kun 138 ud af de omkring 30.000 syriske ﬂygtninge i Danmark 
vendt hjem./five.numr Det undergraver både danskernes tillid og fundamentet under hele asylsystemet, når 
regeringen ikke arbejder målrettet for at sende ﬂygtninge hjem igen.
Men ikke nok med, at SVM-regeringen ikke gør nok for at hjemsende syrerne, har regeringen også 
taget et opgør med selve paradigmeskiftet i udlændingepolitikken, der sikrede, at ﬂygtningestatus 
var midlertidig. Regeringen har lavet reglerne om, så ﬂygtninge i dag kan blive i Danmark, hvis blot 
de tager en uddannelse inden for et fag, hvor der er mangel på arbejdskraft./six.numr
Hvis vi skal bevare sammenhængskraften i Danmark, så er vi nødt til at sikre, at dem, der ikke 
længere har brug for beskyttelse i Danmark, rejser hjem igen.
Det bør være et grundlæggende princip i dansk asylpolitik, at opholdet for ﬂygtninge altid er 
midlertidigt. Det var netop kernen i paradigmeskiftet, som Danmarksdemokraternes formand, Inger 
Støjberg, indførte som udlændinge- og integrationsminister.
Flygtninge skal have sikkerhed og hjælp, når de er i nød. Det værner vi om i Danmark, men vi 
forventer med rette, at ﬂygtninge igen rejser hjem til deres hjemland, når der er fred, eller når 
behovet for beskyttelse ophører. Det er den kontrakt, vi indgår med hinanden, og den skal man leve 
op til. Men sådan har det ikke været under Mette Frederiksens regeringer. Konsekvensen er, at 
tusindvis af ﬂygtninge bliver i Danmark år efter år i stedet for at vende tilbage og bidrage til 
genopbygningen af deres hjemlande.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne sikre, at midlertidighed igen bliver udgangspunktet for 
ﬂygtninge i Danmark. Og vi vil sørge for, at ﬂygtninge rejser hjem, når der er fred i deres hjemlande 
igen.
DEMOKRATERNEDANMARKS 6
Vi vil styrke hjemsendelsen af både ﬂygtninge og migranter med følgende tiltag:
5 SEND FOLK HJEM, NÅR DER ER FRED
Et ophold som ﬂygtning i Danmark er midlertidigt og gælder kun, så længe man har et 
beskyttelsesbehov. Dette er et grundlæggende princip i ﬂygtningesystemet og grundstenen bag 
paradigmeskiftet. Når krig eller forfølgelse ophører, og forholdene i hjemlandet igen tillader det, 
skal ﬂygtninge vende hjem for at genopbygge deres hjemland.
Derfor vil Danmarksdemokraterne sikre, at ﬂygtninge, der ikke længere har et beskyttelsesgrundlag 
i Danmark, får et ordentlig skub i ryggen, så de vender hjem til deres hjemlande hurtigst muligt. På 
den måde respekterer vi midlertidigheden i ﬂygtningesystemet og bidrager til genopbygningen af 
sikre hjemlande. Derfor vil vi gøre følgende:
Stop muligheden for at søge om permanent ophold: Vi skal ikke uddele permanente 
opholdstilladelser, når der er en reel mulighed for, at folk kan vende hjem.
Derfor skal alle ansøgninger om permanent opholdstilladelse fra ﬂygtninge, der kommer fra lande, 
hvor der nu er fred, sættes i bero.
Slut med familiesammenføringer: Det giver ikke mening at samle hele familier i Danmark med 
familiesammenføring, hvis de om kort tid skal rejse hjem igen, fordi der er fred i deres hjemland.
Derfor vil vi stoppe behandlingen af ansøgninger om familiesammenføring for ﬂygtninge fra lande, 
hvor forholdene igen er blevet sikre. 
Klare og bindende hjemsendelsesaftaler: Alt for ofte forhindrer konventionerne eller hjemlandenes 
regeringer ﬂygtninges tilbagevenden, selv når forholdene er sikre.
Derfor vil vi indgå diplomatiske forsikringer med disse hjemlande, der skal sikre klare rammer for 
bindende hjemsendelsesaftaler.
6 ETABLER UDREJSECENTER I ET TREDJELAND
Alt for mange udlændinge, der enten har fået afvisning på deres asylansøgning eller udvist for grov 
kriminalitet, opholder sig fortsat i Danmark, selv om de ikke har nogen som helst ret til at være her. 
Mens de opholder sig i Danmark, begår de fortsat kriminalitet og skaber utryghed, særligt omkring 
Kærshovedgård og i nærliggende lokalområder. Det kan ingen danskere være tjent med.
Derfor vil Danmarksdemokraterne etablere et udrejsecenter under dansk kontrol i et tredjeland, 
hvor udvisningsdømte personer på tålt ophold og afviste asylansøgere kan placeres, indtil Danmark 
har indgået hjemrejseaftaler med deres respektive hjemlande. På den måde ﬂytter vi problemet 
væk fra Danmark og sender et klart signal om, at hvis man begår kriminalitet i Danmark, mister 
man retten til at blive her.
7 UDVIKLINGSBISTAND SKAL VÆRE BETINGET
Mange af dem, der kommer til Danmark, er ikke reelle ﬂygtninge - men velfærdsmigranter, som 
søger et bedre liv. Og selv når de får afslag på deres asylansøgning, bliver udvist eller forholdene i 
deres hjemlande forbedres, vælger de at blive i Danmark i stedet for at rejse hjem. Det kan vi ikke 
acceptere. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne betinge dansk udviklingsbistand af, at modtagerlande forpligter 
sig til at tage deres egne statsborgere hjem, når de ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark. 
Nægter et land at samarbejde, vil vi stoppe for udviklingsbistanden og stramme visumreglerne over 
for landet.
DEMOKRATERNEDANMARKS 7
FÆRRE SKAL REJSE HERTIL
8 UDLÆNDINGE SKAL AFSONE I HJEMLANDET
Danmark skal ikke være et fristed for udenlandske kriminelle, som ofte afsoner deres straf i danske 
fængsler.
Derfor vil Danmarksdemokraterne lægge pres på andre EU-lande for at få dem til at hjemtage 
deres egne kriminelle statsborgere. Samtidig vil vi indgå bindende diplomatiske aftaler med 
tredjelande om hjemsendelse af deres kriminelle borgere. Vi vil sikre, at kriminelle udlændinge 
konsekvent afsoner deres straf i deres hjemlande frem for at belaste danske fængsler
Hvis vi skal bevare det Danmark, vi kender, så skal antallet af ﬂygtninge og migranter være så lavt, 
som det er muligt. I årevis har Socialdemokratiet talt om behovet for en stram udlændingepolitik. 
Virkeligheden er dog, at det stik modsatte er sket. Under Mette Frederiksens statsministerperiode er 
den muslimske indvandring til Danmark steget uhæmmet med 84 procent./seven.numr
I Danmarksdemokraterne vil vi vende den udvikling. Og vi vil sætte en stopper for de 
migrantstrømme, hvor folk i dag starter i Afrika og Mellemøsten, når gennem ﬂere sikre lande for til 
sidst at slå sig ned ved den danske grænse og søge asyl.
Vi er nødt til at tage et opgør med hele idéen om spontan asyl i Danmark. For hvis man kan rejse 
gennem halve kontinenter med fredelige lande, så handler det jo ikke om, at man ﬂygter fra krig – 
men om at udnytte vores system. Så simpelt er det. 
Derfor vil vi fjerne muligheden for at søge spontan asyl i Danmark og i stedet oprette et 
modtagecenter i nærområderne. Det betyder, at personer, der møder op ved den danske grænse 
og beder om asyl, skal sendes videre til et sikkert tredjeland i nærområdet med et modtagecenter, 
hvor deres sag kan blive behandlet. Hvis de får asyl, skal de hjælpes i nærområdet – ikke i Danmark.
Alt dette kunne Danmark allerede have været i gang med, men den socialdemokratiske regering 
valgte at droppe planerne om et modtagecenter i Rwanda i håbet om en europæisk løsning./eight.numr Ikke 
fordi det var umuligt, men fordi Socialdemokratiet ikke turde gå enegang og vise vejen.
I Danmarksdemokraterne kan vi ikke vente på, at man bliver enig med sig selv i EU. Vi skal have løst 
udlændingepolitikken fra bunden, og det kræver, at vi er klar til at gå enegang og få 
asylbehandlingen ﬂyttet ned til nærområderne og ud af Danmark. 
Derfor vil vi lede an i Europa, og vi vil presse på for, at resten af Europa følger trop. For hvis vi i 
Danmark ikke handler nu og viser vejen for resten af Europa, så vil vi i Vesten blive ved med at begå 
de samme fejl, som allerede har skabt et massivt pres på sammenhængskraften. Ikke kun i 
Danmark – men i hele Europa.
I Danmarksdemokraterne foreslår vi følgende tiltag for at sikre, at færre rejser hertil:
DEMOKRATERNEDANMARKS 9
9 STOP FOR SPONTAN ASYL I DANMARK
Mennesker, der er på ﬂugt fra krig og ødelæggelse, har naturligvis behov og ret til beskyttelse. Men 
ingen har ret til at rejse gennem ﬂere sikre lande for til sidst at kræve asyl i et velfærdssamfund som 
det danske.
Derfor vil vi sætte en stopper for, at man som migrant og ﬂygtning kan søge spontan asyl på dansk 
jord. I fremtiden skal man ikke kunne møde op ved grænsen og kræve asyl. I stedet skal asylsager 
behandles i sikre modtagecentre i nærområderne. På den måde hjælper vi de mennesker, der reelt 
er på ﬂugt, men uden at Danmark bliver slutdestination for alverdens migrationsstrømme.
10 OPRET DANSK MODTAGECENTER I ET TREDJELAND
Tusindvis af mennesker mister livet på vej mod Europa, og menneskesmuglere tjener millioner på at 
sende migranter afsted på farlige rejser over Middelhavet. Det er de rigeste ﬂygtninge, der når 
frem til Europa, mens de svageste bliver tilbage i nærområderne. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne oprette et dansk modtagecenter i et sikkert tredjeland udenfor 
Europa. Her skal asylansøgninger behandles frem for i Danmark. Får man asyl, skal man hjælpes i 
nærområdet eller i lokale ﬂygtningelejre – ikke i Danmark. På den måde gør vi det mindre attraktivt 
at rejse hertil, vi slår menneskesmuglernes forretning ihjel, og vi hjælper ﬂest reelle ﬂygtninge.
DEMOKRATERNEDANMARKS 10
VI VIL HAVE FASTLAGT
ANSVARET FOR
BARNEBRUDE I DANMARK
Barnebrude er et ækelt fænomen, som vi i Danmarksdemokraterne vil bekæmpe med alle midler. 
Danmarksdemokraterne formand gjorde som bekendt alt i sin magt for at beskytte de mindreårige 
piger fra de ældre mænd. Desværre kan man langt fra sige, at myndighederne i dag gør, hvad de 
kan for at forhindre, at barnebrude kan forekomme i Danmark. 
Derfor er det et svigt af dimensioner, når Berlingske kan afsløre, at danske myndigheder i perioden 
fra 1980’erne til 2010’erne har blåstemplet mindst tusind ægteskaber mellem ikke-vestlige 
mindreårige piger og ældre mænd i Danmark./nine.numr
Og selvom det siden 2017 har været forbudt for mindreårige at blive gift i Danmark, har en ny 
tilsynsundersøgelse afsløret, at myndighederne alligevel har anerkendt 86 ægteskaber med 
barnebrude – klokkeklart imod loven./one.numr/zero.numr Det er både dybt foruroligende og et vidnesbyrd om, at 
pigerne igen og igen bliver svigtet af de myndigheder, der skulle have beskyttet dem.
Under forhandlingerne, der lagde grundlaget for tilsynsundersøgelsen, ønskede vi i 
Danmarksdemokraterne en tilbundsgående kulegravning af alle barnebrude i Danmark, men det 
nægtede regeringen. Vi ønskede ikke kun en undersøgelse, der skraber lidt i overﬂaden og uddeler 
symbolsk kritik til et par enkelte styrelser og kommuner. Vi ønskede at komme helt til bunds. Men 
regeringen sagde desværre nej.
Derfor har vi i dag en tilsynsundersøgelse, der ikke placerer noget ansvar, hvilket er foruroligende. 
For når så alvorlige sager bare bliver fejet af bordet, afslører det en regering, der ikke tager 
problemet med barnebrude alvorligt.
Det er derfor tydeligt for Danmarksdemokraterne, at vi med denne regering aldrig får placeret 
ansvaret for, hvordan det overhovedet kunne ske, at danske myndigheder har blåstemplet det, som 
en tidligere socialdemokratiske socialminister har kaldt ”statsautoriseret pædoﬁli”./one.numr/one.numr
Det kommer vi i Danmarksdemokraterne aldrig til at acceptere. Vi skylder pigerne, at der bliver 
placeret et ansvar for årtiers svigt, og at de ansvarlige bliver stillet til regnskab.
Derfor ønsker vi i Danmarksdemokraterne en egentlig kommissionsundersøgelse af 
myndighedernes blåstempling af barnebrude i Danmark. Det er den eneste måde, vi kan sikre, at 
sandheden kommer frem, at ansvar bliver placeret, og at det aldrig nogensinde kan ske igen.
Samtidig vi vil også styrke den fremtidige indsats mod barnebrude. En vej kunne også være at 
styrke det internationale samarbejde om at bekæmpe barnebrude – for eksempel gennem Interpol, 
så vi så tidligt så muligt optrevler traﬁkken af giftemål med mindreårige af hensyn til pigerne.
I Danmarksdemokraterne kan og vil vi ikke vende det blinde øje til, når ægteskaber med 
barnebrude fortsat kan ﬁnde sted i Danmark. Vi må og skal beskytte de piger, der ikke vælger deres 
egen skæbne. Derfor foreslår vi følgende tiltag for at beskytte pigerne og sikre, at barnebrude 
aldrig gentager sig:
DEMOKRATERNEDANMARKS 11
11 FASTLÆG ANSVARET FOR BARNEBRUDE
I årtier har danske myndigheder blåstemplet ægteskaber mellem voksne mænd og små piger 
indgået i både Danmark og i udlandet. Når piger kan blive giftet bort som 12-13-årige og få deres 
første barn som 13-14-årige, uden at myndighederne griber ind, er det et udtryk for et totalt svigt. 
Denne blåstempling af barnebrude i Danmark har vi i Danmarksdemokraterne ønsket at undersøge 
til bunds, men det har regeringen ikke ønsket. Det kan vi ikke sidde overhørig.
Derfor vil Danmarksdemokraterne nedsætte en uafhængig kommissionsundersøgelse, som skal 
kulegrave myndighedernes blåstempling af barnebrude, afdække hvem der bærer ansvaret for 
årtiers svigt af de mindreårige piger og sørge for, at de bliver stillet til ansvar. Samtidig vil vi sikre, at 
de piger, som danske myndigheder har ladet være udsat for ”statsautoriseret pædoﬁli”, får en 
oﬃciel undskyldning og en anerkendelse af den uret, den danske stat har udsat dem for. 
12 STRAF ÆGTESKABER MED BARNEBRUDE BAGUDRETTET
I dag kan voksne mænd, der har giftet sig med mindreårige piger og gjort dem gravide i udlandet, 
undgå straf i Danmark på grund af forældede regler om strafbarhed. Det betyder, at Danmark reelt 
fungerer som et fristed for gerningsmænd, som ofte kommer hertil som ﬂygtninge eller migranter.
Derfor vil Danmarksdemokraterne ændre straﬀeloven, så alle seksuelle forbrydelser mod 
mindreårige kan straﬀes i Danmark, uanset hvor i verden forbrydelsen er begået, og hvor 
gerningsmanden boede på gerningstidspunktet. Det skal sende et klart signal om, at Danmark ikke 
tolererer barnebrude, og at man er uønsket, hvis man har begået forbrydelser mod børn uanset 
lovgivningen i hjemlandet.
13 STOP VIELSER AF MINDREÅRIGE
Selv om vielser af mindreårige er forbudt i Danmark, sker det stadig i muslimske miljøer. I 2022 blev 
en mindreårig muslimsk pige viet bort i Aarhus, men politiet valgte ikke at sigte imamen, der havde 
forestået vielsen. Det er helt forrykt.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne sikre, at alle imamer, der vier mindreårige i Danmark, straﬀes 
med fængsel. Samtidig vil sørge for, at de mister retten til at foretage vielser i Danmark. 
Danmarksdemokraterne vil ikke acceptere, at islamistiske imamer foretager vielser af mindreårige i 
Danmark.
DEMOKRATERNEDANMARKS 12
VI SKAL VÆRNE OM DET
DANSKE STATSBORGERSKAB
I Danmarksdemokraterne mener vi, at dansk statsborgerskab er noget, man skal gøre sig fortjent til. 
Det er ikke en rettighed, som enhver udlænding automatisk har krav på.
Alt for mange udlændinge har gennem årene fået dansk statsborgerskab uden reelt at dele vores 
værdier eller bidrage til det samfund, de er blevet en del af. Det har svækket sammenhængskraften 
og udgør i dag en trussel mod vores sammenhængskraft. Det er dybt bekymrende. For det har 
aldrig været meningen, at vi skulle give nøglerne til Danmark til mennesker, der ønsker at omstyrte 
det fundament, vores land bygger på.
I næsten et år har SVM-regeringen lovet at indføre en screening af nye statsborgere for deres 
værdier, men indtil videre har regeringen kun nedsat en arbejdsgruppe, der i 2026 skal komme med 
sine anbefalinger./one.numr/two.numr Imens risikerer vi at tildele statsborgerskab til personer, der foragter vores 
friheder, hylder terror, støtter ekstremistiske bevægelser eller sætter religiøse dogmer over dansk 
lov. Det har vi allerede set eksempler på, og det er ganske enkelt ikke godt nok. 
Socialdemokratiet har ellers selv erkendt, at der ﬁndes udlændinge i Danmark – som på trods af at 
være i arbejde eller uddannelse – modarbejder og undergraver de grundlæggende værdier, vores 
samfund bygger på. Men når Socialdemokratiet og resten af SVM-regeringen ikke tør at tage 
konsekvensen af deres egne erkendelser, viser det med al tydelighed, at deres erkendelser blot er 
tomme ord.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at der skal mere til. Vi vil stramme kravene markant og sikre, at 
kun dem, der oprigtigt ønsker at være en del af det danske fællesskab, får tildelt et dansk pas. 
Derfor vil vi indføre en screeningsmodel, så vi fremover undgår at tildele statsborgerskab til 
personer, der modarbejder vores demokrati og værdier.
Derudover ønsker vi, at statsborgerskabet gøres betinget i en prøveperiode på 10 år. Et dansk 
statsborgerskab er den største tillidserklæring, det danske samfund kan give, og den tillid må ikke 
misbruges.
Derfor mener vi, at hvis man får et dansk pas og derefter vender Danmark ryggen igennem 
kriminalitet og samfundsnedbrydende adfærd, så skal statsborgerskabet kunne fratages. Vi vil ikke 
acceptere, at man bryder den tillid, der er blevet givet af det danske samfund.
Tiden er kommet til at stramme kravene markant til, hvem der kan blive en del af det danske 
fællesskab. I Danmarksdemokraterne foreslår vi følgende tiltag:
DEMOKRATERNEDANMARKS 13
14 VÆRDIMÆSSIG SCREENING AF ANSØGERE TIL DANSK STATSBORGERSKAB
Ansøgere til dansk statsborgerskab erklærer, at de respekterer danske værdier og love, men dette 
bliver ikke efterprøvet, hvorfor vi risikerer, at personer med antidemokratiske eller ekstremistiske 
holdninger får statsborgerskab.
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre en værdimæssig screening, så personer, der for 
eksempel hylder terror eller har antidemokratiske holdninger, nægtes statsborgerskab. Dansk 
statsborgerskab skal kun tildeles dem, der oprigtigt bakker op om vores lov, vores demokrati og de 
værdier, Danmark bygger på.
15 INDFØR 10-ÅRIG PRØVEPERIODE FOR DANSK STATSBORGERSKAB
Udlændinge, der opnår dansk indfødsret, kan i dag begå alvorlig kriminalitet kort efter at have fået 
statsborgerskab uden at det får konsekvenser for deres nye statsborgerskab. Det er et svigt af den 
tillidserklæring, som den danske stat har givet dem.
 
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre en 10-årig prøveperiode for det danske statsborgerskab. 
Det betyder, at hvis man som ny dansk statsborger inden for de første 10 år begår kriminalitet 
såsom grov vold og voldtægt, der normalt ville udelukke en fra at kunne få tildelt statsborgerskab, 
skal statsborgerskabet fratages igen.
16 ANERKEND ISRAELS RET TIL AT EKSISTERE
I en tid med stigende antisemitisme er det afgørende at sende et klart signal om, at der er ingen 
plads til jødehad i Danmark.
Derfor ønsker vi at gøre det til en betingelse for at opnå dansk statsborgerskab, at ansøgere 
anerkender Israels ret til at eksistere. Vi ønsker at sikre, at udlændinge, der benægter Israels 
eksistensberettigelse, aldrig kan blive danske statsborgere. For Danmarksdemokraterne handler det 
om at beskytte det demokratiske værdigrundlag, vores samfund bygger på.
17 KULEGRAV TILDELING AF STATSBORGERSKABER
I de seneste år har Danmarksdemokraterne ikke kunne stemme for tildeling af statsborgerskab til 
udlændinge, fordi vi har været vidner til alvorlige fejl på indfødsretsområdet. For eksempel har 
personer, der ikke opfyldte kravene, alligevel fået statsborgerskab. Og i nogle tilfælde er 
udlændinge sågar blevet registreret som danske statsborgere ved en fejl. Det har givet dem 
adgang til rettigheder, som udelukkende burde tilhøre danske statsborgere./one.numr/three.numr
Derfor vil Danmarksdemokraterne gennemføre en kulegravning af hele indfødsretsområdet. Vi vil 
have ryddet op i de mange fejl og mangler, der har været på hele området, så vi sikrer, at det 
danske statsborgerskab fremover kun gives til dem, der reelt lever op til kravene og aldrig falder i 
de forkerte hænder.
DEMOKRATERNEDANMARKS 14
18 SKÆRP KRAV FOR DANSK STATSBORGERSKAB
I dag kan udlændinge få dansk statsborgerskab uden at have den nødvendige viden om vores 
samfund eller sproglige forudsætninger for at deltage aktivt i fællesskabet.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne skærpe sprogkravet gevaldigt. Samtidig vil vi indføre en 
sværere indfødsretsprøve, så man kun kan bestå, hvis man har solid viden om det danske samfund. 
Vi vil sikre, at statsborgerskab kun gives til dem, der kan vores sprog og kender vores samfund.
19 DROP AUTOMATISK STATSBORGERSKAB TIL BØRN
I dag får børn automatisk dansk statsborgerskab sammen med deres forældre, uden at der 
foretages en individuel vurdering af dem. Det betyder, at det danske statsborgerskab bliver givet 
videre som en automatisk rettighed til en gruppe af udlændinge i Danmark, i stedet for at det er 
noget, de gør sig fortjent til. Det gælder endda, selv når de viser tegn på en kriminel løbebane.
Det, mener vi i Danmarksdemokraterne, er principielt forkert.
Derfor vil Danmarksdemokraterne afskaﬀe ordningen med bipersoner for alderen 15-18 år, så 
ansøgningsalderen for dansk statsborgerskab ﬂugter med den kriminelle lavalder. Det vil gøre det 
umuligt at opnå dansk statsborgerskab, blot fordi det er lykkes for ens forælder at få det.
20 GØR DET DYRERE AT FÅ DANSK STATSBORGERSKAB
I dag koster det 6.000 kr. at søge om dansk statsborgerskab./one.numr/four.numr Det er selv om de reelle omkostninger 
for myndighederne ligger på omkring 8.000 kr. per ansøgning./one.numr/five.numr Det er både urimeligt og dyrt for 
det danske samfund.
Derfor vil vi Danmarksdemokraterne hæve gebyret til 8.000 kr. pr. ansøgning, så det svarer til de 
reelle omkostninger. Det skal gælde både nye ansøgninger og genansøgninger. Ingen udlændinge 
skal kunne belaste systemet med gentagne ansøgninger uden at dække de udgifter, 
sagsbehandlingen medfører.
DEMOKRATERNEDANMARKS 15
VI SKAL BESTEMME OVER
VORES EGEN GRÆNSE
I en tid med terrortrusler, massemigration og grænseoverskridende kriminalitet er det afgørende, at 
Danmark selv bestemmer, hvem der kommer ind i vores land. Hos Danmarksdemokraterne mener 
vi, at vi skal have fuld kontrol over vores grænser.
I de forgangne to år har omkring 1 million migranter og ﬂygtninge årligt søgt asyl i Europa./one.numr/six.numr 
Samtidig ser vi, hvordan grænseoverskridende kriminalitet strømmer ind over Danmark, når for 
eksempel svenske kriminelle hyres til at begå forbrydelser i Danmark./one.numr/seven.numr
Når der ikke er styr på Europas ydre og indre grænser, mener vi ganske enkelt, at det er nødvendigt 
med en stærk og permanent grænsekontrol, der skal sikre Danmark og danskernes tryghed.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi en målrettet grænsekontrol, der fokuserer på områder og 
grupper, hvor risikoen for ulovlig indrejse og kriminalitet er størst. Samtidig skal kontrollen være 
ﬂeksibel, så pendlere og almindelige borgere i grænseområderne ikke oplever unødigt besvær.
Flere og ﬂere europæiske lande deler dette syn, herunder den tyske kansler Friedrich Merz, som 
under den tyske valgkamp tidligere i år foreslog permanent grænsekontrol i Tyskland./one.numr/eight.numr
Men dette ønske kan ingen af EU’s medlemslande få opfyldt, da Schengen-reglerne i dag 
forhindrer EU-landene i at indføre permanent grænsekontrol, selv når det er nødvendigt for den 
nationale sikkerhed. Det er uacceptabelt.
Derfor vil vi arbejde for en revision af Schengen-reglerne, så Danmark og andre EU-lande får 
mulighed for at indføre permanent grænsekontrol. Det skal være landene selv, der bestemmer, hvor, 
hvornår og hvor længe de skal have grænsekontrol.
For at sikre de danske grænser vil vi arbejde for at gennemføre følgende tiltag:
DEMOKRATERNEDANMARKS 16
21 INDFØR PERMANENT GRÆNSEKONTROL
Det er helt afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi styrker de indre grænser, når der ikke er 
styr på EU’s ydre grænser.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at indføre permanent grænsekontrol ved de danske 
grænser, fordi forudsætningen for at passe godt på Danmark er, at vi har styr på, hvem der kommer 
ind over grænserne. Desuden vil Danmarksdemokraterne styrke grænsekontrollen med følgende 
tiltag:
Et dansk grænsepoliti: For at styrke indsatsen mod grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig 
indrejse ved grænsen vil vi skabe et decideret dansk grænsepoliti som en ny enhed i det danske 
politi. For at skabe denne enhed skal politiuddannelsen bl.a. også indeholde et spor, der har et klart 
fokus på, hvordan man beskytter vores grænse. Grænsepolitiet får til opgave at have indsigt i og 
varetage arbejdet ved grænserne, så der kommer endnu bedre styr på grænseoverskridende 
kriminalitet og de mennesker, der rejser ind i Danmark.
Aﬂast politiet: Politiet ved de danske grænseovergange bruger for meget tid på administrative 
opgaver. Derfor vil vi ansætte civile medarbejdere til at varetage ID- og paskontrol samt andre 
administrative opgaver, så uniformerede politibetjente kan fokusere på de mange andre vigtige 
opgaver ved grænsen, der styrker grænsekontrollen og danskernes sikkerhed. De civile 
medarbejdere skal – ligesom kontrollører i lufthavne – gennemgå en målrettet oplæring i ID- og 
paskontrol samt i, hvad de skal være særligt opmærksomme på.
En smart og eﬀektiv grænsekontrol: Vi vil sikre, at et dansk grænsepoliti i højere grad fokuserer på 
teknologiske løsninger i grænsekontrollen. Det skal gøre kontrollen smartere og mere målrettet mod 
de rigtige personer, der krydser grænsen, samtidig med at pendlere i grænseområdet vil opleve 
mindre besvær.
Styrk lufthavnskontrollen: Lufthavnene i Danmark er også en del af EU’s ydre grænser, hvor 
mennesker fra hele verden kan rejse hertil. Derfor vil vi styrke lufthavnskontrollen med øget 
bemanding, så vi kan intensivere indsatsen mod grænseoverskridende kriminalitet og 
migrantstrømme og ikke mindst sætte ind mod socialt bedrageri, når indvandrere rejser til deres 
hjemlande med danske ydelser i lommen.
22 REFORM AF SCHENGEN-SAMARBEJDET
I dag er der regler, som gør det svært for Danmark at indføre permanent grænsekontrol. På grund 
af Schengen-reglerne skal medlemslandene gøre alverdens krumspring og med jævne mellemrum 
opﬁnde nye begrundelser for at fastholde grænsekontrollen, selv om det er åbenlyst for enhver, at 
der ikke er styr på EU’s ydre grænser. Det er helt uholdbart.
Derfor ønsker vi i Danmarksdemokraterne at reformere Schengen-reglerne, så der fremover skal 
være mulighed for, at medlemslandene kan indføre permanent grænsekontrol. Forslaget har 
tidligere været fremsat af Socialdemokratiet i deres udlændingeudspil ”Retfærdig og Realistisk” fra 
2018, men ligesom mange af de andre forslag fra Socialdemokratiets udspil er det blevet syltet.
DEMOKRATERNEDANMARKS 17
INDVANDRERE SKAL
BIDRAGE TIL SAMFUNDET
Danmarksdemokraterne mener, at ﬂygtninge og migranter, der kommer til Danmark, skal bidrage 
til vores samfund med det samme. Det er ikke samfundets opgave at forsørge folk, der gemmer sig 
bag nedrullede gardiner i landets ghettoområder. Derfor er det dybt uansvarligt, når 
SVM-regeringen under Mette Frederiksen har sørget for, at det endnu bedre kan betale sig for 
arbejdsløse indvandrere at være på oﬀentlig forsørgelse. Det er til skade for integrationen, der 
svækker sammenhængskraften i Danmark.
I Danmarksdemokraterne vil vi en anden vej end regeringen. Vi vil fastholde de lave ydelser, for det 
sender et klokkeklart signal om, at man i Danmark arbejder. Man skal ikke leve af andres 
skattekroner uden at bidrage med noget til fællesskabet. Derfor begår SVM-regeringen et kæmpe 
svigt, når de lader ikke-vestlige indvandrere blive derhjemme i stedet for at tage et arbejde.
Finansministeriet opgjorde i 2023, at ikke-vestlig indvandring koster statskassen svimlende 27 mia. 
kr. årligt./one.numr/nine.numr Det er penge, der kunne have sikret vores ældre en værdig tilværelse, vores børn en 
bedre fremtid og vores sundhedsvæsen ﬂere hænder. 
Det er heller ingen hemmelighed, at ikke-vestlige indvandrere er overrepræsenterede blandt 
førtidspensionister. For eksempel er 2/3 irakiske indvandrere over 50 år på førtidspension,/two.numr/zero.numr mens 
ikke-vestlige indvandrere generelt er næsten dobbelt så ofte på førtidspension som danskere./two.numr/one.numr
Nye tal viser, at næsten hver femte ikke-vestlig indvandrer i byer som Odense og Aarhus er på 
førtidspension./two.numr/two.numr
Det er ikke holdbart, at integrationen koster statskassen så meget, og at ikke-vestlige indvandrere 
bidrager så lidt.
 
På den baggrund fremlægger vi følgende forslag til at få ﬂere indvandrere i arbejde:
DEMOKRATERNEDANMARKS 18
23 SÆNK YDELSERNE TIL ARBEJDSLØSE INDVANDRERE
I Danmarksdemokraterne mener vi, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal forsørge sig selv. 
Det har aldrig været meningen, at det skulle være anderledes. Det skaber en urimelig byrde for det 
danske samfund, når arbejdsløse indvandrere modtager høje ydelser uden at bidrage. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne sænke ydelserne til arbejdsløse indvandrere, så det bliver mere 
attraktivt at komme i arbejde, og der bliver mindre incitament til at leve af oﬀentlige midler.
24 REVURDER FØRTIDSPENSIONEN FOR IKKE-VESTLIGE INDVANDRERE
I dag er ikke-vestlige indvandrere markant overrepræsenterede i statistikkerne for førtidspension./two.numr/three.numr 
Vi kan ikke fastholde et system i Danmark, hvor nogle personer fra bestemte lande er meget mere 
på førtidspension end andre. Det undergraver selve fundamentet for velfærdsstaten.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne vende bunken og revurdere førtidspensionen for ikke-vestlige 
indvandrere i Danmark. Vi vil undersøge, om de reelt er ude af stand til at arbejde, eller om de i 
virkeligheden godt kunne bidrage ligesom alle andre. Samtidig vil vi tage et opgør med 
tilkendelsesreglerne, så vi sikrer, at bestemte nationaliteter fra Mellemøsten og Nordafrika ikke er 
medvirkende til en stor stigning i antallet af tilkendte førtidspensioner.
25 INGEN FØRTIDSPENSION TIL ROCKERE OG BANDEMEDLEMMER
Danmarksdemokraterne var med til at lave en aftale om, at rocker- og bandemedlemmer kan 
fratages deres førtidspension, når de bliver dømt for kriminalitet./two.numr/four.numr  Aftalen var et skridt i den rigtige 
retning, men den tager fortsat ikke førtidspensionen fra en mand som Fasar Abrar Raja, som alle 
danskere i dag kender fra dokumentaren ’Den Sorte Svane’. Han er dybt kriminel, men fordi han 
endnu ikke er dømt for en ny forbrydelse ved en domstol, kan han stadig hæve førtidspension. Det 
er uretfærdigt over for de danskere, der hver dag går på arbejde og betaler skat. Og det sender et 
helt forkert signal om, at kriminalitet kan betale sig.
Derfor vil Danmarksdemokraterne frakende førtidspensionen, seniorpension og tidlig pension for 
alle, der er registreret i politiets registre over rocker- og bandemedlemmer, uanset om de er dømt 
eller ej. Det vil vi gøre for at sikre, at man ikke kan nyde godt af førtidspensioner, mens man begår 
grov organiseret kriminalitet.
26 INDFØR DANSKKRAV FOR FULD KONTANTHJÆLP
Hvis en udlænding er arbejdsløs, er det rimeligt at forvente, man lærer dansk og tager del i 
samfundet for at skabe de bedste forudsætninger for at få fodfæste på arbejdsmarkedet og blive 
en del af det arbejdende fællesskab.
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre et danskkrav for fuld kontanthjælp, så man får udbetalt 
et lavere beløb, hvis ikke man kan tale ordentligt dansk. Det vil motivere ﬂere udlændinge til at lære 
det danske sprog og styrke integrationen.
DEMOKRATERNEDANMARKS 19
YTRINGSFRIHEDEN
SKAL FORSVARES
SVM-regeringen svigtede de danske værdier og underkastede sig muslimske diktatorer og ufrie 
kræfter, da den indførte koranloven, der med et øksehug går igennem danskernes ytringsfrihed. 
Det hele har været på trods af, at regeringspartierne ellers slår sig op på en åndelig oprustning. 
Men i det sekund, de muslimske lande satte spørgsmålstegn ved vores frihedsrettigheder, bøjede 
regeringen nakken.
I stedet for at stå fast og forsvare danskernes ytringsfrihed, som Anders Fogh Rasmussen og Per 
Stig Møller gjorde under Muhammedkrisen, har SVM-regeringen bøjet sig for pres. De har sendt et 
farligt signal til resten af verden om, at vold og trusler virker.
Anders Fogh Rasmussen har selv kaldt koranloven et ”pinligt knæfald for autokraterne og en 
glidebane mod indskrænkning af ytringsfriheden”./two.numr/five.numr Og han har fuldstændig ret. For når man først 
begynder at opgive danskernes frihed for at tækkes diktaturer, så er det ikke bare en glidebane. Det 
er et frit fald.
Også racismeparagraﬀen i straﬀelovens § 266 b er en de facto spændetrøje, som forhindrer folk i 
at sige, hvad de mener. Den bliver brugt til at trække borgere i retten. Ikke, fordi de siger noget 
racistisk eller hadefuldt, men fordi nogen bliver stødt. Racismeparagraﬀen skaber frygt og 
selvcensur, og det er gift for en fri debat.
Man skal kunne kritisere religion. Man skal kunne sige sin mening frit. Vi vil ikke underkaste os 
religiøse særkrav. I Danmarksdemokraterne står vi vagt om ytringsfriheden. Derfor vil vi:
27 AFSKAF KORANLOVEN
Koranloven er en skamplet i dansk lovgivning. I Danmark kommer ytringsfriheden før religiøse 
særkrav, og man må acceptere, at religion bliver kritiseret. Det gælder alle religioner og selvfølgelig 
også islam.
Derfor mener vi, at koranloven skal afskaﬀes. At forsvare ytringsfriheden hænger ganske enkelt ikke 
sammen med at have en lov, der straﬀer borgere for at kritisere en bestemt religion.
28 FJERN RACISMEPARAGRAFFEN
Tidligere i år blev en mand idømt syv dages betinget fængsel for at skrive jokes på nettet – alene 
fordi vittighederne blev vurderet som krænkende efter racismeparagraﬀen./two.numr/six.numr I et samfund som det 
danske bør det ikke være strafbart at fortælle jokes – heller ikke selv om nogen måtte blive stødt 
eller krænket af disse. Det, mener vi, er en helt naturlig del af den frie debat.
Derfor ønsker vi at fjerne racismeparagraﬀen, som i stigende grad bruges til at kriminalisere 
borgere for ord, der virker stødende over for andre.
DEMOKRATERNEDANMARKS 20
MAN SKAL BÆRE
DANMARK I HJERTET
Når man kommer til Danmark, så forpligter man sig til at tage Danmark til sig i hjertet. Man skal 
respektere vores lovgivning, vores normer og vores værdier. Det danske samfund skal ikke indrette 
sig efter folk, der kommer udefra. Og hvis man ikke er med på det, så har man intet at gøre i 
Danmark.
Desværre har det vist sig, at det langt fra er nogen selvfølge. Alt for mange ikke-vestlige 
indvandrere er gennem årene kommet til Danmark uden nogensinde at pakke deres mentale 
kuﬀert ud. De er fysisk til stede i Danmark, men mentalt lever de stadig i Mellemøsten. Vi ser det i 
undersøgelser, der viser, at et ﬂertal af muslimer i Danmark mener, at koranens anvisninger skal 
følges til punkt og prikke, og at over halvdelen af landets muslimer ikke ville acceptere, at deres 
barn levede åbent som homoseksuel./two.numr/seven.numr
Mens Socialdemokratiet laver erkendelser og skriver kronikker om islamiseringen, er faktum, at 
islamiseringen og inﬁltrationen fortsætter i alle mulige afkroge af vores samfund, uden der bliver 
gjort noget ved det. I de store byer dominerer kriminelle familieklaner, hvor kriminaliteten går i arv 
gennem generationer, i svømmehallerne er kønsopdelt svømning blevet hverdag ﬂere steder, og i 
udsatte boligområder skaber shariapatruljer parallelle retssystemer. Det er dybt foruroligende. 
I Danmark har vi ikke brug for overﬂadisk integration, hvor man godt nok tager en uddannelse og 
passer sit arbejde, men bag hjemmets ﬁre vægge lever efter værdier, der hører middelalderen til. Vi 
har brug for ægte værdimæssig assimilation, hvor man tager Danmark til sig og bærer Danmark i 
hjertet.
Vi skal tage et opgør. Både med de værdier, der hersker i mange ikke-vestlige miljøer og med de 
kriminelle klaner, der undergraver Danmark indefra. Derfor fremlægger vi følgende forslag:
29 KORTLÆG INFILTRATION AF DET OFFENTLIGE DANMARK
I ﬂere vestlige lande har vi set eksempler på, hvordan klaner, bander og islamiske grupperinger 
forsøger at inﬁltrere oﬀentlige institutioner. Herhjemme har vi set, at en erklæret islamist arbejdede 
med kritisk infrastruktur hos Energinet,/two.numr/eight.numr og at en politibetjent har begået tjenestemisbrug ved bl.a. 
at aﬀotografere og videregive fortrolige oplysninger./two.numr/nine.numr Disse sager understreger en alvorlig trussel 
mod vores samfunds sikkerhed og tillid.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne sætte gang i en kortlægning af klaner, bander og islamiske 
grupperingers inﬁltration af det oﬀentlige Danmark, så vi sikrer, at ingen islamister eller 
organiserede kriminelle er ansat i oﬀentlige stillinger, hvor de kan undergrave danske værdier.
DEMOKRATERNEDANMARKS 21
30 INTENSIVER INDSATSEN MOD SHARIARÅD
I Danmark ser vi eksempler på shariaråd og shariapatruljer, der skaber parallelle retssystemer og 
udøver negativ social kontrol – især i landets ghettoområder./three.numr/zero.numr Disse råd afgør sager udenom 
myndighederne, hvilket undergraver retsstaten og dansk lovgivning. Sådanne aktiviteter er ikke blot 
en krænkelse af vores retssystem – men en direkte trussel mod det danske samfunds fundament.
Derfor vil Danmarksdemokraterne intensivere indsatsen mod shariaråd ved at nedsætte en 
taskforce mellem politi, efterretningstjenester, lokalmyndigheder og ministerier, der skal nedkæmpe 
shariaråd og praksisser i Danmark. Taskforcen skal sætte alt ind over for moskéer, hvor der foregår 
sharia. De skal overvåges, så de ulovlige shariapraksisser kan afdækkes og stoppes. Desuden vil vi 
indføre hårde fængselsstraﬀe og udvisningsdomme for dem, der deltager i eller organiserer 
shariarådene. Det skal sikre, at parallelle shariapraksisser i ghettoområderne udryddes en gang for 
alle, og at dansk lov og retsstatens principper står fast alle steder i Danmark.
31 FORBYD HIZB UT-TAHRIR:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Hizb ut-Tahrir ikke hører hjemme i Danmark. Vi har set, 
hvordan organisationens leder har opfordret til drab på jøder, og Hizb ut-Tahrir har delt løbesedler 
med budskabet om, at jøder skal dræbes, uanset hvor de beﬁnder sig./three.numr/one.numr Og derudover har vi set, 
hvordan en af organisationens medierepræsentanter i Danmark er blevet idømt 60 dages betinget 
fængsel i Københavns Byret for at have opfordret til krig mod og udslettelse af Israel./three.numr/two.numr Vi står derfor 
over for en organisation, der opfordrer til vold og ekstremistisk adfærd, hvilket er fuldstændig 
uacceptabelt i Danmark.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne sætte alt ind for at opløse Hizb ut-Tahrir. Vi vil undersøge det 
juridiske grundlag for at forbyde organisationen med henvisning til grundlovens § 78. Hvis det ikke 
er muligt, vil vi efterprøve det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for at forbyde
Hizb ut-Tahrir en gang for alle.
32 LUK IMAM ALI MOSKÉEN
Fremmede magter skal ikke have lov til at drive skjult propagandavirksomhed på dansk jord. 
Alligevel ser vi, hvordan Imam Ali Moskéen i København fungerer som et redskab for Irans 
præstestyre til at påvirke vores samfund. Det er fuldstændig uacceptabelt, at en fremmed magt får 
lov til at true vores frihed og sikkerhed midt i København. Selv om regeringen har fulgt op med 
tilsynssager mod moskéen, er der endnu ikke sket noget. Der er fortsat ingen sanktioner mod 
moskéen./three.numr/three.numr Det sker på trods af, at man i ﬂere europæiske lande har slået hårdt ned på iranstyrede 
moskeer, og i Tyskland er det lykkedes at lukke en moské netop på grund af forbindelser til Iran./three.numr/four.numr
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne have Imam Ali Moskéen lukket. Det burde være en afgørende 
prioritet for Danmark at forhindre udenlandsk, skjult indﬂydelse, der truer vores nationale sikkerhed 
og frihedsrettigheder.
DEMOKRATERNEDANMARKS 22
33 IVÆRKSÆT AL CAPONE-INDSATS MOD FAMILIEKLANERNE
Kriminelle familieklaner og deres netværk udgør en alvorlig trussel mod vores samfund. Regeringen 
vil sidestille klaner med bander, så vi kan bruge de samme bandeværktøjer mod klanerne./three.numr/five.numr Det 
støtter vi i Danmarksdemokraterne fuldt ud. Men vi mener, at der skal gøres endnu mere for at 
komme klanernes kriminelle aktiviteter til livs. I dag mangler vi en samlet indsats, der eﬀektivt tager 
hånd om disse miljøer på tværs af myndigheder.
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre en Al Capone-inspireret indsats, hvor politi, skat, 
socialforvaltning og udlændingemyndigheder arbejder tæt sammen for at lægge maksimalt pres 
på kriminelle klaner og deres kriminelle netværk. Bl.a. ved at fjerne deres økonomiske indtægter og 
undersøge grundlaget for at udvise dem fra Danmark. Samtidig vil vi igangsætte en ny og mere 
omfattende kortlægning af kriminelle familieklaner end den, som Rigspolitiet og Justitsministeren 
har fremlagt, da den nuværende undersøgelse er misvisende og undervurderer det reelle omfang 
af klanfamilier i Danmark./three.numr/six.numr Det er nødvendigt for at få et klart overblik og kunne slå eﬀektivt ned 
på klanernes kriminalitet.
34 AUTOMATISK UNDERRETNING OM KRIMINELLE BEBOERE
Almene boligforeninger har i dag ikke automatisk adgang til oplysninger om beboere, der idømmes 
ubetingede fængselsstraﬀe, hvilket gør det svært for dem at handle hurtigt og sikre trygge 
boligområder. Dette er især problematisk i udsatte boligområder, hvor kriminalitet skaber utryghed 
for beboerne.
Derfor vil Danmarksdemokraterne indføre en ordning, hvor almene boligforeninger automatisk 
underrettes, når en beboer idømmes en ubetinget fængselsstraf. Dette vil give boligforeningerne 
mulighed for hurtigt at ophæve lejemålet for kriminelle beboere og dermed skabe tryggere 
boligområder, særligt i Danmarks udsatte områder.
DEMOKRATERNEDANMARKS 23
VI SKAL HAVE ET OPGØR
MED NEGATIV SOCIAL
KONTROL
Der ﬁndes i dag piger i Danmark, som vokser op i hjem, hvor de ikke må vælge deres egen kæreste. 
Hvor de ikke må tage det tøj på, de selv ønsker. Og hvor de skal frygte at blive sendt på 
genopdragelsesrejse, fordi de lever et vestligt liv som deres danske venner.
Det sker, fordi de er født ind i islamiske miljøer, hvor ære, skam og kontrol betyder mere end frihed 
og ligestilling. Det er et kvindefjendsk tankesæt, som alt for længe er blevet accepteret, fordi 
politikere og myndigheder ikke tør bekæmpe det.
I 2023 blev der sendt en person på genopdragelsesrejse væk fra Danmark mere end en gang om 
ugen./three.numr/seven.numr Desuden viser tal, at 40 procent af muslimer i Danmark ikke vil acceptere, at deres datter 
gifter sig med en ikke-muslim./three.numr/eight.numr Det er et forkvaklet kvindesyn, der ingen steder hører hjemme i 
Danmark. Krisecentrene bugner med kvinder med ikke-vestlig baggrund./three.numr/nine.numr Og samtidig ved vi, at 
islamiske vielser af barnebrude stadig ﬁnder sted i Danmark, uden at nogen er blevet dømt./four.numr/zero.numr
Regeringen gør intet, og det er en falliterklæring for et land, der bryster sig af frihed og ligestilling. 
Piger og kvinder lades i stikken, fordi man ikke tør at konfrontere islamiske miljøer med deres 
kvindehad.
I Danmarksdemokraterne tør vi sige det klart og tydeligt. Negativ social kontrol er det største 
ligestillingsproblem i Danmark. Og vi har pligt til at tage et opgør med det. Vi skal sikre, at alle piger 
og kvinder i Danmark kan leve frit. Det kræver, at vi stiller krav til forældrene, til skolerne, til 
myndighederne – og at vi sætter handling bag ordene.
Det skal være slut med genopdragelsesrejser, tvangsægteskaber, muslimsk æreskultur og sharia, 
der står over dansk lov.
Derfor foreslår vi i Danmarksdemokraterne en række initiativer, som kan sætte en stopper for den 
negative sociale kontrol:
DEMOKRATERNEDANMARKS 24
35 SLUT MED GENOPDRAGELSESREJSER
Siden 2019 har det været strafbart at sende sine børn på genopdragelsesrejser. Alligevel har 
myndighederne kendskab til næsten 200 tilfælde, mens kun eller ganske få er blevet straﬀet./four.numr/one.numr Det 
er ganske enkelt for dårligt. Genopdragelsesrejser er en af de mest brutale former for negativ social 
kontrol. Børn og unge sendes til udlandet mod deres vilje, hvor de udsættes for massiv kontrol, 
tvang og vold. Børn mister deres barndom den dag, de sendes på genopdragelsesrejser.
Derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan for at slå hårdt ned og sætte en stopper for 
genopdragelsesrejserne. I Danmarksdemokraterne vil vi sikre, at ingen børn i Danmark sendes på 
genopdragelsesrejser.
Familiemedlemmer, der ser passivt til, skal også straﬀes: Når børn sendes på 
genopdragelsesrejser, er der ofte andre familiemedlemmer, som passivt ser til eller ligefrem 
undlader at stoppe det. Uden deres accept kunne børnene ikke sendes væk.
Derfor vil Danmarksdemokraterne ændre straﬀeloven § 215 a, så også familiemedlemmer, der 
passivt ser på, mens børn sendes på genopdragelsesrejser, kan straﬀes. Vi vil ikke tolerere, at nogen 
vender lukker øjnene, mens unge mennesker får ødelagt deres liv.
Inddragelse af pas skal bruges langt oftere: Selvom det siden 2018 har været muligt at inddrage 
pas, når der er mistanke om, at et barn er ved at blive sendt på genopdragelsesrejse, sker det 
næsten aldrig. Fra marts 2022 til maj 2025 er det kun sket under fem gange./four.numr/two.numr Det er uacceptabelt.
Derfor vil Danmarksdemokraterne sikre, at pas inddrages langt oftere. Og vi vil sikre, at det ikke kun 
fratages fra barnet selv – men også for forældre og nære familiemedlemmer, så ingen børn kan 
sendes ud under dække af forældre, onkler eller andre slægtninge.
Kommuner skal gennemgå indsatsen over for genopdragelsesrejser: Rapporter viser, at knap 
næsten hver tiende pige med ikke-vestlig baggrund i alderen 15 til 17 år har oplevet, at familien har 
truet hende med at blive sendt på genopdragelsesrejse./four.numr/three.numr Men alligevel kender myndighederne kun 
til knap 200 tilfælde af genopdragelsesrejser de seneste år. Og selv om der i dag er en national 
sikkerhedskonsulentordning, som skal rådgive fagfolk om genopdragelsesrejser, så er det tydeligt, 
at der er et kæmpe mørketal, fordi der ikke bliver gjort nok.
Derfor vil Danmarksdemokraterne pålægge alle landets kommuner at gennemføre en systematisk 
360-graders gennemgang af deres indsats mod genopdragelsesrejser. Kommunerne skal se på, 
hvordan socialrådgivere, lærere og pædagoger opdager sager om genopdragelsesrejser, og 
hvordan de griber ind. Det handler om unge menneskers skæbner, og kommunerne skal gøre alt for 
at beskytte dem.
36 INDFØR ET REELT FORBUD MOD RELIGIØST KØNSOPDELT SVØMNING
Regeringen har lavet et forbud mod religiøst kønsopdelt svømning, men det har et kæmpe 
dispensationshul. Allerede nu ser vi, at ﬂere af de røde partier i Københavns Kommune vil bruge 
undtagelserne til at fastholde kønsopdeling i svømmehallerne./four.numr/four.numr
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne indføre et reelt forbud uden dispensationsmuligheder for 
religiøst kønsopdelt svømning og andre tilbud, hvor det modsatte køn ikke må deltage eller 
overvære. Kønsopdelt svømning hører ikke til i Danmark.
DEMOKRATERNEDANMARKS 25
37 INDFØR FORBUD MOD BEDERUM PÅ UDDANNELSESINSTITUTIONER
Selvom Mette Frederiksen vil have fjernet bederummene på landets uddannelsesinstitutioner, så vil 
statsministeren ikke forbyde dem./four.numr/five.numr Det er på trods af, at bederummene bruges af muslimske 
studerende til at overvåge andre muslimske studerende og udøve religiøst social kontrol.
Det, mener vi i Danmarksdemokraterne, er helt forkert.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne forbyde bederum på landets uddannelsesinstitutioner. 
Lokaler, hvor mænd og kvinder holdes adskilt, og hvor muslimske studerende presses til at udøve 
religiøse ritualer, skal aldrig stilles til rådighed af danske uddannelsesinstitutioner. Det er uagtet, om 
de hedder reﬂeksionsrum, stillerum eller ligefrem bederum.
39 LUK MUSLIMSKE FRISKOLER, DER IKKE RESPEKTERER DANSKE VÆRDIER
Vi ser i dag eksempler på, hvordan muslimske friskoler praktiserer kønsopdelt undervisning,/four.numr/six.numr hvor 
piger skal sidde bagerst i lokalet og tie stille og som fremmer værdier, der strider mod alt, vi kender i 
Danmark, om ligeværd, ligestilling og demokrati. Det hører ikke til i Danmark.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne kræve, at muslimske friskoler respekterer vores 
grundlæggende værdier i Danmark. Hvis en muslimsk friskole ikke kan overholde de værdier, vi har i 
Danmark, skal den lukkes. Længere er den ikke.
41 PRÆCIS KORTLÆGNING AF ÆRESRELATEREDE FORBRYDELSER
I dag kan vi ikke få den nødvendige viden om æresrelaterede forbrydelser i Danmark. Det skyldes, 
at Rigspolitiet i 2021 har stoppet deres monitoreringsordning af æresrelaterede forbrydelser i hele 
Danmark./four.numr/eight.numr Uden disse oplysninger mangler vi vigtig viden om omfanget af negativ social kontrol 
og æresrelaterede forbrydelser i Danmark.
Derfor vil Danmarksdemokraterne genindføre Rigspolitiets registrering og monitorering af 
æresrelaterede forbrydelser. Vi vil sikre en løbende og præcis kortlægning, så myndighederne får et 
stærkt grundlag til at slå hårdt ned på negativ social kontrol æresrelaterede forbrydelser i 
Danmark.
40 STOP FOR OFFENTLIG STØTTE TIL FORENINGER,
     DER UDØVER NEGATIV SOCIAL KONTROL
Foreninger i Danmark skal leve op til demokratiske værdier. Allerede i dag fremgår det af 
folkeoplysningslovens § 4 a, at der ikke må ydes støtte til foreninger, der modarbejder demokrati og 
grundlæggende frihedsrettigheder. Men som ’Kommissionen for den glemte kvindekamp’ påpeger, 
håndhæves reglerne alt for sjældent i praksis./four.numr/seven.numr
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne sikre, at kommunerne får den nødvendige hjælp til at fjerne 
støtten til de foreninger, der undergraver danske værdier. For ingen skattekroner skal gå til 
foreninger, som fremmer religiøst betinget kønsopdeling, æreskultur og negativ social kontrol. De 
skal nægtes al støtte og lukkes ned.
38 INDFØR TØRKLÆDEFORBUD I GRUNDSKOLEN
Hovedtørklædet symboliserer kvindeundertrykkelse, tvang og mangel på ligestilling mellem 
kønnene, som er uforeneligt med vores danske værdier. Derfor vil vi forbyde tørklæder for elever i 
grundskolen for at sikre, at piger frit kan bestemme, hvordan de vil gå klædt.
DEMOKRATERNEDANMARKS 26
42 EN VEJ UD AF NEGATIV SOCIAL KONTROL
Når kvinder i muslimske miljøer underlægges negativ social kontrol fra deres mænd og familier, 
betyder det, at de ikke selv kan bestemme, om de vil tage et job, hvordan de vil klæde sig, eller 
hvem de vil omgås. Det er gift for integrationen. Piger og kvinder, der lever under den slags kontrol, 
mangler i dag en reel vej ud af undertrykkende miljøer. En vej ud vil Danmarksdemokraterne gerne 
give disse kvinder. Derfor vil vi:
Gennemfør exitstrategi: Først og fremmest vil Danmarksdemokraterne gennemføre en egentlig 
exitstrategi, der giver piger og kvinder konkrete muligheder for at bryde fri og starte et nyt liv i 
frihed. Strategien skal gennemføres i samarbejde med relevante aktører, der har til formål at 
hjælpe ofre for negativ social kontrol ud af de miljøer, hvori kontrollen udøves.
Mulighed for fravalg af sagsbehandler: Kvinder, der er udsat for æresrelateret vold og negativ 
social kontrol, kan være tilbageholdende med at kontakte myndighederne, fordi de frygter, at 
sagsbehandlere med samme kultur og baggrund ikke vil dem det bedste. Derfor vil vi sikre, at der 
indføres en ordning, hvor personer i sager om æresrelateret vold og negativ social kontrol får 
mulighed for at anmode om en anden sagsbehandler, hvis de ikke føler sig trygge.
Styrk politiets indsats mod negativ social kontrol: Derudover vil vi styrke indsatsen med en særlig 
taskforce i politiet, så negativ social kontrol kan bekæmpes mere eﬀektivt og på tværs af kommune- 
og politikredsgrænser. Taskforcen skal også have en whistleblower-ordning, hvor unge kvinder og 
piger – men også pårørende, krisecentre, uddannelsesinstitutioner eller andre – kan henvende sig 
let og anonymt, hvis de oplever eller har mistanke om negativ social kontrol.
44 GØR UNDERVISNING I MUHAMMEDKRISEN
     OBLIGATORISK PÅ LANDETS SKOLER
Det er forkert, at der ikke undervises i grundskolen i en afgørende begivenhed i nyere dansk historie. 
Frygt for reaktioner fra muslimske elever og forældre betyder nemlig, at der ikke undervises i 
Muhammedkrisen i Danmark. Og i udlandet har vi set de tragiske konsekvenser af at undervise i 
emnet, som da en fransk lærer blev myrdet for at vise Muhammed-tegningerne./five.numr/zero.numr Når vi i Danmark 
ikke tør undervise i Muhammedkrisen, hvor vi stod fast mod pres fra mørkemænd i Mellemøsten, 
giver vi ind for voldsmandens veto.
Derfor vil Danmarksdemokraterne gøre Muhammedkrisen til en del af historiekanon og en 
obligatorisk del af grundskolens undervisning. Eleverne skal lære om krisens betydning for 
Danmarks forsvar for ytringsfriheden. Hvis lærere – især på skoler med mange muslimske elever – 
føler sig utrygge ved at undervise i emnet, skal Undervisningsministeriet stille kvaliﬁcerede 
undervisere til rådighed for at sikre, at undervisningen gennemføres.
43 GØR UNDERVISNING I NEGATIV SOCIAL KONTROL
     OBLIGATORISK PÅ RELEVANTE UDDANNELSER
I 2021 lancerede den daværende socialdemokratiske regering en diplomuddannelse, der skulle 
klæde lærere og pædagoger på til at opdage negativ social kontrol. Uddannelsen havde plads til 
250 kursister om året, men frem til maj 2024 har kun 73 gennemført./four.numr/nine.numr Det er en stor ﬁasko, som 
viser, at der ikke er nok fokus på problemet hos hverken regeringen eller de faggrupper, der møder 
den negative sociale kontrol i hverdagen.
Derfor vil vi i Danmarksdemokraterne gøre undervisning i æreskultur og negativ social kontrol i 
islamiske miljøer obligatorisk på relevante professionsuddannelser såsom lærer, pædagog, 
sundhedsplejerske, og socialrådgiver. Samtidig vil vi forpligte uddannelsesinstitutionerne til aktivt at 
bekæmpe religiøs og æresrelateret social kontrol og sikre et trygt læringsmiljø – både i 
undervisningen og i det øvrige studiemiljø.
DEMOKRATERNEDANMARKS 27
45 STYRK INDSATSEN MOD TROSSAMFUND,
     DER MODARBEJDER DANSKE VÆRDIER
Hvis vi skal bekæmpe negativ social kontrol eﬀektivt, er det afgørende at skærpe kontrollen med 
rabiate imamer og muslimske trossamfund, der bruger deres position til at undertrykke kvinder, 
nægte skilsmisser og gennemføre religiøse vielser af mindreårige, som strider mod al dansk lov.
Derfor vil Danmarksdemokraterne slå langt hårdere ned på de trossamfund, der ikke respekterer 
danske værdier og som udøver negativ social kontrol, igennem følgende tiltag:
Fjern trossamfundenes status: Vi ser eksempler i dag på, at indvandrerkvinder har svært ved at 
blive islamisk skilt fra deres muslimske ægtemænd, selv om de er blevet borgerligt skilt, fordi den 
lokale imam ikke vil lade det ske. Og på trods af, at det er ulovligt, så bliver mindreårige fortsat 
religiøst viet af imamer.
Derfor vil Danmarksdemokraterne sikre, at alle anerkendte trossamfund, der ikke vil anerkende 
borgerlige skilsmisser, vier mindreårige eller hylder terror og antidemokratiske, mister deres status 
som anerkendt trossamfund i Danmark. Og samtidig mister de privilegier, der hører med sådan en 
anerkendelse såsom vielsesbemyndigelser. Hvis et trossamfund bruger sin position til at 
modarbejde danske værdier, så har det intet at gøre i Danmark.
Øg overvågningen og kontrollen af moskéerne: Det er et problem, at vi har svært ved at 
identiﬁcere og overvåge moskéer, hvor der foregår negativ social kontrol og andet 
samfundsundergravende virksomhed.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at give politiet og efterretningstjenesterne udvidede 
beføjelser til at samarbejde, indsætte undercoveragenter og overvåge moskéer, hvor der er 
begrundet mistanke om negativ social kontrol – herunder mulighed for aﬂytning af mistænkte.
Kortlæg ”kældermoskéer”: Vi ser i dag, hvordan der springer moskéer op i kældre, baglokaler og 
grillbarer, som det er tilfældet med moskéen i Aarhus, der blev afsløret i en tidligere grillbar./five.numr/one.numr Selv 
om ﬂere moskéer i dag er blevet anerkendt, vurderer fagpersoner, at myndighederne stadig kun 
kender til under halvdelen af landets moskéer./five.numr/two.numr Vi kan ikke være tjent med, at der ikke er overblik 
over, hvad der foregår bag de lukkede døre.
Derfor vil vi lave en øget indsats i forsøget på at få kortlagt ”kældermoskéer” i Danmark for at 
afdække deres aktiviteter, foreninger og prædikanter, så vi kan føre kontrol med dem og sikre, hvad 
der foregår bag facaden, samtidig med at vi vil lukke de moskéer, der eksisterer i strid med 
bygningsreglementer og kommunalplaner.
DEMOKRATERNEDANMARKS 28
FINANSIERING
Danmarksdemokraternes udspil indeholder en række tiltag, der medfører udgifter, herunder i form 
af et modtagecenter udenfor Europa, udrejsecenter udenfor Danmark, permanent grænsekontrol 
og kommissionsundersøgelse af barnebrude. Udspillet vurderes dog at være selvﬁnansieret, da 
formålet med forslaget er at stramme udlændingepolitikken og imødegå de store økonomiske 
konsekvenser, som den ikke-vestlige indvandring medfører Danmark, herunder igennem udvisning 
af kriminelle indvandrere, sænke antallet af ﬂygtninge igennem stop for spontan asyl, lavere ydelser 
til ikke-vestlige indvandrere, genvurdering af førtidspensioner til ikke-vestlige indvandrere samt 
øget gebyr for statsborgerskab mv.
DEMOKRATERNEDANMARKS 29
KILDER
1 Politiken: ”Den store befolkningsforandring: I 2096 kan ﬂertallet i Danmark være indvandrere
   eller efterkommere”, 8. juni 2025
https:/ /politiken.dk/danmark/art10414206/I-2096-kan-ﬂertallet-i-Danmark-v%C3%A6re-indvandrere-eller-efterkommere
2 FT (24-25): ”UUI Alm.del endeligt svar på spørgsmål 227” 13. marts 2025
https:/ /www.ft.dk/samling/20241/almdel/uui/spm/227/svar/2126849/3000350.pdf
3 FT (23-24): ” UUI Alm.del endeligt svar på spørgsmål 478”, 27. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/uui/spm/478/svar/2070177/2909158.pdf
4 FT (23-24): ”UUI Alm.del endeligt svar på spørgsmål 478”, 27. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/uui/spm/478/svar/2069952/2908746.pdf
5 FT (24-25): ”UUI Alm.del endeligt svar på spørgsmål 444”, 18. august 2025
https:/ /www.ft.dk/samling/20241/almdel/uui/spm/444/svar/2155730/3056238.pdf
6 FT (23-24): ”L 180 - Forslag til lov om ændring af udlændingeloven, lov om erhvervsuddannelser
   og lov om institutioner for erhvervsrettet uddannelse. (Ny opholdsordning på baggrund af
   uddannelsestilknytning m.v.)”, 4. juni 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/lovforslag/L180/index.htm
7 FT (24-25): ”UUI Alm.del endeligt svar på spørgsmål 227” 13. marts 2025
https:/ /www.ft.dk/samling/20241/almdel/uui/spm/227/svar/2126849/3000350.pdf
8 Altinget: ”En ren dansk Rwanda-model er sat på pause”, 25. januar 2023
https:/ /www.altinget.dk/eu/artikel/kaare-dybvad-vi-indleder-jo-ikke-forhandlinger-lige-nu-om-at-lave-et-dansk-modtagecenter
-i-rwanda%2520/
9 Berlingske: ”Minister chokeret over nye tal om barnebrude:
   »Det er statsautoriseret pædoﬁli«”, 18. december 2025
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret-paedoﬁli?gaa_
at=eafs&gaa_n=ASWzDAiKyW3PWAMUNmy-HEbw4brMigvvIFuwDGoCnTjOLqeEfjPg4KB0qmimaFDxsrc=&gaa_ts=68c94c2d&gaa_
sig=B0Kc4QXRLnvr78_4S7Xn1_TWtROGsD9_bBqbWkU6-npBF-Tk3d8td7KToml4zyH6KM4eBOJIxeZYwdcprB9otA==
10 Social- og boligministeriet: ”Social- og Boligministeriet udtaler kritik i sager om anerkendelse af
    udenlandske ægteskaber med mindreårige”, 2. september 2025
https:/ /www.sm.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2025/sep/social-og-boligministeriet-udtaler-kritik-i-sager-om-anerkendelse-af-
udenlandske-aegteskaber-med-mindreaarige
11 Berlingske: ”Minister chokeret over nye tal om barnebrude:
    »Det er statsautoriseret pædoﬁli«”, 18. december 2023
https:/ /www.berlingske.dk/samfund/minister-chokeret-over-nye-tal-om-barnebrude-det-er-statsautoriseret-paedoﬁli?gaa_
at=eafs&gaa_n=ASWzDAiKyW3PWAMUNmy-HEbw4brMigvvIFuwDGoCnTjOLqeEfjPg4KB0qmimaFDxsrc=&gaa_ts=68c94c2d&gaa_
sig=B0Kc4QXRLnvr78_4S7Xn1_TWtROGsD9_bBqbWkU6-npBF-Tk3d8td7KToml4zyH6KM4eBOJIxeZYwdcprB9otA==
12 Udlændinge- og integrationsministeriet: ”Ekspertgruppe skal undersøge mulighederne for at screene
     ansøgere om dansk statsborgerskab”, 9. september 2025
https:/ /uim.dk/nyhedsarkiv/2025/september/ekspertgruppe-skal-undersoege-mulighederne-for-at-screene-
ansoegere-om-dansk-statsborgerskab/
13 Altinget: “I tre år vidste Folketinget intet: Fejl gav over 100 borgere adgang til at stemme og få dansk
    pas”, 24. november 2023
https:/ /www.altinget.dk/artikel/i-tre-aar-vidste-folketinget-intet-myndighedsfejl-gav-over-100-borgere-adgang-til-at-
stemme-og-faa-dansk-pas
14 Udlændinge- og integrationsministeriet: “Højere gebyrer i sager om statsborgerskab træder i kraft
     den 18. juni”, 16. juni 2025
https:/ /uim.dk/nyhedsarkiv/2025/juni/hoejere-gebyrer-i-sager-om-statsborgerskab-traeder-i-kraft-den-18-juni/
15 FT (24-25): ”L 136 - endeligt svar på spørgsmål 1”, 5. marts 2025
https:/ /www.ft.dk/samling/20241/lovforslag/L136/spm/1/svar/2118069/2986222.pdf
16 Eurostat: “First-time asylum applications down 13% in 2024”, 20. marts 2025
https:/ /ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/w/ddn-20250320-1
17 BT: ”Massiv indvandring i Sverige kobles til voldsom bandekrig: Se de vilde tal”, 15. august 2024
https:/ /www.bt.dk/udland/massiv-indvandring-i-sverige-kobles-til-voldsom-bandekrig-se-de-vilde-tal?gaa_at=eafs&gaa_
n=AerBZYPyuGm0DR1f2NeAQv-cW6oVk-QysmdP_XEAdis1KD_Id9e3IMovcDDb&gaa_ts=67c85f3f&gaa_sig=JJ_Qdxqw3TKk
WvrxKN5jXVHZQ6bgXmJSZ9WOIXYOfj_O14EeNPIuDFqUA3aKDsNnj8jiCWgXD6qmepBGymaEhg==
18 TV2: ”Tysk oppositionsleder vil lukke Tysklands grænser permanent”, 23. januar 2025
https:/ /nyheder.tv2.dk/live/kort-nyt/tysk-oppositionsleder-vil-lukke-tysklands-graenser-permanent?entry=6ecd3067-9852-
466d-992e-b352d697e4a2
DEMOKRATERNEDANMARKS 30
19 Udlændinge- og integrationsministeriet: ”Nettoudgifterne forbundet med indvandrere og efterkommere
     fra ikke-vestlige lande var 27 milliarder kroner i 2019”, 10. maj 2023
https:/ /uim.dk/nyhedsarkiv/2023/maj/nettoudgifterne-forbundet-med-indvandrere-og-efterkommere-fra-ikke-vestlige-lande-var
-27-milliarder-kroner-i-2019
20 Berlingske: ”To ud af tre irakiske indvandrere over 50 år er på førtidspension”, 18. november 2024
https:/ /www.berlingske.dk/business/to-ud-af-tre-irakiske-indvandrere-over-50-aar-er-paa-foertidspension?gaa_at=eafs&gaa_n=
ASWzDAhmzGU2Kg8Uci4IgvkMVURbcumZBN-ClquGDvDrxtNmpymSQsPWWi2wzTeiqJY=&gaa_ts=68c7d39a&gaa_sig=DBhcSBh6vzT
Mq9eNBrTcKkkwtI6_4P9MFqpvUehIGDZC7RrJ1eC7gFnasTkbbTyqsa_-zIUMMWp7edoBWQnTKg==
21 Beskæftigelsesministeriet: ”Ikke-vestlige indvandrere er næsten dobbelt så ofte på førtidspension
     sammenlignet med etniske danskere”, 7. marts 2025
https:/ /bm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2025/03/ikke-vestlige-indvandrere-er-naesten-dobbelt-saa-ofte-paa-foertidspension-
sammenlignet-med-etniske-danskere
22 FT (24-25): ”BEU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 262”, 11. april 2025
https:/ /www.ft.dk/samling/20241/almdel/beu/spm/262/svar/2129753/3005248.pdf
23 Dansk arbejdsgiverforening: ”Personer fra ikke-vestlige lande er stærkt overrepræsenteret blandt
      førtidspensionister”, 19. november 2024
https:/ /www.da.dk/politik-og-analyser/beskaeftigelse/2024/personer-fra-ikke-vestlige-lande-er-staerkt-overrepraesenteret
-blandt-foertidspensionister/
24 Beskæftigelsesministeriet: ”Rockere og bandemedlemmer får frakendt deres førtidspension ved
     grov kriminalitet”, 18. juni 2025
https:/ /bm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2025/06/rockere-og-bandemedlemmer-faar-frakendt-deres-foertidspension-
ved-grov-kriminalitet
25 Kristeligt Dagblad: ”Fogh kalder koranlov for et knæfald hans eget parti stemte for”, 28. april 2025
https:/ /www.kristeligt-dagblad.dk/danmark/fogh-kalder-koranlov-et-knaefald-hans-eget-parti-stemte
26 DR: ”Azad Habib er dømt for racistiske jokes: 'De her jokes kan siges i Rusland og Iran, men ikke i
      Danmark'”, 24. februar 2025
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/azad-habib-er-doemt-racistiske-jokes-de-her-jokes-kan-siges-i-rusland-og-iran-men
27 Jyllands-Posten: ”Muslimske stemmer: Se alle holdningsmålingerne”, 2. november 2024
https:/ /jyllands-posten.dk/indland/ECE17579386/muslimske-stemmer-se-alle-holdningsmaalingerne/
28 BT: ”B.T. afslører: Top-islamist arbejder hos statsligt energiselskab”, 8. juli 2025
https:/ /www.bt.dk/samfund/bt-afsloerer-top-islamist-arbejder-hos-statsligt-energiselskab?gaa_at=eafs&gaa_
n=ASWzDAgM3CVcDc-oGsw1Bh3lTdzPfSo9B5nsMRlfskOH4nWmlXY4uVvIHwChDj9nfHU=&gaa_ts=68bee710&gaa
_sig=JvPJrgKXN7Nrtl6ADCP8eWPSUQhmke5hZU7pqck0Fl6BUtYLd9t0Ts_s8ibjVtARcUO4HwNy22REPDUoCiKKBg==
29 DR: ”Fynsk betjent får fængselsstraf for at have misbrugt sin stilling”, 28, august 2025
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/fynsk-betjent-faar-faengselsstraf-have-misbrugt-sin-stilling
30 Jyllands-Posten: ”Politikerne kan gøre noget ved problemerne med sharia. De gør det bare ikke”,
      26. marts 2025
https:/ /jyllands-posten.dk/debat/kronik/ECE18024473/politikerne-kan-goere-noget-ved-problemerne-med-
sharia-de-goer-det-bare-ikke/
31 Politiken: ”Hizb-ut-Tahrir fremsætter nye trusler mod jøder”, 5. marts 2003
https:/ /politiken.dk/danmark/art5673668/Hizb-ut-Tahrir-frems%C3%A6tter-nye-trusler-mod-j%C3%B8der
32 Altinget: ”Talsmand for Hizb-ut-Tahrir dømt for opfordring til udslettelse af Israel”, 25. juni 2024
https:/ /www.altinget.dk/artikel/talsmand-for-hizb-ut-tahrir-doemt-for-opfordring-til-udslettelse-af-israel
33 Berlingske: ”Minister mørklægger sag om iransk parcelhus i København: »Meget mærkværdigt«”,
      13. august 2025
https:/ /www.berlingske.dk/indland/minister-moerklaegger-sag-om-iransk-parcelhus-i-koebenhavn-meget-maerkvaerdigt
?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAjVmlfhGGwajS_9uKZfC4kmm-ixmvseMbONUfukJjE_8cEf2o5u1dxpe6_jMSs=&gaa_ts=68c2
b531&gaa_sig=0WP8MfZuH6I8VpKtJuayrWd6cEcaJDEYk00P7yrnKSAd6wR81fuWvd0ronNHYrB_DgPEFdutIgWadQVIq6SUPg==
34 Berlingske: ”Betjente med elefanthuer stormede tysk stormoské efter årelang kamp.
      Blå politikere vil følge eksemplet i København: »Det er en propagandacentral«”, 5. oktober 2024
https:/ /www.berlingske.dk/politik/betjente-med-elefanthuer-stormede-tysk-stormoske-efter-aarelang-kamp-blaa-politikere
-vil-foelge-eksemplet-i-koebenhavn-det-er-en-propagandacentral?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAjUCvjH_cODoN-xrUMN
QgU6B2HOEgDrxkm1mlVi2opLO6w22NiIF6u-1HwfzVk=&gaa_ts=68c2b4f3&gaa_sig=xn5fgRc2ADoQqHS8jJDnKd9Ko6uSw55
-mAq-oIlKGo_FKDr74dqXIouoh_WWLxWVcgsVFWtsuCm3-78HRacczQ==
35 Berlingske: ” Justitsminister vil slå hårdt ned på kriminelle klaner: Skal »sidestilles med bander«
      Berlingske”, 27. marts 2025
https:/ /www.berlingske.dk/indland/justitsminister-vil-slaa-haardt-ned-paa-kriminelle-klaner-skal-sidestilles-med-bander
?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAgoY5uqkaULzfBLZss4SFlkpVmK2Dz2hq2LloXafxHgwuADUwdjLIaHYAQGnTo=&gaa_ts=68c
19068&gaa_sig=e7xWr4rCWeUMxefRjigdX5693fDVwu1XWpM_LZL0HdHATuLle9IU5ig2AyIDodHeGkWmiGTUEKVViUcm6
nw_YQ==
36 Berlingske: ”Alvorlig kritik af »misvisende« overblik fra Rigspolitiet. Ordførere holdt i mørke om
      klar advarsel om kriminelle klaner”, 15. august 2025
https:/ /www.berlingske.dk/indland/alvorlig-kritik-af-misvisende-overblik-fra-rigspolitiet-ordfoerere-holdt-i-moerke-om
-klar-advarsel-om-kriminelle-klaner
DEMOKRATERNEDANMARKS 31
37 Berlingske: ”Rekordmange sendes på ulovlige genopdragelsesrejser”, 21. september 2024
https:/ /www.berlingske.dk/indland/rekordmange-sendes-paa-ulovlige-genopdragelsesrejser?gaa_at=eafs&gaa_
n=ASWzDAgCem6RBjZ9P9GQ5JwsfBgTRZXx0XO2UixnbwlhpJwiPnXWQFMkXdi4bReYhx8=&gaa_ts=68c7db2b&gaa_
sig=Sy7GtSrA0iOv3jejKgHluYjQO6z6Dq8BQgw20s0tWLgLsvSeD-JvXiOamnAMidEFjA6OKG3Dyru14xnhw4ACgA==
38 Jyllands-Posten: ”Muslimske stemmer: Se alle holdningsmålingerne”, 2. november 2024
https:/ /jyllands-posten.dk/indland/ECE17579386/muslimske-stemmer-se-alle-holdningsmaalingerne/
39 Danmarks Statistik: ”Analyser: Kvinder på krisecentre 2017-2023”, 28. januar 2025
https:/ /www.dst.dk/da/Statistik/nyheder-analyser-publ/Analyser/55287-kvinder-paa-krisecentre-2017-2023
40 Berlingske: ”Muslimske barnebrude bliver stadig gift i Danmark, men ingen er sigtet eller
      dømt efter ny lov: »Det er jo uhyrligt«”, 25. november 2023
https:/ /www.berlingske.dk/opinion/muslimske-barnebrude-bliver-stadig-gift-i-danmark-men-ingen-er-sigtet-eller-
doemt-efter-ny-lov-det-er-jo-uhyrligt?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAhyVkuTi93sy7ckUFmqni66iuvvvvifxh9QtliCZIE
cwJOK7xCTmxky&gaa_ts=6889d2d9&gaa_sig=7zenHnNirfQTFnbFKSdjSJYqzPcr-_pmCD9yHlb6NouyEAZ1OOY-m6D
8i22-up_CMHS11r2xqAm2U-LMiSChIw==
41 Kristeligt Dagblad: ”Forældre, der sender børn på genopdragelsesrejse, slipper ofte uden
straf”, 18. august 2025
https:/ /www.kristeligt-dagblad.dk/danmark/foraeldre-der-sender-boern-paa-genopdragelsesrejse-slipper-ofte-uden-straf
42 Berlingske. ”Det var Støjbergs våben mod genopdragelsesrejser. Alligevel er det brugt
      under fem gange”, 19. juli 2025
https:/ /www.berlingske.dk/indland/det-var-stoejbergs-vaaben-mod-genopdragelsesrejser-alligevel-er-det-brugt-under-
fem-gange?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAiP1Mlul3OoGVANFP401cHDqSr85Sxxi8tnbVhdhJsDIKljqBrlOO6yHo1s3MM=&gaa
_ts=68ca6436&gaa_sig=L3oM_26HouvGKVKJ_JNaCWyERTqd2oWyOY6pC5AwetLVQAlwy9-nB1_s0G3ah__OVsapQOf6-
PhRQR6Mi4wgyQ==
43 Berlingske. ”Det var Støjbergs våben mod genopdragelsesrejser. Alligevel er det brugt
      under fem gange”, 19. juli 2025
https:/ /www.berlingske.dk/indland/det-var-stoejbergs-vaaben-mod-genopdragelsesrejser-alligevel-er-det-brugt-under-
fem-gange?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAiP1Mlul3OoGVANFP401cHDqSr85Sxxi8tnbVhdhJsDIKljqBrlOO6yHo1s3MM=&gaa
_ts=68ca6436&gaa_sig=L3oM_26HouvGKVKJ_JNaCWyERTqd2oWyOY6pC5AwetLVQAlwy9-nB1_s0G3ah__OVsapQOf6-
PhRQR6Mi4wgyQ==
44 Berlingske: ”Betændt debat om »shariasvømning« skaber rød splittelse på Københavns
      Rådhus”, 24. august 2025
https:/ /www.berlingske.dk/politik/betaendt-debat-om-shariasvoemning-skaber-roed-splittelse-paa-koebenhavns-raadhus
45 DR: "Mette Frederiksen vil forbyde niqab i klasselokalerne og fjerne bederum på uddannelser”,
      5. juni 2025
https:/ /www.dr.dk/nyheder/politik/mette-frederiksen-vil-forbyde-niqab-i-klasselokalerne-og-fjerne-bederum-paa
46 BT: ”Muslimsk friskole afsløret: Lavede kønsopdelt bøn i timen, hvor piger skulle tie”,
     2. december 2024
https:/ /www.bt.dk/samfund/muslimsk-friskole-afsloeret-lavede-koensopdelt-boen-i-timen-hvor-piger-skulle-0?gaa
_at=eafs&gaa_n=ASWzDAjdc0ObllUgZBqLIwJur5vyKMqDBgu9AKQ-kcHT3qVPwPQZs-AYCMshKO9jj7s=&gaa_ts=68
bf020f&gaa_sig=IlgH-Wv2HBE1BHQGMUoF_b7L0Rw1j2PJ6EdJ7IhfG62ys5K4lHy_rYus3JEfI1aXwwJm79gREKh8Jicok
GQ3Rg==
47 Kommissionen for den glemte kvindekamp: ”Kommissionen for den glemte kvindekamp
     oﬀentliggør anbefalinger”, 28. januar 2025
https:/ /denglemtekvindekamp.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2025/januar/kommissionen-for-den-glemte-kvindekamp-
oﬀentliggoer-anbefalinger/
48 FT (23-24): ”REU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 642”, 28. februar 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/reu/spm/642/svar/2026461/2830737.pdf
49 Berlingske: ”Den skulle være et vigtigt værktøj i kampen mod social kontrol – men kun
     73 personer har taget uddannelsen”, 9. juli 2025
https:/ /www.berlingske.dk/politik/den-skulle-vaere-et-vigtigt-vaerktoej-i-kampen-mod-social-kontrol--men-kun-
73-personer-har-taget-uddannelsen?gaa_at=eafs&gaa_n=ASWzDAilnsybu5_v-pw3OQt1TazkJf8Y383beO3v12ruI
BSZsGW8qQ3zjNUDnx7Ad1k=&gaa_ts=68bf04df&gaa_sig=Zrt7HfeOJxD58zEFXtfSR5sK9JsRQmfLNQRa7C5gklNhs
PpRF6RO35Kcf7UP8UNbJltZI9xSWYWwAP6vSNtq4A==
50 DR: ”OVERBLIK Frankrig hylder halshugget skolelærer. Her er, hvad vi ved om drabet”,
      21. oktober 2020
https:/ /www.dr.dk/nyheder/udland/overblik-frankrig-hylder-halshugget-skolelaerer-her-er-hvad-vi-ved-om-drabet
51 TV2 Østjylland: ” Afslørede moske i tidligere grillbar – nu har politiet rejst sigtelser i
      sagen”, 6. maj 2025
https:/ /www.tv2ostjylland.dk/aarhus/afslorede-moske-i-tidligere-grillbar-nu-har-politiet-rejst-sigtelser-i-sagen-87a19
52 TV2: ”Kommune kalder moske ulovlig – må kun drive grillbar”, 24. juli 2024
https:/ /nyheder.tv2.dk/2024-07-12-kommune-kalder-moske-ulovlig-maa-kun-drive-grillbar
DEMOKRATERNEDANMARKS 32
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Stop-lovloese-aktivister_low_res_V3.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2026/03/Stop-lovloese-aktivister_low_res_V3.pdf

STOP LOVLØSE
AKTIVISTER
DEMOKRATERNEDANMARKS
I Danmark er forsamlingsfrihed en grundlovssikret rettighed, som vi skal værne om. Men det betyder ikke, 
det er lovligt at forstyrre den oﬀentlige orden eller udgøre en sikkerhedstrussel.
De senere år har vi set en række tilfælde, hvor politiet har måtte gribe ind over for aktivister, der ulovligt 
blokerer traﬁkken ved at sætte eller lægge sig på vejen.
Det går ud over håndværkeren, der skal nå morgenens første opgave. Det går ud over forældrene, der skal 
aﬂevere eller hente børn. Og det går ud over ambulancen, der skal skynde sig til et hjertestop. Det kan kort 
sagt have store konsekvenser, når lovløse aktivister generer og forstyrrer danskernes hverdag.
Politiet har mulighed for at opløse en demonstration, hvis der opstår betydelig uro. Og politiet er som regel 
til stede, når bl.a. unge, rabiate venstreorienterede skaber kaos og uro ved at forstyrre den oﬀentlige 
orden.
Men alt for ofte ender det med, at gadens parlament, der gør livet surt for alle andre, står hævet over lov 
og orden. Det skyldes én simpel ting: at hammeren ikke falder hårdt nok. Straﬀen for dem, der nægter at 
rette sig efter politiets anvisninger, er alt for mild.
Typisk bliver de lovløse aktivister blot kortvarigt frihedsberøvet og idømt en bøde. Det er ikke en straf, der 
afskrækker hverken Extinction Rebellion, Nødbremsen eller Palæstina-demonstranterne. Tværtimod 
accepterer de bøderne som en pris for deres aktivisme. Det kan vi som samfund ikke acceptere.
Derfor er vi nødt til at tage skeen i den anden hånd. Fløjlshandskerne skal af, og der skal andre boller på 
suppen over for de lømler, der ikke fjerner sig fra vejbanen, efter at politiet har påbudt dem at gøre det.
Danmarksdemokraterne foreslår derfor følgende initiativer over for de personer, der deltager i eller 
planlægger ulovlige aktioner og demonstrationer:
STOP LOVLØSE
AKTIVISTER
DEMOKRATERNEDANMARKS
STØRRE BØDER TIL AKTIVISTER
Straﬀen for de aktivister, der ulovligt forstyrrer den oﬀentlige orden ved bevidst at genere andre og udvise 
manglende respekt ved fx at spærre veje og skabe traﬁkkaos, skal være markant hårdere. For når man 
vælger at ignorere fællesskabets spilleregler, skal man også mærke konsekvenserne tydeligt. Derfor vil vi 
hæve bundniveauet for bødestraﬀene til aktivister, der ulovligt forstyrrer den oﬀentlige orden ved at 
overtræde ordensbekendtgørelsen og lignende bestemmelser, med 200 procent. Efter et år bør der laves 
en vurdering af, hvorvidt de højere bødestørrelser har haft en eﬀekt. Hvis det ikke er tilfældet, er vi klar til 
at sætte bøderne yderligere op. Desuden vil vi fjerne muligheden for bødenedsættelse i disse sager på 
baggrund af lav indkomst, eller at man er under uddannelse. Derudover skal det være muligt at trække 
bøden direkte fra den pågældendes SU eller løn, så det sikres, at bøderne betales uanset indkomstniveau. 
Samtidig lægger vi også op til, at det skal straﬀes, hvis man opfordrer til ulovlig aktivisme.
STRAKSDOM VED GENTAGELSESTILFÆLDE
AF ULOVLIGE DEMONSTRATIONER
Vi mener, at det skal have en reel konsekvens, når man igen og igen vælger at sætte sig selv over loven. 
Derfor skal personer, der gentagne gange overtræder ordensbekendtgørelsen eller lignende 
bestemmelser i forbindelse med demonstrationer, idømmes en straksdom på 14 dages ubetinget fængsel. 
Dommen skal kunne afsiges administrativt hurtigt og have til formål at sikre, at samme personer ikke 
gentagne gange ulovligt forstyrrer den oﬀentlige orden.
BØDERNE SKAL AFSPEJLE DET
REELLE SAMFUNDSTAB
Når aktivister lægger sig på vejene, rammer det ikke kun bilisterne i køen. Det rammer hele samfundet og 
betyder, at mange spilder kostbar tid. Ulovlige blokader har derfor et reelt produktivitetstab for samfundet, 
som bøderne bør afspejle. Derfor vil vi undersøge, hvordan der kan udarbejdes en model, hvor samfundets 
tab som følge af aktivisternes blokeringer af traﬁkale knudepunkter og kritisk infrastruktur lægges oven i en 
bødestraf. Det skal nemlig have mærkbare økonomiske konsekvenser, når man vælger at standse 
tandhjulene i Danmark.
DEMOKRATERNEDANMARKS
1.
2.
3.
UDENLANDSKE AKTIVISTER
SKAL HAVE INDREJSEFORBUD
Det skal have konsekvenser, når udenlandske aktivister som Greta Thunberg rejser til Danmark for 
udelukkende at deltage i ulovlige aktioner, der forstyrrer den oﬀentlige orden og generer ganske 
almindelige danskere. Derfor foreslår vi, at udlændinge, der rejser til Danmark med det formål at deltage i 
ulovlige demonstrationer og aktioner, skal have forbud mod at indrejse til og opholde sig i Danmark. For 
Danmark skal ikke være en legeplads for udenlandske aktivister, der sætter sig selv over dansk lov og 
orden. Derudover mener vi også, at udenlandske aktivister, der straﬀes for at deltage i ulovlige aktioner, 
bør betale deres bøder straks, inden de forlader landet.
ULOVLIG AKTIVISME
PÅ STRAFFEATTESTEN
Alt for mange unge ser det som en slags heltegerning at forstyrre den oﬀentlige orden i en større sags 
tjeneste. Men den vej er farlig, da den kan blive begyndelsen på en løbebane, hvor man konsekvent sætter 
sig selv over loven og forbryder sig mod fællesskabet. Derfor foreslår vi, at i de tilfælde, hvor man som 
aktivist forstyrrer den oﬀentlige orden eller udgør en sikkerhedstrussel, skal det straks fremgå af ens 
straﬀeattest - også selvom der ikke foreligger en dom. Det vil sende et klart signal om, at ulovlig aktivisme 
har konsekvenser her og nu. Vi mener, det kan få unge til at tænke sig om en ekstra gang, før de lader sig 
lokke ud i en aktivistisk løbebane, fordi det ikke længere vil være uden betydning for deres fremtid.
MIDLERTIDIGE OPHOLDSFORBUD
FOR AKTIVISTER
Der er bestemte steder, hvor aktivister igen og igen forsøger at skabe uro. Det kan være ved store traﬁkale 
knudepunkter, virksomheder eller organisationer. Her skaber gentagne blokader usikkerhed for borgerne 
og utryghed i hverdagen. Det må vi sætte en stopper for. Derfor foreslår vi at give politiet en klar og tydelig 
hjemmel til at udstede midlertidige opholdsforbud for personer, der deltager i gentagne ulovlige 
demonstrationer og aktioner. Forbuddet kan gælde afgrænsede områder og skal sikre oﬀentlig ro og 
orden samt fremkommelighed. Overtrædelse af forbuddet straﬀes med bøde eller fængsel på lignende vis 
med andre zoneforbud.
DEMOKRATERNEDANMARKS
4.
5.
6.
MULIGHED FOR UDVIDEDE
POLITIBEFØJELSER VED VEJBLOKADER
Vi er åbne over for at give politiet ﬂere relevante magtmidler, herunder vandkanoner og tåregas, hvis 
politiet ﬁnder det relevant og nødvendigt for at fjerne ulovlige demonstranter og aktivister. Det skal 
selvfølgelig ske i dialog med politiet, så det sikres, at de har den rette værktøjskasse til at fjerne 
vejblokader.
7.
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Aeldreudspil_25_V2.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2025/11/Aeldreudspil_25_V2.pdf

2
ET DANMARK, HVOR
VI PASSER GODT PÅ 
VORES ÆLDRE
Den 18. november er der kommunalvalg, og danskerne skal sætte et kryds ved de kandidater, som de mener, er 
bedst til at sikre udviklingen, hvor de bor. Sætter man sit kryds ved en danmarksdemokrat, kan man være sikker 
på, at det er en kandidat, der vil prioritere gode og nære velfærdstilbud, fordi det er en forudsætning for stærke 
lokalsamfund.
 
Særligt på ældreområdet er der brug for, at vi også fremover sikrer, at alle danskere kan få en værdig 
ældrepleje, uanset hvor de bor. I de kommende år vil gruppen af ældre over 80 år vokse markant. Samtidig står 
vi til at mangle 15.000 social- og sundhedshjælpere og social- og sundhedsassistenter i 2035.12 Derfor giver vi 
danskerne en garanti om, at vi vil holde hånden under ældreplejen i de kommuner, hvor vi er repræsenteret.
 
Det betyder først og fremmest, at vi vil lade pengene følge med, når vi bliver flere ældre, mens vi vil arbejde for 
en ældrepleje, der står på fem principper:
 
VÆRDIGHED SKAL VÆRE HVERDAG. OMSORG, ET VARMT BAD, 
ET RENT HJEM OG VELSMAGENDE MAD SKAL IKKE VÆRE EN LUKSUS
DE ÆLDRE SKAL MØDE KENDTE ANSIGTER I DERES HJEM 
ÆLDRE SKAL SELV KUNNE BESTEMME, HVAD DE VIL SPISE, 
HVOR DE VIL BO OG HVORDAN DERES HVERDAG BEDST TILRETTELÆGGES 
FLERE SKAL HAVE EN PLEJEHJEMSPLADS HURTIGERE – 
DER SKAL VÆRE PLADS PÅ PLEJEHJEMMET FOR DEM, DER HAR BRUG FOR DET 
FLERE DYGTIGE MEDARBEJDERE MED MERE TID TIL DET BORGERNÆRE ARBEJDE
  
Og vi er allerede i gang. Danmarksdemokraterne er med i aftalen om en ny ældrelov, hvor vi sikrer et varigt 
kvalitetsløft af ældreplejen på 1 mia. kr. årligt, udbreder flere faste teams i ældreplejen, styrker de ældres frie 
valg og skaber bedre vilkår for at etablere plejeboliger uden for de store byer. Samtidig styrker vi med ældre- og 
sundhedsreformen sundhedsindsatserne for landets ældre med blandt andet millionbeløb til demensrejsehold 
og kortere ventetider på demensudredning.3
Aftalerne er et skridt på vejen, men der er meget mere at gøre. Under den nuværende regering, er det mere 
end hver tredje hjemmehjælpsmodtager, der svarer, at de sjældent eller aldrig oplever, at det er de samme 
hjælpere, der kommer i deres hjem.4 Og næsten halvdelen svarer, at de sjældent eller aldrig har indflydelse på 
de opgaver, der udføres. Danskerne oplever ikke, at der bliver gjort nok for at sikre, at vores ældre har det godt.5 
Tværtimod går det den forkerte vej. Det er kort og godt for dårligt. 
Der er brug for et retningsskifte. Derfor går Danmarksdemokraterne til valg på at sikre, at vores ældre kan leve 
gode liv i hele landet og kommer med følgende forslag til en stærkere ældrepleje:
3
1. VÆRDIGHED OG OMSORG SKAL 
KOMME FØRST 
Klippekort til det gode ældreliv 
Et rart og rent hjem 
Frit valg af rengøringshjælp 
Mere omsorg med plads til frisk luft
 
2. PLEJEHJEMSGARANTI TIL ALLE 
Et friplejehjem i alle kommuner
Partnerskab for flere plejehjemspladser 
Flere hospicepladser i alle egne af landet
3. STYRKET SUNDHED, KVALITET 
OG KONTINUITET FOR DE ÆLDRE 
Ned med prisen på maden til ældre
Et smagspanel i alle kommuner 
Faste teams med styr på måltiderne
Mere madglæde i de ældres hjem   
Bedre hjælp til gigtplagede borgere
4. KENDTE ANSIGTER OG MERE TID TIL 
KERNEOPGAVERNE 
Flere på fuldtid 
Eftergivet SU-gæld med fuldtid i ældreplejen 
Sammen om ansvaret – også i nattetimerne
Flere unge fritidsjobbere i ældreplejen 
Flere kendte ansigter i de ældres hjem 
 
5. OPGØR MED BØVL OG BUREAUKRATI 
Mere velfærd med færre regler
Mere tillid til borgeren i tildelingen af hjælpemidler 
Mindre ressourcespild med maskinpakket medicin 
Digitalisering af den grønne recept
4
5
1. VÆRDIGHED OG OMSORG 
SKAL KOMME FØRST 
For Danmarksdemokraterne starter en god ældrepleje med, at der er styr på det basale. Der skal være styr på 
den personlige og praktiske pleje i landets kommuner. De ældre skal have et rent hjem og kunne komme i bad, 
når de har behov for det, ligesom det skal være muligt at leve et socialt og aktivt liv, så længe man kan. 
4 UD AF 10 HJEMMEHJÆLPSMODTAGERE OPLEVER
SJÆLDENT ELLER ALDRIG AT HAVE INDFLYDELSE PÅ
DE OPGAVER, HJEMMEHJÆLPEN UDFØRER.
Kilde: Ældresagen, 2025.
KLIPPEKORT TIL DET GODE ÆLDRELIV
Mette Frederiksen lovede i 2022 et paradigmeskifte i ældreplejen. Vores ældre skulle bestemme mere selv, 
og medarbejderne skulle bruge mere tid på at spille kort med de ældre fremfor at dokumentere sit arbejde. 
Værdighed, valgfrihed og selvbestemmelse skulle være helt centralt i ældreplejen.6 Desværre er det fortsat langt 
fra virkelighedens verden for alt for mange ældre.
 
Alt for mange ældre oplever, at de har meget lidt indflydelse på den hjælp, de får, og alt for få medarbejdere 
oplever, at der er tid til mere end det absolut nødvendige.7 Derfor går Danmarksdemokraterne til valg på at 
indføre klippekortsordningen for modtagere af hjemmehjælp i eget hjem og på plejehjem i alle kommuner. 
Ordningen giver de ældre et klip på en halv times ekstra pleje, som kan bruges hver uge eller opspares over 
længere perioder. Den tid kan bruges på alt fra en tur til frisøren, til at gå en tur eller til en omgang ekstra 
rengøring, hvis det er det, den enkelte ønsker.8 Der er ad flere omgange afsat midler til klippekortsordningen, 
men desværre spares ordningen ofte væk. Danmarksdemokraterne går til valg på at indføre 
klippekortsordningen for hjemmehjælpsmodtagere og plejehjemsbeboere i landets kommuner.9
6
ET RART OG RENT HJEM
Flere end 90.000 af landets svækkede ældre oplever, at den hjælp, de får, er utilstrækkelig.10 
Det betyder, at næsten 10.000 hjemmehjælpsmodtagere undlader at få besøg i deres hjem, fordi det er beskidt.11 
Svækkede ældre får i gennemsnit leveret rengøring hver 17 dag, men mange steder kan der gå en hel måned, 
før støvsugeren svinges.12 
NÆSTEN HVER TREDJE MODTAGER AF HJEMMEHJÆLP
HAR I 2025 AFHOLDT SIG FRA AT FÅ GÆSTER,
FORDI DE IKKE HAR MULIGHED FOR AT FÅ
GJORT ORDENTLIGT RENT. 
Kilde: Ældresagen, 2025.
Mens man i Gentofte som udgangspunkt tilbyder hjælp hver eller hver anden uge, så tilbyder man i Langeland 
og Vordingborg kommuner kun rengøring hver fjerde uge.13 I Danmarksdemokraterne kæmper vi for, at 
kvaliteten af din ældrepleje ikke er afhængig af, hvor du bor.
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at ældre kan komme i bad og få gjort rent, når de har behov for det.
Et rent hjem og et varmt bad skal ikke være en luksus, men en helt naturlig del af livet, også selvom man er 
blevet ældre og har brug for hjælp til hverdagens opgaver. Der afsættes 375 mio. kr. til at tage et opgør med 
postnummerlotteriet og sikre, at ældre kan få gjort ordentligt rent, uanset hvor de bor.
7
 
FRIT VALG AF RENGØRINGSHJÆLP
Fremover skal alle leverandører af ældrepleje kunne levere helhedspleje. Danmarksdemokraterne bakker op om, 
at hjælpen til vores ældre bliver mere helhedsorienteret og sammenhængende, men vi skal samtidig værne om 
de ældres frie valg. 
Med de nye rammer risikerer mange små leverandører, som i dag gør rent i de ældres hjem, fremover at komme 
i klemme, fordi de pludselig skal kunne levere blandt andet sygepleje og genoptræning.14
 
Det er muligt for de private at blive underleverandører til kommunens helhedspleje, men det kræver, at man 
lokalt prioriterer de ældres frie valg. Derfor vil Danmarksdemokraterne i byrådene arbejde for, at ældre kan 
vælge en anden leverandør af rengøring, hvis de ikke er tilfredse med den løsning, de har i dag. Samtidig er det 
fornuftigt, at private kan løfte rengøringen, så kommunens social- og sundhedsmedarbejdere kan bruge mere af 
deres tid på det borgernære arbejde.
  
MERE OMSORG MED PLADS TIL FRISK LUFT   
De fleste af os tager det for givet, at vi kan gå ud ad døren og få frisk luft. Det er imidlertid ikke alle forundt. 
Faktisk svarer mere end halvdelen af de ældre, der modtager hjemmehjælp, at de ikke har mulighed for at 
komme ud, når de har behov for det. Det kan vi simpelthen ikke byde vores ældre.15 
HVER FEMTE HJEMMEHJÆLPSMODTAGER KOMMER
UDENFOR I DEN FRISKE LUFT HVER
14. DAG ELLER SJÆLDNERE. 
Kilde: Ældresagen, 2025.
Derfor vil Danmarksdemokraterne give de ældre i kommunerne en garanti for, at de kan få frisk luft, når det 
er det, der skaber værdi for den ældre. Om man er på plejehjem eller modtager af hjemmehjælp, så skal 
der være mulighed for at komme udenfor. Det er en bærende værdi i ældreloven, at den enkelte ældre og 
hjemmehjælperen sammen definerer, hvad den ældre har brug for. Det skal være muligt at tilrettelægge 
ældreplejen, så landets ældre kan komme udenfor hjemmets rammer, når de har behov for det.
8
9
  
2. PLEJEHJEMSGARANTI
TIL ALLE
 
Vi bliver flere og flere ældre i de kommende år. I 2030 vil antallet af danskere over 80 år være steget med 50 
procent.16 Alligevel falder antallet af pladser på plejehjemmene rundt omkring i landets kommuner. Faktisk er 
dækningsgraden, når man ser på antallet af plejehjemspladser i forhold til antallet af borgere, som er fyldt 80 år, 
faldet i 91 ud af 98 kommuner fra 2024 til 2025.17
  
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at der findes offentlige og ikke-offentlige tilbud på ældreområdet i hele 
landet. Og vi vil arbejde for, at der leves op til plejehjemsgarantien, så ældre ikke strander på ventelister, men får 
en plejebolig hurtigst muligt, når de har brug for det. 
MENS DER ER KOMMET 19.462 FLERE OVER 80 ÅR
FRA 2024 TIL 2025, ER ANTALLET AF PLEJEHJEMSPLADSER
FALDET MED 201 I SAMME PERIODE.
  
Kilde: Ældresagen, 2025.
ET FRIPLEJEHJEM I ALLE KOMMUNER 
Med ældrelovsaftalen har vi aftalt, at der frem mod 2030 skal ske en fordobling i antallet af alternativer til 
kommunale plejehjem. Det svarer til ca. 3.000 nye boliger i form af friplejehjem og lokalplejehjem. Men selvom 
flere kommuner har op til flere friplejehjem, er for mange kommuner stadig ikke i gang. Det er på trods af, at der 
siden 2003 har været frit valg af plejebolig.18 Vi har altså travlt, hvis vi skal nå i mål med målsætningen.
 
Danmarksdemokraterne mener, at det er vigtigt, at man ligesom i andre dele af ens liv har mulighed for at 
vælge, hvor man vil bo, hvad man vil spise, og hvad man vil bruge tiden på, når man bliver gammel. Det kræver, 
at der er alternativer til det, kommunen tilbyder, ligesom der skal være gode muligheder for at blive længst muligt 
i eget hjem, hvis det er det, man ønsker. 
Derfor vil Danmarksdemokraterne arbejde for, at der etableres mindst ét friplejehjem i alle kommuner. 
Rammerne er på plads med ældreloven, nu kræver det blot, at ideologi sættes til side på rådhuset, så vi kan 
sætte ældres behov først og sikre, at alle gode kræfter får mulighed for at løfte opgaverne i ældreplejen.
10
 
PARTNERSKAB FOR FLERE PLEJEHJEMSPLADSER 
Danmarksdemokraterne foreslår sammen med de øvrige blå partier at etablere et offentligt-privat partnerskab 
med en målsætning om at etablere mindst 5.000 nye friplejehjemspladser.19 Det skal ske ved, at alle kommuner 
udpeger tre mulige lokationer til et nyt friplejehjem. Samtidig skal partnerskabet fremlægge en konkret plan for, 
hvordan det nødvendige antal plejehjemspladser opføres. 
Der er ingen tvivl om, at der er brug for flere boliger til vores ældre. Lige nu varierer ventetiden til en 
plejehjemsplads fra nul til 105 dage.20 De ældre skal ikke bruge dyrebar tid på at sidde på venteliste til et hjem, 
hvor de kan få den hjælp, de har ret til.  
 
FLERE HOSPICEPLADSER I ALLE EGNE AF LANDET
I 2020 rettede Rigsrevisionen skarp kritik af adgangen til at få den rette hjælp og støtte i livets sidste tid. Og 
så sent som i 2023 konkluderede de igen, at målsætningerne for lige og rettidig adgang til den rette hjælp for 
døende langt fra er indfriet.21
 
For Danmarksdemokraterne er det afgørende, at alle har adgang til den rette støtte, omsorg og pleje i livets 
sidste tid. I dag er der 257 hospicepladser fordelt på 20 hospicer.22 Det er godt, men desværre er hjælpen ulige 
fordelt. Alene i Danmarks fem største byer har borgerne et eller flere lokale hospicer, men uden for de store byer 
er virkeligheden en helt anden. 
I Tønder skal man fx køre 71 km for at komme til det nærmeste hospice, og turen fra Vordingborg til nærmeste 
hospice er på 60 km.23 Danmarksdemokraterne mener ikke, at pårørende skal bruge dyrebar tid på landevejene, 
når de kan bruge den sidste tid sammen med deres kære.
 
Danmarksdemokraterne vil arbejde for, at alle fremover får den rette hjælp og pleje og en værdig død i trygge 
rammer, om det så er i hjemmet, på et hospice eller et tredje sted. Derfor afsætter vi 143 mio. kr. til at etablere 
flere hospicepladser af offentlige, selvejende og private aktører, som skal sikre en bedre geografisk dækning 
af muligheden for, at flere døende kan få den rette hjælp, uanset hvor de bor. Forslaget finansieres inden for 
rammerne af aftalen om sundhedsreformen, hvor der er afsat midler til anlæg og renovering af de fysiske 
rammer for lokale sundhedsindsatser.24
11
STYRKET SUNDHED,
KVALITET OG KONTINUITET
FOR DE ÆLDRE
 
At samles omkring mad og måltider har en helt særlig plads i danskernes hjerter. Det er ren hygge og velvære, 
når duften af frikadeller spreder sig i hjemmet, glassene klirrer og humøret er højt. Men mad er først og fremmest 
en ernæringsmæssig nødvendighed. Derfor er det et stort problem, når vi ved, at der er 77.000 i ældreplejen, 
som lider af underernæring.25 Det koster hvert år samfundet adskillige milliarder kroner, når borgere er 
underernærede, og det har stor betydning for den enkeltes helbred.26 Danmarksdemokraterne vil prioritere, at 
alle ældre får velsmagende mad, og at det er en integreret del af ældreplejen, at måltider og ernæring er i fokus. 
OMKRING 77.000 ÆLDRE PÅ PLEJEHJEM OG MODTAGERE
AF HJEMMEHJÆLP ER RAMT AF UNDERERNÆRING. 
  
Kilde: Menon Economics, 2024.
12
NED MED PRISEN PÅ MADEN TIL ÆLDRE
De fleste har bemærket, at priserne på fødevarer bare er banket i vejret under den nuværende regering, der 
gang på gang overhælder danskerne og virksomhederne med nye afgifter. En pakke hakket oksekød, smør 
og ost er blevet en luksus, som mange har svært ved at få råd til. Regeringen vil sænke egenbetalingen for 
hjemmeboende ældre, der modtager madservice. Samtidig glemmer man, at næsten 40.000 ældre har deres 
hjem på et plejehjem eller i en lignende ældrebolig.
 
De kan modtage en madordning i form af fuld forplejning, hvor loftet for egenbetaling lige nu er 4.261 kr. om 
måneden. Danmarksdemokraterne foreslår at sænke loftet på egenbetaling med 25 procent. Det svarer til, at 
man som ældre sparer ca. 1.000 kr. på mad hver måned, hvis man betaler den højeste sats i dag.27 Det er penge, 
man kan bruge på en gave til børne- eller oldebørnene eller noget helt andet, der ikke bare er et bidrag til 
kommunekassen. Danmarksdemokraterne afsætter 470 mio. kr. til formålet.  
ET SMAGSPANEL I ALLE KOMMUNER  
Alt for mange ældre oplever en hverdag, hvor måltiderne er renset for den smag, duft og tekstur, som giver en 
god madoplevelse.28 Samtidig ser vi eksempler på, at de ældre får serveret mad, der er så ringe, at vi ikke kan 
være det bekendt.29 Derfor vil Danmarksdemokraterne kæmpe for, at ældre ikke spises af med bælgfrugter 
som bønner, ærter og linser, hvis de hellere ville spise saftige hakkebøffer med bløde løg eller frikadeller med 
sovs og kartofler, bare fordi der er gået ideologi i maden til ældre på rådhuset.
  
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 5 mio. kr. til, at alle kommuner kan nedsætte et smagspanel, som 
kan kvalitetssikre maden til hjemmeboende ældre og syge i kommunerne. Panelet kan bestå af brugere, som 
modtager madservice, politikere og borgere fra fx senior- og handicaprådet. På den måde kan borgerne give 
feedback og holde et skarpt øje med den mad, der leveres til kommunens beboere og være med til at sikre, at 
den matcher deres behov og ønsker.30  
FASTE TEAMS MED STYR PÅ MÅLTIDERNE 
Vi ved allerede meget om, hvordan vi bedst kommer problemerne med underernæring til livs. Sundhedsstyrelsen 
har lavet et grundigt arbejde med anbefalinger til, hvordan problemstillingen kan håndteres, og ikke 
overraskende spiller det en stor rolle, at der er medarbejdere, som ved noget om korrekt ernæring, tæt på de 
ældre.31 
Derfor vil Danmarksdemokraterne arbejde for, at alle faste teams i den kommunale ældrepleje har 
adgang til og systematisk inddrager ernæringsteams i form af fx ergoterapeuter, diætister, tandplejere og 
ernæringssygeplejersker, der hurtigt kan vurdere, om en borger har tygge-synkeproblemer, vejer for meget eller 
for lidt og får nok at spise og drikke. På den måde kan der hurtigt skræddersyes en individuel ernæringsplan og 
iværksættes en ernæringsindsats som del af borgerens pakkeforløb i ældreplejen. Der findes allerede adskillige 
erfaringer med lignende organisering fra projekter som ’Måltidet i fokus’, der er er afprøvet med succes i 
Ballerup Kommune.32 
Det vurderes, at udgifterne til forslaget kan holdes inden for rammerne af den seneste sundhedsreform og 
reform på ældreområdet, som Danmarksdemokraterne er en del af, og som blandt andet indeholder midler til 
flere faste teams, men også tværsektorielle sundhedsindsatser. Vi forventer derudover, at en tidlig opsporing og 
styrket behandling af underernæring blandt ældre vil medføre betydelige besparelser og øget livskvalitet for de 
ældre gennem en langt bedre forebyggelse af fx dyre indlæggelser og genindlæggelser.34
13
MERE MADGLÆDE I DE ÆLDRES HJEM 
En del af et godt måltid er forventningens glæde. Det skaber appetit, når man kan dufte frikadellen, der steger på 
panden og høre piskeriset, der slår mod grydekanten, mens sovsen varmes. Det er en del af oplevelsen, som går 
tabt, når måltidet kommer i en kedelig vakuumindpakning, hvor alle sanseindtryk forsvinder. Men sådan behøver 
det ikke at være. 
Selvom det ikke nødvendigvis er muligt at lave mad fra bunden alle steder, kan man stadig involvere de ældre i 
madlavningen og lave de sidste forberedelser tæt på borgerne, så madglæden stadig er intakt. For eksempel har 
man i Ballerup Kommune succes med et centralt køkken, hvorfra meget af maden leveres til beboerne på et af 
kommunens syv plejehjem, der alle har køkkenfaciliteter til at tilberede maden lokalt. På den måde sikres madens 
kvalitet og friskhed, mens indtrykkene og fællesskabet omkring madlavningen kan brede sig på kommunens 
plejehjem.35
I Danmarksdemokraterne vil vi arbejde for, at alle plejehjem har mulighed for at tilberede frisk, sæsonbetonet 
mad lokalt og generelt arbejde for at decentralisere maden til ældre, så flere ældre oplever, at der anrettes eller 
laves mad fra bunden på plejehjemmet.36 Der afsættes 100 mio. kr. til, at der på landets plejehjem kan renoveres 
eller etableres køkkenfaciliteter.37
BEDRE HJÆLP TIL GIGTPLAGEDE BORGERE
Slidgigt er den mest udbredte kroniske lidelse i Danmark, og over 300.000 danskere har fået diagnosen slidgigt. 
For mange medfører det en hverdag med smerter og forringet livskvalitet.38 For at opretholde funktionsniveauet 
og livskvaliteten er forebyggende behandling afgørende.
Derfor vurderer Sundhedsstyrelsen også, at slidgigt er en af de vigtigste og største diagnosegrupper, som ikke 
i dag er omfattet af ordningen med vederlagsfri fysioterapi.39 Det er på trods af, at vi ved, at de forebyggende 
tiltag kan hjælpe flere til at blive længere på arbejdsmarkedet og generelt leve et bedre liv uden smerter og 
begrænsninger. Vi ved, at der er et stort potentiale i at investere i hjælpen for mennesker med gigt for den enkelte 
og for samfundet.40 
Det dur ikke, at en brugerbetaling på adskillige tusinde forhindrer mennesker med gigt i at få den bedste 
behandling. Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 100 mio. kr. til at tilbyde vederlagsfri fysioterapi til 
mennesker med slidgigt.41
14
KENDTE ANSIGTER 
OG MERE TID TIL 
KERNEOPGAVERNE 
 
Der er akut brug for at ruste vores ældrepleje til, at vi bliver flere ældre. Allerede i dag står ressourcerne ikke mål 
med behovet. En stor del af presset handler om manglen på medarbejdere, som fører til meget lav bemanding 
på mange plejehjem. I nogle kommuner kan en enkelt medarbejder risikere at stå alene med ansvaret for mere 
end 40 beboere.42 Det kan være utrygt for både beboerne, men også medarbejderne. 
I DAG ARBEJDER OMKRING 85 PROCENT AF
SAMTLIGE SOSU-HJÆLPERE PÅ DELTID,
OG DET SAMME GÆLDER 71 PROCENT AF
SOSU-ASSISTENTERNE OG 54 PROCENT AF
ALLE SYGEPLEJERSKER.
Kilde: Robusthedskommissionen, 2023. 
Samtidig kan vi se, at fagligheden er under pres. Antallet af ufaglærte i den kommunale ældrepleje er mere end 
fordoblet de seneste ti år fra næsten 4.500 til mere end 10.000 fuldtidsstillinger.43 Faktisk er gruppen af ufaglærte 
en af de eneste grupper, der vokser i den kommunale ældrepleje.44 Det betyder, at næsten hver fjerde ansatte i 
ældreplejen i dag er ufaglært.45 Mange ældre på plejehjem og i hjemmeplejen har særlige behov, der kræver, at 
man mødes af kendte ansigter med den rette faglighed. 
Derfor er Danmarksdemokraterne med i en aftale om flere faglærte, hvor vi investerer massivt i SOSU-
uddannelserne og sætter initiativer i søen, der skal få flere til at gennemføre deres uddannelse. Fremfor at 
investere millioner i partnerskaber med tredjelande om uddannelse af medarbejdere til vores ældrepleje og 
sundhedsvæsen, som regeringen gør, så vil Danmarksdemokraterne en anden vej.46 Vi skylder vores ældre at 
sikre dem, at de kan være trygge ved, at de møder mennesker i deres hjem, der taler det danske sprog og kan 
forstå dem og deres behov og ønsker. Alt andet er utrygt.
15
FLERE PÅ FULDTID  
I dag arbejder omkring 85 procent af samtlige sosu-hjælpere på deltid, og det samme gælder 71 procent af 
SOSU-assistenterne og 54 procent af alle sygeplejersker.47 Der kan være mange gode grunde til, at den enkelte 
vælger at arbejde deltid, men i Danmarksdemokraterne mener vi, at flere på fuldtid er en af nøglerne til at få 
flere medarbejdere i vores ældrepleje og sundhedsvæsen. Vi ved, at der er mange gevinster at høste ved flere 
på fuldtid for den enkelte og for de ældre. Erfaringerne viser blandt andet, at sygefraværet og brugen af dyre 
vikarer går ned, når timerne går op. Samtidig styrkes kontinuiteten og kvaliteten for borgerne. 
Hvis man fx kan få deltidsansatte til at arbejde bare én time mere om ugen, udgør potentialet ca. 700 årsværk 
for social- og sundhedshjælpere, ca. 600 årsværk for social- og sundhedsassistenter og ca. 600 årsværk for 
sygeplejersker.49 Derfor går Danmarksdemokraterne til valg med en politisk målsætning om, at nuværende 
medarbejdere, der arbejder på deltid i den kommunale ældrepleje, tilbydes en fuldtidsstilling, mens alle nye 
medarbejdere som udgangspunkt starter på fuldtid.48 
EFTERGIVET SU-GÆLD MED FULDTID I ÆLDREPLEJEN 
Hvis vi skal skabe en kulturændring, kræver det blandt andet, at det i overgangen fra studie til job bliver normalt 
at starte i en fuldtidsstilling. 
I Sverige er de lykkedes med at hæve andelen af omsorgspersonale på fuldtid fra 50 til 63 procent på fem år. 
Hvis vi gør det samme i Danmark, vil det føre til, at 19.000 SOSU’er vil gå fra deltid til fuldtid. Det svarer til 7.000 
flere par hænder og hoveder i omsorgssektoren.50 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at sundhedspersoner, som sygeplejersker, SOSU-hjælpere samt 
-assistenter, men også ergo- og fysioterapeuter, der overgår fra studie til et fuldtidsjob i ældreplejen, får 
eftergivet deres SU-gæld med 50 procent for hvert år, de er ansat i en fuldtidsstilling i ældreplejen.
Der afsættes 50 mio. kr. til formålet.51
SAMMEN OM ANSVARET – OGSÅ I NATTETIMERNE 
Bemandingen på landets plejehjem har ikke ændret sig synderligt de seneste seks år, selvom vi er blevet 
flere ældre med et større behov for pleje.52 I dagtimerne på hverdage er der i gennemsnit 2,6 beboere per 
medarbejder på plejehjemmene, men forskellene i antallet af medarbejdere er markante på tværs af forskellige 
plejehjem. Samtidig ses eksempler på, at en medarbejder kan stå alene med ansvaret for helt op til 40 ældre. Det 
er den lokale ledelse og medarbejderstab, der sammen bedst kan tilrettelægge vagtplanerne, men det siger sig 
selv, at det er utrygt, at en medarbejder skal stå alene med ansvaret for så mange beboere. 
Samtidig betyder den lave normering i aften- og nattetimerne ofte, at de ældre må spise aftensmad og lægges 
i seng længe før, de er klar til det. Derfor vil Danmarksdemokraterne i alle landets kommuner arbejde for, at 
medarbejderne i ældreplejen ikke skal være alene på en nattevagt, hvis det indebærer, at man står alene med et 
alt for stort ansvar for alt for mange borgere.
16
FLERE UNGE FRITIDSJOBBERE I ÆLDREPLEJEN 
Danmarksdemokraterne arbejder for, at langt flere unge får øjnene op for de mange muligheder, der findes i 
at arbejde i vores velfærds- og sundhedssektor, og vælger en uddannelse som fx sygeplejerske, SOSU-assistent 
eller -hjælper. I den forbindelse peger Robusthedskommissionen på spireordningen som en vej frem. 
Ordningen er udviklet af Horsens Kommune sammen med FOA og giver unge mellem 14-17 år mulighed 
for at blive ansat i et fritidsjob indenfor ældre- og sundhedsområdet. Ordningen har siden bredt sig, men 
formålet er blandt andet at øge de unges kendskab til og motivation for at uddanne sig inden for social- og 
sundhedsområdet. Det har vi brug for. 
De unge løser praktiske opgaver som for eksempel borddækning, servering af mad/drikke, lettere opvask eller 
er med til sociale aktiviteter med borgerne som for eksempel kortspil eller at gå en tur.53 Samtidig nedbryder det 
generationsbarrierer og øger de unges bevidsthed om ældreplejen som et karrierevalg. Ordningen har dog ikke 
bredt sig til alle landets kommuner.54
 
Derfor vil Danmarksdemokraterne i byrådene arbejde for, at der er unge spirer eller inspirationsmedarbejdere 
ansat i den lokale ældrepleje
. 
FLERE KENDTE ANSIGTER I DE ÆLDRES HJEM 
Både de ældre og medarbejdere i ældreplejen efterspørger mere sammenhæng og kontinuitet i hverdagen. 
Det er derfor, at Danmarksdemokraterne har kæmpet for og sikret midler til flere faste teams i ældreplejen 
i forbindelse med ældrelovsaftalen, så det som udgangspunkt er kendte ansigter, der kommer i den ældres 
hjem.55   
 
MERE END HVER TREDJE HJEMMEHJÆLPSMODTAGER
OPLEVER SJÆLDENT ELLER ALDRIG, AT DET ER DE
SAMME HJÆLPERE, DER KOMMER I DERES HJEM.
Kilde: Ældresagen, 2025. 
Desværre oplever alt for mange ældre fortsat, at deres hjem er en banegård, hvor forskellige ansigter fra 
ældreplejen fiser ind og ud. Det er på trods af, at vi ved, at små, faste teams giver kvalitet i indsatserne for 
borgerne og mere arbejdsglæde for medarbejderne.56 I Holland har man succes med at organisere plejen i små 
faste teams af 10-12 personer med det samlede ansvar for 50-60 borgere efter mottoet ”Først kaffe, så pleje og 
omsorg.” I Danmarksdemokraterne vil vi arbejde for, at ældreplejen organiseres i små faste teams, hvor ældre 
oplever sammenhængende og helhedsorienterede forløb med medarbejdere, der kender deres historie, ønsker 
og behov.
17
OPGØR MED BØVL OG BUREAUKRATI 
Landets kommuner bruger flere og flere penge på ældreplejen, men uden at borgeren oplever et højere 
serviceniveau. Flere penge er ikke altid svaret. Der er også brug for at se på, hvordan vi gør tingene lidt 
smartere, hvis vi skal være rustet til en fremtid med flere ældre og færre medarbejdere.57 Det er derfor, at vi med 
ældrelovsaftalen har prioriteret at fjerne unødvendigt bureaukrati for medarbejderne i ældreplejen og investeret 
i en national strategi for udbredelsen af velfærdsteknologi. 
MINDRE BUREAUKRATI I DEN OFFENTLIGE
VELFÆRD KAN DAGLIGT FRIGØRE OP MOD
30 MINUTTERS EKSTRA ARBEJDSTID
– DET SVARER TIL 45.000 EKSTRA ÅRSVÆRK.
Kilde: Dansk Industri, 2024. 
For eksempel svarer ansatte i den offentlige velfærd, at mindre bureaukrati kan frigøre op mod 30 minutters 
ekstra arbejdstid hver dag svarende til omkring 45.000 årsværk, mens social- og sundhedsmedarbejdere i 
ældreplejen vurderer, at teknologiske hjælpemidler kan frigøre op til 25 procent af deres arbejdstid.58 59
Der er med andre ord store potentialer i at gøre tingene smartere. I Danmarksdemokraterne går vi til valg 
på at fjerne unødvendigt bøvl og bureaukrati og dokumentation i den lokale velfærd, ligesom vi ønsker, at 
digitale løsninger og teknologi skal spille en større rolle, når borgeren ønsker det, og det har opbakning fra 
medarbejderne.
 
MERE VELFÆRD MED FÆRRE REGLER
Med den socialdemokratiske regering ved roret har vi rundet 100.000 administrative årsværk i det offentlige, 
ligesom lovmøllen bare vokser og vokser.60 Bøvlede regler og blanketter og udgifter til bureaukrater på rådhuset 
må ikke fjerne fokus fra det, som det hele handler om – nemlig at levere omsorg og pleje for vores ældre. 
Derfor arbejder Danmarksdemokraterne nationalt, regionalt og kommunalt for at fjerne unødvendige regler og 
bureaukrati. Konkret har vi sammen med de øvrige blå partier foreslået at indføre et princip om et regelstop, 
hvor der fjernes to regler, hver gang en ny indføres.61
 
Hvis det står til et valg mellem bureaukrati eller velfærd, så ved vi godt, hvad vi vælger. Det kræver et målrettet 
politisk fokus, men også lokalt fokus hos ledelsen i ældreplejen at frigøre tid til plejen og omsorgen med mere 
frihed til medarbejderne. Det vil vi i Danmarksdemokraterne stille os i spidsen for, så skatteborgerne kan være 
trygge ved, at deres penge går til velfærd fremfor at forsvinde i papirarbejde og skærmtid.
18
MERE TILLID TIL BORGEREN I TILDELINGEN AF HJÆLPEMIDLER
I flere kommuner arbejder man med at gøre tildelingen af hjælpemidler lettere for borgerne. Det er fornuftigt. 
Der er ingen, der spørger efter en rollator, badebænk, et gangstativ eller en stok, hvis man ikke har behov for det. 
Derfor har man for eksempel i Aarhus Kommune oprettet en kvikservice for hjælpemidler, hvor aarhusianerne 
kan møde op og gå ud ad døren med deres nye hjælpemiddel uden en bøvlet og langtrukken visitation. Ved 
besøget bliver de rådgivet og får hjælp til at indstille badetaburetten til den rette højde eller finde den rette 
størrelse rollator under vejledning af en faguddannet medarbejder i form af for eksempel en ergoterapeut. På 
den måde sparer borgerne en masse ventetid, og kommunen slipper for en masse sagsbehandling.62
Vi vurderer, at en omorganisering i tildelingen af hjælpemidler kan afholdes inden for kommunernes 
nuværende budgetter, ligesom det forventes, at langsigtede besparelser på unødvendig sagsbehandling kan 
dække eventuelle kortsigtede omkostninger ved en omlægning til ’her og nu’-visitationsamme for udvalgte 
hjælpemidler.
MINDRE RESSOURCESPILD MED MASKINPAKKET MEDICIN
I dag anvendes maskinpakket medicin i flere kommuner, hvor borgerens medicin pakkes i doser for 14 dage 
ad gangen på landets apoteker. KL anslår, at det kan frigøre op mod 900 årsværk i kommunerne, hvis 
sygeplejersker og social- og sundhedsmedarbejdere ikke skal dosere medicinen manuelt, men lader maskinerne 
klare arbejdet. Samtidig forventes der færre fejl.63
Vi foreslår derfor, at sygeplejersker i den kommunale sygepleje, såvel som apotekerne, fremover skal kunne 
træffe beslutning om, hvorvidt en borger har gavn af maskinpakket medicin. Det vil fortsat være den 
praktiserende læge, der udskriver medicinen. 
Samtidig foreslår vi at fjerne pakkegebyret på maskinpakket medicin. Borgerne skal ikke betale for at vælge et 
tilbud, der er både besparende for samfundet og bedre for den enkelte. Det foreslås, at forslaget finansieres 
inden for rammerne af den seneste sundhedsreform.64 65
DIGITALISERING AF DEN GRØNNE RECEPT  
I dag kan patienter, som er i risiko for underernæring få tilskud til forskellige ernæringspræparater som for 
eksempel proteindrikke. Det kræver en såkaldt grøn recept, der i dag kun findes i fysisk papirform og ikke i det 
Fælles Medicinkort (FMK). Det er sund fornuft, at recepterne digitaliseres.66
At den grønne recept ikke er digitaliseret, betyder, at arbejdsbyrden for sundhedspersonalet bliver større og 
medfører unødvendigt tunge arbejdsgange, når borgere skal gøre brug af den grønne recept og have tilskud til 
ernæringspræparater. Digitalisering vil frigøre ressourcer og sikre bedre behandling og opfølgning på patienter 
i ernæringsbehandling.67
19
ØKONOMI
Danmarksdemokraterne går til valg på at løfte plejen, omsorgen og trygheden for vores ældre og samtidig 
styrke deres selvbestemmelse og frie valg. Derfor prioriterer vi 1 mia. kr. til et løft af landets ældrepleje på partiets 
finanslovsforslag for 2026. Initiativerne i Danmarksdemokraternes ældreudspil finansieres herudover af midler 
fra politiske aftaler, vi er en del af. Her henvises specifikt til aftalen om sundhedsreform og aftalen om en reform 
af ældreområdet fra 2024.68 69
20
KILDER
1 Indenrigs- og sundhedsministeriet: ”Robusthedskommissionens anbefalinger”, 11. sep. 2023.
2 Altinget: ”Ældreboom og børnekollaps? Altinget jagter lokalpolitikernes svar på, hvad de vil gøre, når Danmark 
vokser stadig mere skævt”, 25. sep. 2025. 
3 Seniormonitor: ”Om 15 år vil over 145.000 danskere have demens: »Vi får en kæmpe udfordring«”, 31. januar 
2025.
4 Ældresagen: ”Undersøgelse om hjemmehjælp”, aug. 2025. 
5 Berlingske: ”Ældremåling »gør ondt« på Mette Frederiksen: »Hun har været statsminister så længe, at det 
begynder at ramme hende«”, 11. okt. 2025. 
6 Statsministeriet: ”Mette Frederiksens nytårstale”, 1. jan. 2022. 
7 Ældresagen: ”Undersøgelse om hjemmehjælp”, aug. 2025.
8 Fyens Stiftstidende: ”Klippekort med ekstra tid til omsorg gør lykke: Bodil får klippet, filet og lakeret negle”, 23. 
jan. 2022. 
9 FT24/25: ”ÆLU alm. del endeligt svar på spørgsmål 112”, 29. sep. 2025. 
10 Roskilde Universitet: ”Svækkede ældre og hjælp i hverdagen”, 2. jun. 2025. 
11 Ældresagen: ”Undersøgelse om hjemmehjælp”, aug. 2025.
12 Seniormonitor: ”Er rengøring hver 17. dag hos svækkede ældre nok? Pårørende og personale møder 
»ubeskrivelige lugte og uhumske hjem«”, 10. mar. 2025.
13 Seniormonitor: ”Er rengøring hver 17. dag hos svækkede ældre nok? Pårørende og personale møder 
»ubeskrivelige lugte og uhumske hjem«”, 10. mar. 2025.
14 Dansk Industri: ”Nye krav til helhedspleje udelukker mange”, dec. 2024. 
15 Ældresagen: ”Undersøgelse om hjemmehjælp”, aug. 2025.
16 Ældreministeriet: ”Redegørelse på ældreområdet 2025”, maj 2025. 
17 Ældresagen: ”Mangel på plejehjemspladser”, 10. apr. 2025.
18 Seniormonitor: ”Se danmarkskortet: En kommune har fem friplejehjem, mens hver anden har nul, 31. okt. 2024. 
19 Borgerligt Fundament: ”50 forandringer på 100 dage”, 6. sep. 2025. 
20 Seniormonitor: ”Over 100 dages ventetid på at komme på plejehjem”, 13. aug. 2025. 
21 Rigsrevisionen: ”Notat om beretning om adgangen til specialiseret palliation”, aug. 2023. 
22 Ældresagen: ”Mangel på hospicepladser”, 25. jun. 2025. 
23 Hospice Forum Danmark: ”Hospice - oversigt over hospicer i Danmark”, mar. 2024. 
24 Sundheds- og ældreministeriet: ”Aftale om satspulje på sundheds- og ældreområdet 2017-2020”, 8. nov. 2016. 
25 Dansk Selskab for klinisk ernæring: ”Samfundsøkonomiske konsekvenser af underernæring i Danmark
21
november 2024”, nov. 2024.
26 Dansk Selskab for klinisk ernæring: ”Samfundsøkonomiske konsekvenser af underernæring i Danmark 
november 2024”, nov. 2024.
27 FT24/25: ”ÆLU, Alm.del - 2024-25 - Spørgsmål 110: Spm. om hvad det vil koste at sænke loftet for betaling af 
madservice i plejebolig og plejehjem efter servicelovens § 83, stk. 1, nr. 3 med henholdsvis 25 pct., 33 pct. og 50 
pct.”, 1. sep. 2025. 
28 Helsingør Dagblad: ”Kræftsyg borger kalder ældremaden uappetitlig: Nu vil Ældresagen sikre bedre kvalitet | 
helsingordagblad.dk”, 8. jan. 2025.
29 TV2: ”Flere ældre dør af fejl- og underernæring: - De kunne lige så godt have åbnet en dåse hundemad”, 3. 
mar. 2025. 
30 DR: ”Erik klagede over ’sjaskede’ krebinetter og ’tapetklister’sovs: Nu kan kommunen være på vej med 
smagspanel”, 10. mar.
31 Sundhedsstyrelsen: ”Underernæring: Opsporing, behandling og opfølgning af borgere og patienter i 
ernæringsrisiko”, 4. apr. 2022. 
32 Styrelsen for Patientsikkerhed: ”Måltidet i fokus”, 26. okt. 2010. 
33 Indenrigs- og sundhedsministeriet: ”Aftale om sundhedsreform”, nov. 2024. 
34 Kost- og ernæringsforbundet: ”Underernæring æder af pengekassen”, 12. maj 2025. 
35 Køkken Ballerup: ”Mad og måltider - når du flytter på plejehjem”, apr. 2023. 
36 FT24/25: ”ÆLU Almdel endeligt svar på spørgsmål 62”, 8. maj 2025. 
37 FT24/25: ”ÆLU Almdel endeligt svar på spørgsmål 62”, 8. maj 2025.
38 SST.dk: ”Den Nationale Sundhedsprofil 2021”, 10. marts 2022.                                
39 SST.dk: ”Diagnoser der ikke er omfattet af ordningen om vederlagsfri fysioterapi”, 3. maj 2021.
40 Kraka Economics: ”Potentialet ved investering i bedre tilbud til mennesker med gigt”, 
41 FT 2022/23: ”SUU Almdel endeligt svar på spørgsmål 487”, 12. juni 2023.
42 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Normeringer på plejehjem – En status, 2025”, 26. jul. 
2025. 
43 Avisen Danmark: ”- Jeg bliver meget bekymret, siger sygeplejerske: Stor stigning i antallet af særlig gruppe 
ansatte”, 24. mar. 2025. 
44 Ældreministeriet: ”Redegørelse om ældreområdet 2025”, maj 2025. 
45 FOA: ”Næsten hver fjerde ansatte i ældreplejen er ufaglært”, 16. okt. 2025. 
46 Danske Regioner: ”Ældreministeren ser til udlandet for at tage hånd om rekrutteringsudfordring i ældreplejen”, 
3. maj 2025. 
47 Jyllands-Posten: ”En tårnhøj andel af deltidsansatte truer fremtidens behandling og ældrepleje”, 11. sep. 2023. 
48 Viden på tværs: ”Hvordan kommer flere på fuldtid - erfaringer fra kommuner?”, nov. 2024. 
49 Indenrigs- og sundhedsministeriet: ”Robusthedskommissionens anbefalinger”, sep. 2023. 
50 Dansk Industri: ”DI Business magasin”, feb. 2023.
22
51 FT24/25: ”UFU alm. del endeligt svar på spørgsmål 158”, 29. sep. 2025. 
52 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Hovedresultater: Normeringer på plejehjem – En 
status, 2025”, 26. juli 2025.
 
53 DR: ”800 teenagere arbejder på plejehjem: Målet er at få flere ind på sosu-uddannelserne”, 29. jun. 2023. 
54 FT24/25: ”BUU Alm. del endeligt svar på spørgsmål 369 overblik over antal ansatte i spireordningen på 
kommuneniveau”, 26. sep. 2025. 
55 Avisen Danmark: ”’Uambitiøst’ og ’langsomt’: SF og DD lægger pres på ældreministeren”, 12. mar. 2024. 
56 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Hovedrapport: Faste, tværfaglige og selvstyrende 
teams i ældreplejen – erfaringer fra 25 kommuner”, 7. maj 2024. 
57 Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Kommunerne bruger flere penge på ældrepleje, 
men færre penge per ældre borger”, 4. nov. 2024. 
58 Dansk Industri: ”Offentligt ansatte: Mindre bureaukrati kan frigøre op”, jan. 2024. 
59 Dansk Industri: ”Medarbejdere i ældreplejen - Øget brug af teknologi kan frigøre tid til borgernære opgaver”, 
nov. 2024. 
60 Berlingske: ”Mette Frederiksens regering slår igen rekord: Nu er der 102.000 sæt kolde hænder i det offentlige 
| Berlingske”, 9. oktober 2025.
61 Borgerligt Fundament: ”50 forandringer på 100 dage”, 6. september 2025.
62 Aarhus Kommune: ”Mindre visitation og kortere sagsbehandlingstid”, 1. okt. 2025. 
63 Kommunernes Landsforening: ”Dosispakket medicin - en analyse”, jan. 2023. 
64 FT23/24: ”SUU endeligt svar på spørgsmål 153”, 11. jan. 2024. 
65 Danmarksdemokraterne: ”Et stærkt sundhedsvæsen nær dig”, aug. 2024. 
66 FT24/25: ”SUU Almdel endeligt svar på spørgsmål 532”, 12. jun. 2025. 
67 FT24/25: ”SUU, Alm.del - 2024-25 - Endeligt svar på spørgsmål 430: Spm. om mulighederne for digitalisering 
af grønne recepter”, 8. maj 2025. 
68 Ældreministeriet: ”Aftale om en reform af ældreområdet”, 18. apr. 2024. 
69 Indenrigs- og sundhedsministeriet: ”Aftale om sundhedsreform”, 15. nov. 2024.
23
24


---

# [PDF] Veteran_udspil_V2_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/09/Veteran_udspil_V2_low.pdf

EN VÆRDIG
BEHANDLING AF
VORES VETERANER
DEMOKRATERNEDANMARKS
Danmarks veteraner har sat livet på spil for vores fælles sikkerhed, tryghed og frihed. De fortjener i den 
grad anerkendelse og at blive behandlet med stor respekt, når der er brug for støtte.
Behandlingen af og vilkårene for vores veteraner er blevet bedre de senere år, hvor der blandt andet er 
blevet sat mere fokus på psykisk sårede, og der er blevet oprettet centre til støtte for veteranerne og 
deres familier i tiden før, under og efter udsendelse.
Men der er stadig plads til forbedringer. For alt for mange veteraner ender som et nummer i systemet 
og bliver en kastebold mellem forskellige instanser i årevis. Det kan vi på ingen måde være bekendt.
Veteranindsatsen skal blive bedre, og anerkendelsen skal være større. Vores danske veteraner skal 
tilbydes, hvad de har krav på – hjælp, støtte og de bedst mulige vilkår. Som tak fra os alle til de sande 
helte, de er, for deres store indsats for vores land og værdier.
Flagdagen for Danmarks udsendte og veteraner den 5. september, hvor vi støtter de udsendte og 
mindes de faldne, bør fremover ikke stå alene som det oﬀentlige Danmarks hovedsagelige 
anerkendelse af de mænd og kvinder, der har tjent, tjener og vil tjene vores land.
Danmarksdemokraterne har nogle bud på, hvordan man blandt andet kan sikre, at veteraner igennem 
en værdig behandling hver dag året rundt anerkendes for den indsats, de har ydet, uanset hvor i 
landet de er bosat.
EN VÆRDIG BEHANDLING
AF VORES VETERANER
DANMARKSDEMOKRATERNE
FORESLÅR FØLGENDE INITIATIVER:
STØTTE TIL OPRETTELSE AF VETERANHJEM
I HELE LANDET
RABAT PÅ REJSER MED OFFENTLIG
TRANSPORT FOR VETERANER
ADGANGSRABAT FOR VETERANER TIL STATSANERKENDTE
MUSEER, STATSLIGE MUSEER OG TEATRE
LOVBESTEMTE VETERANKOORDINATORER
I ALLE KOMMUNER
FLERE MIDLER TIL VETERANPULJEN
OG FERIELEJRPULJEN
MULIGHED FOR GRATIS VETERANLOGO TIL
VETERANERS GRAVSTEN
DEMOKRATERNEDANMARKS 2
STØTTE TIL OPRETTELSE AF
VETERANHJEM I HELE LANDET
Siden 1991 har Danmark udsendt over 43.000 personer fra Forsvaret i dansk tjeneste. Desværre lider 
nogle af veteranerne efter hjemkomsten af fysiske, psykiske eller sociale udfordringer, som hæmmer en 
normal livsførelse./one.numr
For at imødekomme disse udfordringer og yde en vigtig støtte til de berørte veteraner og deres 
pårørende har Fonden Danske Veteranhjem etableret ﬂere veteranhjem i Danmark, som spiller en 
vigtig rolle i veteraners muligheder for rehabilitering, da de er et vigtigt frirum for veteranen og deres 
pårørende.
Veteranhjemmene fungerer som samlingspunkter og fristeder for alle veteraner og er baseret på 
frivillighed og kammeratskab. I veteranhjemmene er der plads til, at veteraner kan dele deres minder 
og oplevelser, men der er også mulighed for, at de, der ønsker det, kan få hjælp fra veteranhjemmets 
personale og frivillige samt mulighed for overnatning i en kortere periode.
Det første veteranhjem i Danmark, der er drevet af Fonden Danske Veteranhjem, blev oprettet i 
Fredericia. Efterfølgende er der etableret veteranhjem i Odense, Aarhus, Aalborg og København, og 
lige nu er et sjette veteranhjem ved at blive oprettet i Slagelse./two.numr
Danmarksdemokraterne mener, det er vigtigt, at endnu ﬂere veteraner får adgang til Fonden Danske 
Veteranhjems mange tilbud om støtte og aktiviteter. Det er afgørende at udvide adgangen til 
veteranhjem, fordi der stadig er alt for mange veteraner, som bor for langt fra et veteranhjem og 
derfor ikke har ordentlige forudsætninger for at benytte sig af tilbuddet.
Danmarksdemokraterne foreslår derfor til en start at afsætte penge til at oprette ﬁre nye veteranhjem, 
der placeres i Syd- og Sønderjylland, Vestjylland og på Lolland-Falster samt Bornholm, da det 
geograﬁsk er de områder, der har længst til et af de eksisterende veteranhjem.
Vi mener, det er et vigtigt tiltag at øge antallet af veteranhjem fra de nuværende snart seks til minimum 
10, da ﬂere veteraner, der bor væk fra de større danske byer, også skal have nemmere adgang til 
Fonden Danske Veteranhjems tilbud om støtte og aktiviteter til veteraner og deres pårørende.
DEMOKRATERNEDANMARKS 4
RABAT PÅ REJSER MED OFFENTLIG
TRANSPORT FOR VETERANER
Mange virksomheder har valgt at anerkende veteraner ved at tilbyde rabatter på varer og 
tjenesteydelser via Veterankortet, som alle, der har været udsendt for det danske forsvar siden 1948, 
har ret til/three.numr.
Det oﬀentlige bør igennem deres tilbud også i højere grad være med til at anerkende de danske 
veteraner, hvorfor Danmarksdemokraterne foreslår, at veterankortet fremover også giver rabat på 
rejser med oﬀentlig transport ved brug af ’Rejsekort Personligt’.
I dag er det sådan, at personer, der er fyldt 67, kan opnå pensionistrabat på 20 % ved rejser med tog 
mellem regionale takstområder, og hvis man rejser i DOT’s område (Sjælland, Lolland, Falster og Møn), 
får man 30 % rabat på alle enkeltrejser og yderligere 20 % på rejser udenfor myldretiden ved rejser 
med Rejsekort med kundetypen ’Pensionist’/four.numr.
Danmarksdemokraterne foreslår, at kundetypen ’Veteran’ tilføjes til Rejsekortet, og at danske veteraner 
dermed kan opnå veteranrabat på 50 % ved rejser med tog mellem regionale takstområder og i DOT’s 
område på alle enkeltrejser og på rejser udenfor myldretiden.
DEMOKRATERNEDANMARKS 5
ADGANGSRABAT FOR VETERANER TIL STATSLIGE
MUSEER, STATSANERKENDTE MUSEER
OG TEATRE
I Danmark er der fem statslige museer/five.numr, der alle sorterer under Kulturministeriet, mens der er 95 
statsanerkendte museer/six.numr, der modtager statsligt driftstilskud i henhold til museumsloven. Derudover 
yder staten tilskud til en række teatre/seven.numr.
Nogle museer giver pensionistrabat, aldersrabat og/eller ungdomsrabat, men veteranrabat er 
umiddelbart ikke en mulighed. Danmarksdemokraterne mener, at staten skal være meget bedre til at 
anerkende vores veteraner igennem erkendtligheder i det daglige.
Derfor foreslår vi, at veteraner med veterankort fremover sidestilles med andre grupper, der får rabat 
på den given seværdighed, så veteraner får samme rabat – og derudover får mulighed for at tage sin 
husstand med på samme vilkår - ved besøg på de statslige museer, statsankerkendte museer og de 
teatre – som staten yder tilskud til - der tilbyder andre grupper rabat.
LOVBESTEMTE VETERANKOORDINATORER
I ALLE KOMMUNER
Mange veteraner vender hjem fra tjeneste med fysiske og psykiske ar på krop og sjæl, og for nogle kan 
det være svært at ﬁnde fodfæste i det civile liv. Man kan være i fare for at isolere sig, og nogle mister 
sågar deres hjem og ender på gaden./eight.numr
Vi skal sørge for at gribe vores veteraner. Derfor skal de let og ubesværet kunne få viden om og 
adgang til de muligheder, der er for at få hjælp og støtte, hvis der er behov for det.
Flere kommuner har allerede udpeget eller ansat en veterankoordinator/nine.numr som et tværfagligt bindeled 
mellem ﬂere dele af den kommunale indsats som hjælp for veteraner og deres pårørende til at 
navigere i systemet og sikre den bedst mulige hjælp til fx sociale problemer, psykiske problemer og 
sundhedsmæssige problemer og en generel helhedsorienteret støtte.
I juni 2024 havde Veterancentret kendskab til 73 ud af landets 98 kommuner, som enten har udpeget 
eller ansat en medarbejder i en veterankoordinatorfunktion, hvoraf veterankoordinatoren i 19 
kommuner er ansat på fuld tid, og i de øvrige 54 kommuner er der ansat veterankoordinatorer på 
mindre end fuldtid. Ansættelsesvilkårene og de konkrete opgaver, som veterankoordinatoren løser, 
varierer og er tilpasset den enkelte kommunes behov, ressourcer og vægtning af støtten til veteraner.
Danmarksdemokraterne mener ikke, at en kommune bør kunne nedprioritere støtten til danske 
veteraner. Alle veteraner skal have mulighed for at have adgang til en kommunal veterankoordinator, 
der kan hjælpe med at formidle og være bindeleddet til sagsbehandleren i kommunen – og også være 
tovholder eller bisidder i ens sag. For det er meget vigtigt og helt rimeligt, at man som veteran – uanset 
hvilket postnummer man bor i – har mulighed for den bedst mulige og hurtigst mulige hjælp i 
kommunerne.
Vi foreslår, at alle kommuner, hvor de mindre af slagsen kan gå sammen, skal ansætte en 
veterankoordinator, hvilket økonomisk kan støttes fra statens side.
DEMOKRATERNEDANMARKS 6
FLERE MIDLER TIL VETERANPULJEN
OG FERIELEJRPULJEN
Danmarks veteraner har ydet en vigtig indsats for, at vi allesammen kan leve i et mere trygt, frit og 
sikkert land. Danmarksdemokraterne mener, at vi skylder vores veteraner og deres pårørende at tage 
os godt af dem.
I dag er der Veteranpuljen og Ferielejrpuljen, som både kommer veteranen og deres familier til gavn. 
Veteranpuljen ﬁnansierer projekter, der hjælper veteraner med at tilpasse sig livet efter udsendelse, 
mens Ferielejrpuljen har et særligt fokus på børn og unge og støtter aktiviteter, som giver 
veteranfamilier en velfortjent pause, hvor de kan ﬁnde sammen på nye måder og skabe relationer til 
andre veteranfamilier. Aktiviteterne består blandt andet af udﬂugter, foredrag eller facilitering af 
netværksmøder for pårørende.
I 2024 kunne der fordeles 2,2 mio. kr. i Veteranpuljen/one.numr/zero.numr. Puljen modtog 96 ansøgninger til en samlet 
værdi af ca. 4,7 millioner kroner. Derfor har kun 68 af de 96 ansøgninger modtaget støtte fra puljen/one.numr/one.numr. 
Ferielejrpuljen kan i 2024 fordele 0,5 mio. kr., og også denne forventes at bliver overansøgt/one.numr/two.numr.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi, at der afsættes økonomiske ressourcer til de aktiviteter, som kan 
forbedre hverdagen og ferierne for både veteraner og deres familier.
MULIGHED FOR GRATIS VETERANLOGO
TIL VETERANERS GRAVSTEN
Afdøde veteraner skal på deres gravsten eller på deres urnesten have mulighed for at kunne få påsat 
en lille oﬃciel mindeplade med logoet for veteraner. Veteranlogoet kunne være det logo, som 
anvendes af Danmarks Veteraner & Veteranstøtten.
Med en sådan oﬃciel mindeplade med veteranlogo på gravstenen vil besøgende på kirkegården 
kunne se, at den gravlagte er en veteranhelt og vil for altid blive hyldet og mindet for det.
Vi foreslår, at en mindeplade – fx 10 x 10 cm. - med veteranlogo på gravstenen skal kunne rekvireres 
vederlagsfrit af veteranen eller dennes nærmeste pårørende.
DEMOKRATERNEDANMARKS 8
Bedre behandling af og mere generøse vilkår for de danske veteraner, der har sat livet på spil for vores 
fælles sikkerhed, tryghed og frihed, kommer ikke af sig selv. En ordentlig anerkendelse og en stor tak 
kræver mere end bare ord.
Hvis vi skal sikre, at veteraner, uanset hvor de bor henne i landet, mærker vores anerkendelse og føler 
sig behandlet med den største respekt, skal vi insistere på en værdig behandling af dem alle årets dage 
– og ikke kun på Flagdagen for Danmarks udsendte og veteraner den 5. september.
Derfor prioriterer Danmarksdemokraterne et løft af veteranområdet på 100 mio. kr., som ﬁnansieres på 
partiets ﬁnanslovsforslag. Løftet kommer oveni de midler, som regeringen måtte afsætte til at styrke 
veteranområdet.
ØKONOMI
DEMOKRATERNEDANMARKS 9
KILDER
1 Fonden Danske Veteranhjem: "Om Fonden Danske Veteranhjem"
   https:/ /www.veteranhjem.dk/om-fonden/
2 Forsvarsministeriet: "Fonden Danske Veteranhjem indleder dialog om
   et veteranhjem i Slagelse", 27. juni 2024
   https:/ /www.fmn.dk/da/nyheder/2024/fonden-danske-veteranhjem-indleder-
   dialog-om-et-veteranhjem-i-slagelse/
3 Veterancentret: Har du fået dit veterankort? (veterancentret.dk), 12. august 2024
   https:/ /www.veterancentret.dk/da/anerkendelse/veterankort/ 
4 Rejsekortet: Hvem skal rejse? | rejsekort.dk
   https:/ /www.rejsekort.dk/Hjaelp/Hvem-skal-rejse#Saerlige-pris_-og-rabatfordele
5 Slots- og Kulturstyrelsen: Statslige museer (slks.dk), 7. juni 2024
   https:/ /slks.dk/omraader/kulturinstitutioner/museer/fakta-om-museerne/statslige-museer
6 Slots- og Kulturstyrelsen: Statsanerkendte museer (slks.dk), 13. marts 2024
   https:/ /slks.dk/omraader/kulturinstitutioner/museer/fakta-om-museerne/statsanerkendte-museer 
7 Retsinformation: Teaterloven (retsinformation.dk)
   https:/ /www.retsinformation.dk/eli/lta/2003/1003 
8 VIVE: ”Hjemløshed i Danmark 2022”, 2. september 2022.
   https:/ /www.vive.dk/media/pure/ozokjnvn/9732199 
9 Veterancentret: Veterankoordinatorer (veterancentret.dk), 28. august 2024
   https:/ /www.veterancentret.dk/da/Samarbejdespartnere/kommunale-samarbejdspartnere
   /kommuner/veterankoordinatorer/  
10 Veterancentret: ”Veteranpulje på 2,2 millioner kroner er nu fordelt”, 11. marts 2024
   https:/ /www.veterancentret.dk/da/nyheder/2024/veteranpulje-pa-22-millioner-kroner-er-nu-fordelt/ 
11 Veterancentret: ”Veteranpulje på 2,2 millioner kroner er nu fordelt”, 11. marts 2024
   https:/ /www.veterancentret.dk/da/nyheder/2024/veteranpulje-pa-22-millioner-kroner-er-nu-fordelt/ 
12 Veterancentret: ”Veteranpulje på 2,2 millioner kroner er nu fordelt”, 11. marts 2024
   https:/ /www.veterancentret.dk/da/nyheder/2024/veteranpulje-pa-22-millioner-kroner-er-nu-fordelt/
DEMOKRATERNEDANMARKS 10
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Et-staerkt-sundhedsvaesen-naer-dig_V8_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/08/Et-staerkt-sundhedsvaesen-naer-dig_V8_low.pdf

DEMOKRATERNEDANMARKS
ET STÆRKT
SUNDHEDSVÆSEN
NÆR DIG
ET STÆRKT
SUNDHEDSVÆSEN
NÆR DIG
I løbet af de seneste mange år er der sket en langsom, men konstant udvikling, hvor 
sundhedsvæsenet er rykket længere væk fra de borgere, som har allermest brug for det. /one.numr
Langsomt, men sikkert, er centraliseringsskruen i sundhedsvæsenet blevet strammet. Det 
betyder, at lægerne i dag klumper sammen i de store byer, hvor de tilser unge, sunde og 
raske, mens der mangler læger i de dele af landet, hvor borgerne er mest syge./two.numr
Danmarksdemokraterne er det parti i Danmark, der mest indædt kæmper for en bedre 
balance i Danmark. Det er der brug for – også på sundhedsområdet. Det er utrygt, når 
noget så fundamentalt som adgangen til sin egen læge mangler, og det forringer 
mulighederne for at leve og bo uden for de største byer i Danmark. Alligevel har skiftende 
regeringer forsømt det nære sundhedsvæsen, og det ser vi resultaterne af nu.
Patienterne strømmer ind på sygehusene, ventelisterne vokser, udrednings- og 
behandlingsgarantier overskrides, og akutafdelingerne er så pressede, at det udfordrer 
patientsikkerheden./three.numr/four.numr Samtidig er det helt uacceptabelt, når vi kan se, at folk på Lolland 
lever godt fem år kortere end deres landsmænd i nordsjællandske kommuner som 
Rudersdal, Lyngby-Taarbæk og Hørsholm./five.numr Der er brug for at vende udviklingen nu.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at problemerne for patienterne forsvinder ved at 
rive vores sundhedsvæsen op med roden og igangsætte nye store strukturreformer, der skal 
stå på i årevis. Danmarksdemokraternes udgangspunkt er at fastholde en struktur med 
regioner, hvor det er folkevalgte, der står til ansvar overfor borgerne. Vi ønsker ikke at 
erstatte regionerne med professionelle bestyrelser eller lignende konstruktioner, hvor man 
friholder de sundhedsansvarlige fra et politisk ansvar.
I stedet vil Danmarksdemokraterne ﬂytte fokus fra en strukturdiskussionen over på dem, det 
hele handler om – patienterne. Derudover ser vi naturligvis de kommende forhandlinger om 
struktur, sundhed og psykiatri som en samlet forhandlingspakke. Det betyder, at vi går til 
forhandlingerne om et nyt sundhedsvæsen med fem pejlemærker: 
DEMOKRATERNEDANMARKS 2
1. ALLE DANSKERE SKAL HAVE ADGANG TIL EN
FAST PRAKTISERENDE LÆGE TÆT PÅ HJEMMET
2. SUNDHEDSTILBUDDENE SKAL VÆRE ENS,
NÆRE OG STÆRKE - FRA GEDSER TIL SKAGEN
3. STYRKEDE PATIENTRETTIGHEDER SKAL
BRINGE SUNDHEDEN TÆTTERE PÅ BORGERNE
4. TIDLIGE INDSATSER TÆT PÅ BORGERNE
SKAL FOREBYGGE ALVORLIG SYGDOM
5. PATIENTEN SKAL HAVE SAMMENHÆNGENDE
FORLØB OG OPLEVE GNIDNINGSFRIE OVERGANGE
DEMOKRATERNEDANMARKS
DERFOR KOMMER DANMARKSDEMOKRATERNE
MED FØLGENDE FORSLAG:
1. Mere tryghed med en læge tæt på
2. Mindre pres og mere tid til patienter i landdistrikterne
3. Fleksible lægeklinikker uden for de store byer
4. Flere lægestuderende uden for København
5. Attraktive studiejobs uden for storbyerne
6. Eftergivelse af uddannelseslægers SU-gæld 
7. Rekrutterings- og fastholdelsesbonus til læger i landdistrikter
8. Bedre sundhed i de ældres eget hjem
9. Opgør med postnummerlotteriet for mennesker med diabetes
10. Pakkeforløb og patientrettigheder for mennesker med kronisk sygdom
11. Hospicepladser og bedre mulighed for en værdig død i hele Danmark
12. Danmarksdemokraterne vil etablere de glemte nærhospitaler
13. Mindre ressourcespild med maskinpakket medicin
14. Opgør med tomme operationsstuer og lange ventelister
15. Øget frit valg i sundhedsvæsenet
16. Bedre beskyttelse af ældre mod smitsomme sygdomme
17. Stop for brugerbetaling fra sygesengen på rent tøj og varme måltider
18. Bedre behandling af sjældne kræftformer 
DEMOKRATERNEDANMARKS 4
MERE TRYGHED
MED EN LÆGE TÆT PÅ 
I dag har alle ret til at få besøg af lægen i hjemmet eller få stillet transport til rådighed, hvis 
der ikke er adgang til en praktiserende læge 15 kilometer fra ens bopæl./six.numr
I Danmarksdemokraterne mener vi, at den samme rettighed bør gælde for borgere, der har 
et særligt behov, når de får brug for akut hjælp uden for egen læges åbningstid.
Mange borgere oplever store problemer med indgangen til sygehusvæsenet, der i dag går 
gennem akuttelefoner landet over. Det kan være enormt frustrerende og utrygt for borgere 
at sidde i lange telefonkøer, mens man selv eller ens pårørende har det dårligt. Særligt for 
vores spædbørn og ældre medborgere kan det være til stor gene, at man ovenikøbet selv 
skal transportere sig over lange afstande, hvis man bor uden for de store byer og har langt 
til den nærmeste lægevagt.
For at skabe et mere trygt sundhedsvæsen for vores helt unge og ældre medborgere, så 
foreslår Danmarksdemokraterne, at patienter, der er under 2 år eller over 80, år skal kunne 
få besøg af en vagtlæge i egen bolig, hvis der skulle blive behov for det, og der er mere end 
15 kilometer til den nærmeste lægevagt./seven.numr
Den nye patientrettighed skal udrulles som en forsøgsordning i forbindelse med 
implementeringen af den nye struktur for sundhedsvæsenet.
DEMOKRATERNEDANMARKS 5
MINDRE PRES OG MERE
TID TIL PATIENTER I
LANDDISTRIKTERNE
Folketinget har vedtaget en målsætning om, at der skal uddannes et antal læger, der sikrer, 
at der i 2035 er 6.500 uddannede speciallæger i almen medicin./eight.numr Det bakker Danmarks-
demokraterne op om, men hvis de nye læger skal gøre en forskel, kræver det, at ﬂere 
arbejder uden for byerne, hvor mange ældre mennesker med kronisk sygdom og ﬂere andre 
sygdomme har brug for, at der ﬁndes en fast læge tæt på, hvor de bor./nine.numr
Der er med andre ord brug for, at lægerne arbejder der, hvor flest er syge, og patienterne 
har mest brug for tid, nærvær og en god relation til lægen. Det kræver forandringer i almen 
praksis. /one.numr/zero.numr I dag skal en lægekapacitet håndtere 1.600 patienter, uanset hvor i landet den 
ligger. Det er på trods af, at der bor langt flere ældre og mennesker med kroniske 
sygdomme i land- og yderområderne sammenlignet med byerne./one.numr/one.numr Det har store 
konsekvenser for patienterne og lægerne. Det har vi blandt andet set i Odsherred, hvor det 
store arbejdspres betyder, at to praktiserende læger må lukke deres klinik, fordi de er slidt 
op./one.numr/two.numr
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at læger, som arbejder i de områder, hvor 
sygdomsbyrden er størst, fremover skal se færre patienter, mens man i områder med en 
mindre sygdomsbyrde skal se lidt ﬂere. Rammerne for en ny fordeling af ydernumre og 
antallet af patienter skal afklares i de kommende forhandlinger om en ny 
sundhedsstruktur./one.numr/three.numr
Der afsættes en ramme på 100 mio. kr. årligt, som skal sikre, at læger i landdistrikterne kan 
opretholde samme løn som læger i byerne, når de skal passe på færre patienter.
DEMOKRATERNEDANMARKS 6
FLEKSIBLE
LÆGEKLINIKKER
UDEN FOR DE STORE BYER 
På baggrund af undersøgelser fra VIVE ved vi, at mange læger ønsker et mere ﬂeksibelt 
arbejdsliv med mere tid til patienterne og mindre arbejdspres./one.numr/four.numr Samtidig er det ikke alle, 
der ønsker at købe en lægeklinik og være arbejdsgiver. I dag er der mulighed for, at læger 
kan dele en praksis i et lægedækningstruet område og indrette en hverdag med nedsat 
arbejdsmængde og mere tid og ro til at tage sig af patienterne og leve det familie- og 
fritidsliv, man ønsker.
Men reglerne er indrettet sådan, at en delepraksisordning skal genforhandles efter seks år. 
Det gør modellen mindre fremtidssikker. /one.numr/five.numr Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at læger, 
der ønsker at oprette en delepraksis i et lægedækningstruet område, skal kunne gøre det, 
uden at aftalen skal genforhandles efter seks år.
FLERE LÆGESTUDERENDE
UDEN FOR DE STORE BYER 
Mange studerende, som læser medicin i Nordjylland, vælger at slå sig ned i området, når 
lægeløftet er afgivet. Men selvom der mangler læger i Nordjylland, og mange klinikker har 
lukket for tilgangen af nye patienter, så må Aalborg Universitet alligevel lukke døren for 
ansøgere til medicinstudiet, fordi de må byde færre medicinstuderende velkommen, end de 
ønsker./one.numr/six.numr
Danmarksdemokraterne mener, at det er afgørende, at vi uddanner sundhedspersonale tæt 
på de områder, hvor der er mangel på dem./one.numr/seven.numr Det vil bidrage til, at flere får øjnene op for 
mulighederne ved at bo og leve uden for de store byer, når de er færdige med studierne, 
tager hul på arbejdslivet og stifter familie. 
Derfor øremærker Danmarksdemokraterne 15 mio. kr. årligt til at hæve antallet af 
lægestuderende, Aalborg Universitet kan optage, fra 179 til 250./one.numr/eight.numr /one.numr/nine.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS 8
EFTERGIVELSE AF
UDDANNELSESLÆGERS
SU-GÆLD 
Vi skal gøre det mere attraktivt for yngre læger at arbejde i lægepraksisser rundtomkring i 
landdistrikterne. Vi ved, at mange har et ønske om at etablere sig uden for de store byer, 
hvor det er muligt at realisere sine boligdrømme i naturskønne omgivelser og skabe et 
arbejdsliv, der også er foreneligt med et rigt fritids- og familieliv og gode fællesskaber. 
Succesen fra Thy, hvor mange unge læger har valgt at slå sig ned, tjener som det gode 
eksempel.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at uddannelseslægers SU-gæld eftergives med
30.000 kr. for hvert år, de er ansat i almen praksis i et område med lægemangel.
Formålet er, at ﬂere unge læger får øjnene op for værdien af arbejdslivet i almen
praksis og mulighederne uden for de store byer.
Der afsættes 10. mio. kr. til forslaget.
DEMOKRATERNEDANMARKS 9
ATTRAKTIVE STUDIEJOBS
UDEN FOR STORBYERNE
Det seneste årti har der været en tendens til, at ﬂere medicinstuderende arbejder i en 
lægepraksis sideløbende med studierne. Antallet af medicinstuderende er således tidoblet i 
almen praksis i løbet af de seneste ni år fra 190 i 2014 til 1.938 i 2023./two.numr/zero.numr
Det er en positiv udvikling, men mange medicinstuderende arbejder i klinikker i storbyerne 
tæt på deres uddannelsessted. /two.numr/one.numr I Danmarksdemokraterne ønsker vi, at flere medicin- 
studerende får mulighed for at arbejde i en lægeklinik uden for byerne og får øjnene op for 
arbejdet i almen praksis./two.numr/two.numr
Der afsættes en ramme på 11 mio. kr. årligt, som fx kan dække et pendlerkort til ca. 1.300 kr. 
månedligt svarende til to arbejdsdage om måneden med ca. én times transport. Ordningen 
er gældende for studerende, der har mere end 30 minutters transport fra uddannelses- 
stedet til studiejobbet. Forslaget bidrager til ca. 700 ekstra studerende i almen praksis uden 
for de store byer. 
REKRUTTERINGSPULJE TIL
LÆGER I LANDDISTRIKTERNE 
I Danmarksdemokraterne mener vi, at der er behov for at belønne de læger, der ønsker at 
bidrage til en bedre lægedækning.
Derfor foreslår vi at oprette en rekrutterings- og fastholdelsespulje, der blandt andet kan 
bruges på løntillæg til læger, som har eller planlægger at starte en lægepraksis i 
landdistrikterne, men også bredere indsatser, hvor midlerne bruges på forskellige initiativer, 
der medvirker til lokal forankring – fx sociale arrangementer, jobformidling for partnere og 
ægtefæller eller lignende.
Puljen bør udmøntes lokalt i et tæt samarbejde mellem regioner og kommuner.
Danmarksdemokraterne afsætter 50 mio. kr. til forslaget.
DEMOKRATERNEDANMARKS 10
BEDRE SUNDHED I
DE ÆLDRES HJEM 
Brugere af ældreplejen er jævnligt i kontakt med sundhedsvæsenet. I dag er mere end 
halvdelen af den hjælp, ældre modtager i deres hjem, visiteret fra sundhedsloven og udført 
af social– og sundhedshjælpere samt assistenter og sygeplejersker, som udfører alt fra 
håndtering af medicin til kompressions- og sårbehandling./two.numr/three.numr Alligevel glimtede fraværet af 
sundhed i regeringens forslag til en ny ældrelov./two.numr/four.numr
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at sygepleje skal være forankret i de faste teams i 
ældreplejen, som er aftalt med den nye ældrelov./two.numr/five.numr Det kan være i form af den kommunale 
hjemmesygepleje, men også aftaler om delesygeplejersker mellem sygehusene og 
kommunerne eller andre samarbejder, som understøtter, at ældre modtager en tidlig, nær 
og sammenhængende sundhedsindsats. Vi ved fx fra evalueringer af satspuljeprojekter, som 
Vive har foretaget, at det fører til færre akutte indlæggelser, når der samarbejdes om de
ældre på tværs af kommuner, sygehuse og almen praksis./two.numr/six.numr
Der afsættes 250 millioner kr., der skal gå til at sikre implementeringen af sundhedsfaglige 
indsatser i helhedsplejen for ældre i hele landet. Løftet kommer oven i de 376 mio. kr. til 
udbredelse af faste teams, som Danmarksdemokraterne var med til at sikre i 
ældrelovsforhandlingerne./two.numr/seven.numr
OPGØR MED
POSTNUMMERLOTTERIET
FOR MENNESKER MED
DIABETES
I dag lever 356.000 danskere med diabetes./two.numr/eight.numr For mange medfører det en hverdag med 
daglige doser af insulin og målinger af blodsukkeret med et prik i ﬁngeren. Det kan være 
ubehageligt for den enkelte, ligesom man ikke altid kan være sikker på at fange udsving i 
blodsukkeret rettidigt. Heldigvis ﬁndes der teknologi, som automatisk måler blodsukkeret 
præcist og bekvemt./two.numr/nine.numr
Desværre er der stadig for store forskelle i mulighederne for at få hjælpen tildelt, alt efter 
hvor du bor i landet./three.numr/zero.numr I Danmarksdemokraterne mener vi, at det aldrig må være 
kommuneskiltet, der afgør kvaliteten af din behandling.
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 75 mio. kr. til at sikre, at alle mennesker med 
insulinkrævende type 2-diabetes får mulighed for at få tildelt en sensorbaseret 
glukosemåler, der løfter livskvaliteten og behandlingen for mennesker med diabetes.  
DEMOKRATERNEDANMARKS 12
PAKKEFORLØB OG
PATIENTRETTIGHEDER FOR
MENNESKER MED
KRONISK SYGDOM
I dag lever mere end en million danskere med en kronisk sygdom./three.numr/one.numr Desværre oplever de 
svingende kvalitet afhængig af deres postnummer og mangel på sammenhæng i deres 
forløb./three.numr/two.numr
Pakkeforløb har vist sig eﬀektive for hjerte- og kræftpatienter ved at forbedre 
behandlingskvaliteten, skabe sammenhæng for patienterne og mindske social og geograﬁsk 
ulighed. Den samme systematik og sammenhæng er en nøgle til at lette presset på 
sundhedsvæsenet og sikre, at mange ﬂere lever lange og gode liv med kronisk sygdom./three.numr/three.numr
Derfor foreslås det, at der indføres grundpakkeforløb for de store kroniske sygdomme som 
fx KOL, type 2-diabetes og udvalgte gigtsygdomme, der stiller krav til behandlingen og 
sætter en ramme om hele patientens forløb. Samtidig foreslås det, at patienterne får ret til 
at få udarbejdet en individuel behandlingsplan, som er tilpasset den enkeltes liv, sygdom og 
forudsætninger for at begå sig i sundhedsvæsenet som en del af grundpakkeforløbet. 
DEMOKRATERNEDANMARKS 14
HOSPICEPLADSER OG
BEDRE MULIGHED FOR
EN VÆRDIG DØD I HELE
DANMARK 
I 2020 rettede Rigsrevisionen skarp kritik af adgangen til at få den rette hjælp og støtte i 
livets sidste tid i Danmark. Og så sent som i 2023 konkluderer de igen, at målsætningerne for 
lige og rettidig adgang til den rette hjælp og støtte for døende langt fra er indfriet./three.numr/four.numr 
Samtidig har to medlemmer af regeringens ’Udvalg for en værdig død’ forladt arbejdet, 
fordi de oplever, at der primært er fokus på en model for aktiv dødshjælp frem for at styrke 
indsatsen for mennesker med livstruende sygdomme./three.numr/five.numr
For Danmarksdemokraterne er det en afgørende del af et stærkt sundhedsvæsen, at alle 
har adgang til den rette støtte, omsorg og pleje i livets sidste tid. I dag er der 257 
hospicepladser fordelt på 19 hospicer. Det er godt. Alene i Danmarks fem største byer har 
alle et eller ﬂere lokale hospicer, men i landets yder- og landområder ser tingene 
anderledes ud.
I Tønder skal man fx køre 71 km for at komme til det nærmeste hospice, og turen fra 
Vordingborg til nærmeste hospice er på 60 km./three.numr/six.numr Danmarksdemokraterne mener ikke, at 
pårørende skal bruge dyrebar tid på landevejene, når de kan bruge den sidste tid sammen 
med deres kære.
Danmarksdemokraterne vil arbejde for at styrke de indsatser, som kan løfte livskvaliteten 
hos patienter og pårørende, og sikre at alle fremover får den rette hjælp og pleje og en 
værdig død i trygge rammer, om det så er i hjemmet, på et hospice eller et tredje sted.
Danmarksdemokraterne afsætter 143 mio. kr. til at etablere ﬂere hospicepladser af 
oﬀentlige, selvejende og private aktører, som skal sikre en bedre geograﬁsk dækning af 
muligheden for, at døende kan få den rette specialiserede hjælp./three.numr/seven.numr  
DEMOKRATERNEDANMARKS 15
DANMARKSDEMOKRATERNE
VIL ETABLERE DE GLEMTE
NÆRHOSPITALER 
Med sundhedsreformen fra maj 2022 blev det aftalt at oprette op til 25 nærhospitaler, der 
skulle bidrage til et trygt og sammenhængende sundhedstilbud for borgere i hele landet./three.numr/eight.numr 
Desværre har regeringen sat arbejdet på pause med henvisning til Sundheds- 
strukturkommissionen./three.numr/nine.numr
Nu har vi kommissionens anbefalinger, og Danmarksdemokraterne mener fortsat, ligesom 
kommissionen, at der er behov for at bringe sundhedstilbuddene tættere på borgerne. 
Samtidig skal samarbejdet mellem kommunale og regionale indsatser styrkes, så borgerne 
oplever sammenhængende forløb og gnidningsfrie overgange.
Derfor foreslås det, at de 22 sundhedsklynger, som er centreret omkring landets 21 akut- 
hospitaler og har til formål at binde sygehus, kommuner og almen praksis sammen, får 
ansvar for at sætte fart på etableringen af nærhospitaler. Sundhedsklyngerne forpligtes 
samtidig til at udarbejde og udmønte et kædeansvar for patienten, så ansvars- og 
opgavefordelingen er klokkeklar, og ingen slipper borgeren, før den næste har taget over. /four.numr/zero.numr 
Danmarksdemokraterne er åbne for, at den eksisterende boligmasse kan tages i brug til 
oprettelsen af nærhospitaler, når det bidrager til, at ﬂere opgaver fremover løses tættere på
borgerne, der har langt til sygehuset./four.numr/one.numr
Den konkrete model for udmøntning af midlerne skal afklares i forhandlingerne om en ny 
sundhedsstruktur. Rammen på 3,5 mia. kr. til etablering af nærhospitaler prioriteres til 
formålet./four.numr/two.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS 16
MINDRE RESSOURCESPILD
MED MASKINPAKKET
MEDICIN
I dag anvendes maskinpakket medicin i ﬂere kommuner, hvor medicin pakkes i doser for 14 
dage ad gangen på landets apoteker til borgerne. KL anslår, at det kan frigøre op mod 900 
årsværk i kommunerne, hvis sygeplejersker og social- og sundhedsmedarbejdere ikke skal 
dosere medicinen manuelt, men lader maskinerne klare arbejdet. Samtidig forventes der 
færre fejl./four.numr/three.numr
Derfor foreslås det, at sygeplejersker i den kommunale sygepleje, såvel som apotekerne, 
fremover skal kunne træﬀe beslutning om, hvorvidt en borger har gavn af maskinpakket 
medicin. Det vil fortsat være den praktiserende læge, der udskriver medicinen.
Samtidig foreslås det at fjerne pakkegebyret på maskinpakket medicin. Borgerne skal ikke 
betale for at vælge et tilbud, der er både besparende for samfundet og bedre for den 
enkelte.
Der afsættes 30 mio. kr. til formålet./four.numr/four.numr
MERE FRIT VALG I
SUNDHEDSVÆSENET 
Transport bør ses som en samlet del af et behandlingsforløb for de patienter, der har et 
behov, og hvor vi ved, at gode transportmuligheder er afgørende for, om borgerne dukker 
op til en konsultation, undersøgelse eller behandling.
I dag har man som borger kun ret til befordring, hvis man vælger det sygehus, bopæls- 
regionen visiterer til, eller den speciallæge, der ligger tættest på patientens bopæl. Der 
tages ikke højde for ventetiderne til behandling. I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at 
borgerne skal straﬀes for at benytte sig af deres frie valg. Derfor foreslås det, at retten til 
befordring skal følge med, når borgeren benytter sig af sit frie valg af sygehus eller 
speciallæge.
Der afsættes 50 mio. kr. til en forsøgsordning, der skal afdække behovet for befordring, når 
patienter benytter sig af deres frie sygehusvalg. 
DEMOKRATERNEDANMARKS 17
OPGØR MED TOMME
OPERATIONSSTUER OG
LANGE VENTELISTER 
I Danmarksdemokraterne ser vi stærke patientrettigheder som en forudsætning for et 
sundhedsvæsen, hvor borgeren er i centrum. Alene i perioden fra 2013 til 2022 har borgernes 
frie valg og behandlingsgarantier sikret 400.000 ophold på privathospitaler, som har 
medført mindre ventetid og mere livskvalitet for borgerne./four.numr/five.numr
Derfor duer det ikke, når operationsstuer i det private står tomme, mens patienterne fylder 
på ventelisterne i det oﬀentlige./four.numr/six.numr /four.numr/seven.numr Det er afgørende, at vi benytter både private og 
oﬀentlige aktører i sundhedsvæsenet til at sikre borgerne en rettidig behandling af høj 
kvalitet.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at der fremover stilles krav om, at Sundheds- 
styrelsen én gang årligt skal facilitere en ansøgningsrunde, så privathospitalerne kan søge 
om at blive godkendt til at foretage speciﬁkke behandlinger med lange ventelister./four.numr/eight.numr
BEDRE BESKYTTELSE AF
ÆLDRE MOD SMITSOMME
SYGDOMME
Mens pandemien rasede, besluttede et enigt folketing at tilbyde gratis vaccination mod 
pneumokoksygdom, som typisk forårsager lungebetændelse, til alle 65+-årige. Formålet var 
at beskytte vores ældre og aﬂaste sundhedsvæsenet./four.numr/nine.numr Desværre er tilbuddet sløjfet, på 
trods af at tilslutningen var stærk, og presset på vores sundhedsvæsen består. Samtidig 
indlægges ca. 48.000 mennesker hvert år med lungebetændelse, og ca. 1.600 mennesker 
dør årligt af sygdommen./five.numr/zero.numr /five.numr/one.numr
Et robust sundhedsvæsen kræver et vaccinationsprogram, hvor vi passer godt på vores 
ældre og sårbare og sikrer dem mod sæsonsygdomme. Derfor foreslår Danmarks- 
demokraterne at afsætte tre mio. kr., så sundhedsmyndighederne kan foretage de 
nødvendige analyser af potentialerne ved at genindføre et vaccinationsprogram mod 
lungebetændelser./five.numr/two.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS 18
STOP FOR
BRUGERBETALINGEN FRA
SYGESENGEN PÅ RENT TØJ
OG VARME MÅLTIDER
I dag klares langt de ﬂeste undersøgelser og behandlinger på sygehusene, uden
at patienterne indlægges./five.numr/three.numr Det betyder, at mange patienter forlader sygehuset tidligere, 
men uden at være færdigbehandlede og for skrøbelige til at være i eget hjem.
Derfor havner de ofte på sengepladser i kommunerne, hvor et ophold kan koste ﬂere tusinde 
kroner til alt fra lån af sengelinned, madservice og tøjvask./five.numr/four.numr Det er udgifter, de ikke skulle 
bekymre sig om, hvis de befandt sig på sygehuset. Det, mener vi, er uretfærdigt.
Danskerne betaler nogle af verdens højeste skatter i forventningen om, at sundhedsvæsenet 
står klar til at tage sig af dem, hvis de får behov for det. Derfor duer det ikke, hvis man 
fremover skal have pengepungen op af lommen for at få en god sundhedsindsats eller en 
værdig ældrepleje./five.numr/five.numr
Derfor afsætter Danmarksdemokraterne 100 mio. kr. til at sikre, at ingen pålægges at betale 
for et rent sæt tøj, sengelinned eller et varmt måltid mad fra sygesengen, hvis de er indlagt 
på en af kommunernes midlertidige pladser.
DEMOKRATERNEDANMARKS 19
STYRKET INDSATS MOD
SJÆLDNE KRÆFTSYGDOMME
Regeringen har besluttet, at der skal laves en ny, femte kræftplan./five.numr/six.numr I Danmarks- 
demokraterne mener vi, at det er vigtigt at sikre en ensartet behandling af høj kvalitet for 
kræftpatienter i hele landet.
Desværre er der stor forskel på, hvordan regionerne behandler alvorligt syge kræftpatienter, 
når det handler om adgangen til at blive behandlet med ny sygehusmedicin, ligesom langt 
ﬂere modtager et afslag i dag, end det var tilfældet tidligere./five.numr/seven.numr
Derfor foreslås det at oprette en ny fond, hvor læger kan ansøge om at tage nye medicin- 
typer i brug til behandlingen af sjældne kræftformer. Fonden skal sætte en stopper for, at 
regionale budgetter spænder ben for den bedste behandling for borgerne.
Forslaget skal samtidig bidrage til udviklingen af ny medicin, som potentielt kan blive til 
fremtidig standardbehandling, for mindre patientgrupper. Der afsættes 300 mio. kr. til 
formålet, mens den konkrete forvaltningsmodel skal afklares i forhandlingerne om en ny 
sundhedsstruktur.
ØKONOMI
Forbedringer for patienterne kommer ikke alene af, at vi forandrer strukturen i vores 
sundhedsvæsen. Hvis vi skal sikre et trygt, nært og sammenhængende sundhedsvæsen af 
høj kvalitet i hele landet, kræver det, at der investeres massivt i det nære sundhedsvæsen, så 
vi får et Danmark i balance – også på sundhedsområdet. Derfor prioriterer 
Danmarksdemokraterne et løft af sundhedsvæsenet på fem mia. kr. over de næste fem år, 
som ﬁnansieres på partiets ﬁnanslovsforslag for 2025. Midlerne kommer oveni rammen på 
fem mia. kr., som regeringen har afsat til et varigt løft af sundhedsvæsenet, der indfases 
frem mod 2030./five.numr/eight.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS 20
KILDER
1 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Sundhedsstrukturkommissionens rapport - beslutningsgrundlag for et 
mere lige, sammenhængende og bæredygtigt sundhedsvæsen”, 11. juni 2024.
https:/ /www.ism.dk/Media/638545635292256419/Hovedrapport-tilg%c3%a6ngelig-ﬁl.pdf
2 Jyllands-Posten: ”Unge læger står i kø for at uddanne sig til speciallæge. Men kun to steder i landet”, 29. april 
2023. 
https:/ /jyllands-posten.dk/indland/ECE15657251/unge-laeger-staar-i-koe-for-at-uddanne-sig-til-speciallaege-
men-kun-to-steder-i-landet/
3 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Bilag: udfordringsbillede akutpakke til sundhedsvæsenet”, 12. januar 2023. 
https:/ /www.ism.dk/Media/638091558588198930/Udfordringsbillede%20-%20Et%20grundigt%20eftersyn%20af%2
0sygehusv%C3%A6senet.pdf
4 TV2: ”Akutafdelinger over hele landet under stort pres: - Patienter ligger på gangene, siger overlæge”, 17. 
januar 2023.
https:/ /nyheder.tv2.dk/samfund/2023-01-17-akutafdelinger-over-hele-landet-under-stort-pres-patienter-ligger-
paa-gangene-siger-overlaege
5 Ritzau: ”Rudersdal: Blandt de kommuner hvor danskerne lever længst”, 22. september 2023.
https:/ /via.ritzau.dk/pressemeddelelse/13725321/rudersdal-blandt-de-kommuner-hvor-danskerne-lever-laengs
t?publisherId=13560406&lang=da
6 Retsinformation: ”Bekendtgørelse om valg og skift af alment praktiserende læge og om behandling hos læge i
praksissektoren”, 4. juni 2024. https:/ /www.retsinformation.dk/eli/lta/2024/605
7 DR: ”39 måneder i træk indfriede lægevagt ikke målsætningen for ventetider én eneste gang – nu sænker 
politikerne målene”, 11. august 2023. 
https:/ /nyheder.tv2.dk/samfund/2023-08-08-39-maaneder-i-traek-indfriede-laegevagt-ikke-maalsaetningen-f
or-ventetider-en-eneste-gang-nu-saenker-politikerne-maalene
8 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Et sammenhængende, nært og stærkt sundhedsvæsen”, 20. maj 2022. 
https:/ /politiken.dk/danmark/sundhed/art9715048/Han-har-en-plan-der-skal-forandre-sundhedsv%C3%A6sen
et-for-altid
9 BDO: ”Analyse af udviklingen i opgaveløsningen i almen praksis”, august 2023. 
https:/ /www.ism.dk/Media/638344438554261587/02Analyse%20af%20udviklingen%20i%20opgavel%C3%B8sning
en%20i%20almen%20praksis%20-%20august%202023.pdf
10 VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Bedre arbejdsforhold kan fastholde 
speciallæger i almen praksis”, 31. oktober 2023. 
https:/ /www.vive.dk/da/nyheder-og-debat/2023/bedre-arbejdsforhold-kan-fastholde-speciallaeger-i-almen-p
raksis/
11 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Sundhedsstrukturkommissionens rapport - beslutningsgrundlag for et 
mere lige, sammenhængende og bæredygtigt sundhedsvæsen”, 11. juni 2024. 
https:/ /www.ism.dk/Media/638545635292256419/Hovedrapport-tilg%c3%a6ngelig-ﬁl.pdf
12 Ugeskriftet.dk: ”Redningsplanen kommer for sent: »Jeg kan ikke lade være med at føle, at jeg svigter 
patienterne«”, 8. juli 2024. 
https:/ /ugeskriftet.dk/nyhed/redningsplanen-kommer-sent-jeg-kan-ikke-lade-vaere-med-foele-jeg-svigter-pat
ienterne
13 Politiken: ”Han har en plan, der skal forandre sundhedsvæsenet for altid”, 18. februar 2024. 
https:/ /politiken.dk/danmark/sundhed/art9715048/Han-har-en-plan-der-skal-forandre-sundhedsv%C3%A6sen
et-for-altid
DEMOKRATERNEDANMARKS 21
14 VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Speciallæge i almen medicin - en 
undersøgelse af begrundelser for forskellige karrievalg- og veje”, 31. oktober 2023. 
https:/ /www.vive.dk/media/pure/4vl884ox/24030755
15 VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Speciallæge i almen medicin - en 
undersøgelse af begrundelser for forskellige karrievalg- og veje”, 31. oktober 2023. 
https:/ /www.vive.dk/media/pure/4vl884ox/24030755
16 DR.dk: ”Nordjylland mangler læger, men i Aalborg må man igen afvise medicinstuderende”, 25. juli 2024. 
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/nordjylland-mangler-laeger-men-i-aalborg-maa-man-igen-afvise-medici
nstuderende#!/
17 Praktiserende Lægers Organisation: ”PLO faktaark”, juni 2024. 
https:/ /laeger.dk/media/hhjpnank/plo-faktaark-2024.pdf
18 Uddannelses- og forskningsministeriet: ”Tilskud til uddannelse på universiteterne”, 23. juni 2024. 
https:/ /ufm.dk/uddannelse/institutioner-og-drift/okonomi/tilskud/aktivitetstilskud/takstkataloger/uddannelsestil
skud/bevillinger-til-universitetsuddannelse
19 Uddannelses- og forskningsstyrelsen: ”Satser for SU til udeboende på videregående uddannelser”, juli 2024. 
https:/ /su.dk/satser/videregaaende-uddannelser-satser-for-su-til-udeboende
20 Praktiserende Lægers Organisation: ”Eksplosiv vækst: Antallet af medicinstuderende i almen praksis tegner 
lyst for rekrutteringen”, september 2023. 
https:/ /laeger.dk/media/51zmdidw/plo-analyse-medicinstuderende-september-2023-ny.pdf
21 TV MidtVest: ”Flere lægestuderende får job i almen praksis – men ikke i de små byer”, 12. september 2023. 
https:/ /www.tvmidtvest.dk/midt-og-vestjylland/ﬂere-laegestuderende-faar-job-i-almen-praksis-men-ikke-i-de
-smaa-byer
22 DR: ”Flere lægestuderende tager studiejob i en lægepraksis: Linnea er del af løsning på lægemangel”, 3. maj 
2022. 
https:/ /www.dr.dk/nyheder/regionale/fyn/er-der-en-laege-til-stede-linnea-er-medicinstuderende-og-aﬂaster-
laegehuset
23 VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Social- og sundhedshjælpere og social- og
sundhedsassistenter i kommunerne”, https:/ /www.vive.dk/media/pure/15862/5251831#page51
24 Social-, bolig- og ældreministeriet: ”Regeringens ældrereform – Du bliver aldrig for gammel til at have det 
godt”, 30. januar 2024. 
https:/ /www.sm.dk/Media/638423035820352862/Regeringens_aeldreudspil_jan2024_UA.pdf
25 Social-, Bolig- og Ældreministeriet: ”Aftale om en reform af ældreområdet”, 18. april 2024. 
https:/ /www.sm.dk/Media/638490573249130235/Aeldrereform_aftaletekst_apr2024.pdf
26 VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd: ”Styrket sammenhæng for de svageste ældre”, 
14. januar 2021. https:/ /www.vive.dk/media/pure/15786/5195402
27 Avisen Danmark: ”'Uambitiøst' og 'langsomt': SF og DD lægger pres på ældreministeren”, 12. marts 2024. 
https:/ /avisendanmark.dk/politik/det-er-kejserens-nye-klaeder-de-har-ikke-noget-toej-paa-sf-og-dd-laegger
-pres-paa-aeldreministeren
28 Diabetesforeningen: ”Diabetes i tal 2023 - Diabetesforeningen”, 22. april 2023. 
https:/ /diabetes.dk/media/gktagxu3/_diabetes_%C3%A5rs-publikation_web.pdf
29 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Aftale om 500 mio. kr. til mere behandling i eget hjem”,
19. december 2023. 
https:/ /www.ism.dk/Media/638386107668155986/Aftale%20om%20500%20mio.%20kr.%20til%20mere%20behandli
ng%20i%20eget%20hjem.pdf
30 Diabetesforeningen: ”Det store postnummerlotteri kalder på politisk handling”, 9. marts 2023. 
https:/ /diabetes.dk/nyheder/2023/det-store-postnummerlotteri-kalder-pa-politisk-handling
DEMOKRATERNEDANMARKS 22
31 Københavns Universitet: ”Flere multisyge vil presse sundhedsvæsnet i fremtiden”, 21. februar 2023. 
https:/ /ifsv.ku.dk/om-instituttet/almen_medicin/nyheder-og-arrangementer/2023/ﬂere-multisyge-vil-presse-su
ndhedsvaesnet-i-fremtiden/
32 Danske Patienter: ”Tværgående forløb i sundhedsvæsenet”, 11. juni 2024. 
https:/ /danskepatienter.dk/ﬁles/media/document/Tv%C3%A6rg%C3%A5ende%20forl%C3%B8b%20i%20sundhedsv
%C3%A6senet.pdf
33 DR: ”Flere multisyge vil presse sundhedsvæsnet i fremtiden”, 19. februar 2023. 
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/ﬂere-multisyge-vil-presse-sundhedsvaesnet-i-fremtiden
34 Rigsrevisionen: ”Notat om beretning om adgangen til specialiseret palliation”, august 2023. 
https:/ /www.rigsrevisionen.dk/Media/638236197525769234/408-23.pdf
35 DR: ”Medlemmer forlader regeringens udvalg om værdig død i protest”, 22. maj 2024. 
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/medlemmer-forlader-i-protest-regeringens-udvalg-om-vaerdig-doed
36 Hospice Forum Danmark: ”Hospice - oversigt over hospicer i Danmark”, marts 2024. 
https:/ /www.hospiceforum.dk/hospiceguiden/hospicer/
37 Sundheds- og ældreministeriet: ”Aftale om satspulje på sundheds- og ældreområdet 2017-2020”, 8. november 
2016. 
https:/ /www.ism.dk/Media/8/B/Satspulje%20sundheds-%20og%20%C3%A6ldreomr%C3%A5de%202017-2020.pdf
38 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Aftale om sundhedsreform - Et sammenhængende, nært og stærkt 
sundhedsvæsen”, 20. maj 2022. 
https:/ /www.regeringen.dk/media/11358/aftale-et-sammenhaengende-naert-og-staerkt-sundhedsvaesen.pdf
39 Jyllands-Posten: ”Regeringen sætter ﬁnansiering af nærhospitaler på pause”, 12. maj 2024. 
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE15445229/regeringen-saetter-ﬁnansiering-af-naerhospitaler-paa-pause/
40 Regeringen: "Patienten først - nærhed, sammenhæng, kvalitet og patientrettigheder”, januar 2019. 
https:/ /www.regeringen.dk/media/6167/udspil-patienten-foerst-naerhed-sammenhaeng-kvalitet-og-patientret
tigheder.pdf
41 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Aftale om sundhedsreform - Et sammenhængende, nært og stærkt 
sundhedsvæsen”, 20. maj 2022. 
https:/ /www.regeringen.dk/media/11358/aftale-et-sammenhaengende-naert-og-staerkt-sundhedsvaesen.pdf
42 Regeringen: ”Sundhedsreform – Et sammenhængende, nært og stærkt sundhedsvæsen”, 20. maj 2022. 
https:/ /www.regeringen.dk/media/11358/aftale-et-sammenhaengende-naert-og-staerkt-sundhedsvaesen.pdf
43 Kommunernes Landsforening: ”Dosispakket medicin - en analyse”, januar 2023. 
https:/ /www.kl.dk/media/iwnam2yi/dosispakket-medicin-hovedrapport.pdf
44 FT23/24: ”SUU endeligt svar på spørgsmål 153”, 11. januar 2024. 
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/suu/spm/153/svar/2013420/2809258.pdf
45 Lægeforeningen: ”Redegørelse om privathospitaler og sundhedsforsikringer”, marts 2024.
https:/ /laeger.dk/media/ebsn2tha/redegoerelse-om-privathospitaler-og-sundhedsforsikringer-marts2024.pdf
46 Berlingske: ”Ventetiderne er rekordlange. Imens har privat hospitalsgigant tomme operationslejer og må fyre 
folk”, 23. april 2024. 
https:/ /www.berlingske.dk/indland/ventetiderne-er-rekordlange-imens-har-privat-hospitalsgigant-tomme
47 Regionerne: ”Statusredegørelse for regionernes afvikling af efterslæb Q1 2024”, juni 2024. 
https:/ /www.regioner.dk/media/3krfn4g0/statusredegoerelse-for-regionernes-afvikling-af-efterslaeb-q1-2024.
pdf
48 TV2: ”Trods lange ventelister er privathospitaler ikke blevet spurgt –19-årig måtte selv ﬁnde 120.000 kroner til
operation”, 15. januar 2023. 
https:/ /nyheder.tv2.dk/samfund/2023-01-15-trods-lange-ventelister-er-privathospitaler-ikke-blevet-spurgt-19-a
arig-maatte-selv-ﬁnde-120000-kroner-til-operation
DEMOKRATERNEDANMARKS 23
49 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Alle over 65 år får nu tilbud om pneumokokvaccine”, 2. juni 2020. 
https:/ /www.ism.dk/nyheder/2020/juni/alle-over-65-aar-faar-nu-tilbud-om-pneumokokvaccine
50 Statens Serum Institut: ”Lungebetændelse”, 10. april 2023. 
https:/ /www.ssi.dk/sygdomme-beredskab-og-forskning/sygdomsleksikon/l/lungebetaendelse
51 Lægemiddelindustriforeningen: ”Gratis vaccinetilbud stoppet”, september 2023. 
http:/ /publikationer.lif.dk/Magasin/med26/?page=26
52 FT19/20: ”SUU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 1407”, 22. september 2020. 
https:/ /www.ft.dk/samling/20191/almdel/suu/spm/1407/svar/1691379/2248268.pdf
53 Jyllands-Posten: ”For rask til at være på hospitalet, for syg til hjemmeplejen. Hvad så?”, 29. november 2023. 
https:/ /jyllands-posten.dk/indland/ECE16628581/for-rask-til-at-vaere-paa-hospitalet-for-syg-til-hjemmeplejen
-hvad-saa/
54 Sundhedsmonitor: ”Partier vil fjerne brugerbetaling for syge og svage borgere”, 24. juni 2024. 
https:/ /sundhedsmonitor.dk/nyheder/art9958907/Partier-vil-fjerne-brugerbetaling-for-syge-og-svage-borgere 
55 Avisen Danmark: ”Hvad fanden har I gang i? Lars Løkke sætter det lange lys på - privilegerede danskere kan 
selv komme til at betale for deres ældrepleje”, 21. maj 2023. 
https:/ /avisendanmark.dk/danmark/hvad-fanden-har-i-gang-i-lars-loekke-saetter-det-lange-lys-paa-privileg
erede-danskere-kan-selv-komme-til-at-betale-for-deres-aeldrepleje
56 Indenrigs- og Sundhedsministeriet: ”Ny sundhedspakke”, maj 2023.
https:/ /www.ism.dk/Media/638204240236882380/01-Faktaark-ny-sundhedspakke-maj-2023.pdf
57 Jyllands-Posten: ”Stor geograﬁsk forskel på, hvor mange kræftpatienter der får ja til behandling med ny, dyr 
medicin”, 5. maj 2024. 
https:/ /jyllands-posten.dk/indland/ECE17044055/stor-geograﬁsk-forskel-paa-hvor-mange-kraeftpatienter-der-
faar-ja-til-behandling-med-ny-dyr-medicin/
58 Indenrigs- og sundhedsministeriet: ”Faktaark - Ny sundhedspakke”, maj 2023. 
https:/ /www.ism.dk/Media/638204240236882380/01-Faktaark-ny-sundhedspakke-maj-2023.pdf 
DEMOKRATERNEDANMARKS 24
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Skrot-co2-afgiften_low.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2024/06/Skrot-co2-afgiften_low.pdf

SKROT CO2-AFGIFTEN
PÅ LANDBRUGET
UDSKYD KLIMAMÅLET MED 2 ÅR TIL 2032 OG NÅ
I MÅL UDEN EN CO2-AFGIFT PÅ LANDBRUGET
DEMOKRATERNEDANMARKS
For Danmarksdemokraterne er det afgørende, at den grønne omstilling ikke sker på 
bekostning af danske arbejdspladser og dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Derfor har vi også sagt klart og tydeligt, at vi naturligvis mener, at dansk erhvervsliv 
skal reducere deres CO2-udledning, men at vi kan acceptere at forsinke den grønne 
omstilling nogle år, hvis det betyder en mere skånsom omstilling for dansk 
erhvervsliv.
Sagt med andre ord: det er ikke afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi når 
vores klimamål i 2030, 2032 eller 2035. Det mest afgørende er, at vi får reduceret 
CO2-udledningen, og at vi får bevaret danske arbejdspladser og det danske 
erhvervsliv.
Regeringens vej til reduktioner er mere pisk end gulerod. Venstre, Socialdemokratiet 
og Moderaterne har i deres regeringsgrundlag lovet hinanden og danskerne, at de 
vil indføre en skadelig CO2-afgift på landbruget, der potentielt kan koste tusindvis af 
arbejdspladser i Danmark. Særligt vil CO2-afgiften ramme de byer og områder af 
Danmark, der ligger udenfor de store byer. Her vil en CO2-afgift være en katastrofe, 
og derfor er Danmarksdemokraterne lodret imod sådan en afgift. 
Danmarksdemokraterne har tidligere krævet en garanti for, at en CO2-afgﬁt ikke 
må koste arbejdspladser i landdistrikterne. En garanti Venstre og regeringen ikke har 
villet give. /one.numr
For at undgå den skadelige CO2-afgift viser Danmarksdemokraterne nu en 
alternativ vej mod at nå den nødvendige reduktion ved at udskyde klimamålet med 
2 år, så vi stadig når vores reduktionsmål - blot senere end klimaloven dikterer. Det 
skal ske gennem initiativer, der er langt mindre skadelige end en CO2-afgift på 
landbruget. Årets klimastatus og -fremskrivning viser nemlig, at Danmarks 
udledning forventes reduceret med 68 procent i 2030, hvilket rykker 
70-procentsmålet i 2030 tættere på opfyldelse/two.numr. Årets status fra Klimaministeriet 
viser, at der mangler at omkring 1,5 millioner ton CO₂ for at nå 70-procentsmålet i 
2030. Alligevel virker regeringen til at holde fast i endnu mere ambitiøse mål, der vil 
betyde tab af arbejdspladser, dårligere konkurrenceevne og dyrere fødevarer.
I nedenstående skema anvises det, hvordan man kan nå en reduktion på 1,5 
millioner ton CO2 uden indførelsen af en afgift, blot ved at man venter med at opnå 
målet til år 2032.
DEMOKRATERNEDANMARKS
SKROT CO2-AFGIFTEN
PÅ LANDBRUGET
INITIATIV
TABEL 1: FREMSKRIVNING AF EFFEKT PÅ KENDTE INITIATIVER ³
SKOVREJSNING 0,1 0,1
0,3 1UDTAGNING AF LAVBUNDSJORDE
CO2 REDUKTION I ALT
PYROLYSE
2030 2032 70 PCT. MÅL
0,8
1,5
0,8
1,2 /parenleft.case/hyphen.case0,3/parenright.case 1,9 /parenleft.case+0,4/parenright.case
DEMOKRATERNEDANMARKS
SKOVREJSNING
Optag og lagring af CO2 via skovrejsning er et virkemiddel med en relativt lav 
samfundsøkonomisk omkostning. Ekspertgruppen bag rapporten om Grøn 
skattereform foreslår at give tilskud til skovrejsning. Tilskuddet er fastsat på 
baggrund af landbrugerens beregnede omkostninger ved skovrejsning. Initiativet 
skønnes at etablere 250.000 hektar ny skov via et tilskud på 92.000 kroner per hektar 
skov, der ventes at bidrage med reduktioner på 0,1 million ton CO2 i 2030, stigende til 
2,1 million ton CO2 i 2045.
UDTAGNING AF KULSTOFRIGE LANDBRUGSJORDE
Der er et mål i dag om at udtage 37.000/70.000 hektar kulstofrige landbrugsjorde i 
henholdsvis 2030 og 2032 inklusiv tidligere projekter. Tilskuddet til vådlægning 
forventes at give CO2e-reduktioner i 2030 på 0,3 millioner ton og reduktioner i 2032 
på 1,0 million ton. Det forventes at koste 9,4 milliarder kroner i perioden 2025 til 2032 
fordelt over årene, hvilket svarer til cirka 1,3 milliarder kroner om året.
PYROLYSE
I rapporten Grøn Skattereform – endelig afrapportering foreslås det at etablere en 
statslig støttepulje hvert år frem til 2030 for at understøtte udbredelse af brugen af 
biokul frembragt ved pyrolyse. Biokul lagret i landbrugsjord er en måde, hvorpå 
landbruget kan opnå negative udledninger, som kan kompensere for de 
uundgåelige positive udledninger fra andre landbrugskilder. Støttepuljens formål er 
at fremme videreudvikling og billiggørelse af pyrolyseteknologien, så den på 
længere sigt kan konkurrere med andre teknologier på markedsvilkår.
I rapporten bidrager biokul fremstillet ved pyrolyse med CO2e-reduktioner på 0,8 
millioner ton CO2e i 2030.
Danmarksdemokraterne afsætter en pulje på op til 1.150 millioner kroner årligt til 
dette initiativ.
DEMOKRATERNEDANMARKS
KILDER
 
1 Inger Støjberg smider nyt forslag ind i klimadebatten:
En garanti til landdistrikterne (jyllands-posten.dk)
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE16579457/inger-stoejberg-smider-nyt-forslag-ind-i-klimadebat
ten-en-garanti-til-landdistrikterne/
2 KF24: Klimamålet for 2030 er rykket tættere på (kefm.dk)
https:/ /www.kefm.dk/aktuelt/nyheder/2024/apr/kf24-klimamaalet-for-2030-er-rykket-taettere-paa
3 Grøn skattereform - endelig afrapportering | Skatteministeriet (skm.dk)
https:/ /skm.dk/aktuelt/publikationer/rapporter/groen-skattereform-endelig-afrapportering
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] En-groen-omstilling-med-sund-fornuft.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2025/08/En-groen-omstilling-med-sund-fornuft.pdf

TID TIL EN RETFÆRDIG
GRØN OMSTILLING 
DEMOKRATERNEDANMARKS
Den grønne omstilling buldrer hastigt ud over danskerne i disse år. Men i jagten på en hurtig 
grøn omstilling og ambitioner på det grønne område, der slet ikke ﬂugter med virkelighedens 
behov, har regeringen og de ﬂeste af Folketingets partier mistet den sunde fornuft.
De har blikket stift rettet mod måltal og klimaregnskaber, mens virkeligheden for mange 
danskere er gledet dem af syne. 
Regeringens ambition er, at vi skal producere grøn strøm svarende til mere end 11 millioner 
husstande, og fremtrædende forskere på området siger meget klart, at vi med sikkerhed ikke 
får brug for al den solcellestrøm, der arbejdes på at etablere./one.numr Alligevel fortsætter regeringen 
med at skabe rammerne for, at uendelige mængder VE opstilles i landdistrikterne, alt imens 
ambitionerne for at få mere grøn energi op i byerne er ikke-eksisterende.
Det mærkes især uden for storbyerne. Her bliver mennesker fanget i deres egne hjem/two.numr 
omringet af endeløse solcelleanlæg, der breder sig som mørke pletter i landskabet.
God landbrugsjord bliver taget ud af drift, og den udsigt, der engang var marker og himmel, 
er nu stål og jern. Kort sagt: Kornmarker bliver til jernmarker. 
Dette gør de omkringliggende boliger usælgelige og ødelægger de allerede pressede små 
lokalsamfund. Når store solcelleanlæg placeres midt i lokalsamfund uden hensyn, risikerer vi 
at udhule det, der holder Danmark sammen. Vidtrækkende centralisering, øgede afgifter, 
haltende infrastruktur og mangel på basale velfærdsydelser har allerede skabt en 
skævvridning mellem land og by. Nu truer den grønne omstilling med at gøre skævvridningen 
endnu voldsommere. 
Danmark uden for de store byer tilbyder så uendeligt mange muligheder. Det rummer 
fællesskab, foreningsliv og frisk luft. Men hvis fremtidsprognosen er, at der kommer til at 
mangle arbejdspladser, daginstitutioner, læger, skoler og lokale indkøbsmuligheder, så bliver 
chancen for befolkningsvækst mindre. Og chancen bliver endnu mindre, hvis den grønne 
omstilling giver udsigt til et usælgeligt hus med udsigt til solceller, så langt øjet rækker. 
Danmarksdemokraterne vil gøre op med, at vores lokalsamfund i landdistrikterne betaler 
prisen, mens storbyerne trives på god samvittighed og grøn energi produceret langt fra deres 
bopæl.
Vi tror på en grønnere fremtid – men ikke uden sund fornuft. Vi vil lave grøn politik, der tager 
hensyn til både mennesker og naturen. Hvor energien bliver produceret tættere på, hvor den 
bruges. Og hvor nye løsninger styrker lokal sammenhængskraft – ikke river landet fra 
hinanden. 
TID TIL EN RETFÆRDIG
GRØN OMSTILLING 
DEMOKRATERNEDANMARKS
1. Stop for etablering af statslige energiparker 
2. Borgerne skal have ret til uvildig rådgivning
3. Genindfør og opdater køberetsordningen
4. Højere og diﬀerentieret nabokompensation
5. Styrket Grøn Pulje – til gavn for de lokale
6. Drop kravet om særskilt kommunalt selskab til solceller
7. Mulighed for etablering af solceller på havnearealer
8. Statsligt krav om etiske, kommunale retningslinjer
9. Kommunal vetoret ved opsætning af havvindmølleparker nær kysten
10. Større respekt for den private ejendomsret
11. Maksimumgrænse på energianlæg tæt på beboelse 
FOR AT GØRE OP MED DEN
UHENSIGTSMÆSSIGE UDRULNING
AF VEDVARENDE ENERGI FORESLÅR 
DEMOKRATERNEDANMARKS
DEMOKRATERNEDANMARKS
VE-anlæg opføres af private virksomheder, der ser en god forretning i energiproduktion. 
Desværre ﬁndes der eksempler, hvor proﬁtjagten tager overhånd, og virksomheder bruger 
tvivlsomme metoder for at få projekter igennem. Det kan være kontrakter, der lokker med et 
lille engangsbeløb, men samtidig forbyder beboerne at kritisere projektet eller frasiger de 
ellers fastsatte afstandskrav til anlægget. Når nogle står foran din dør med en check i hånden, 
kan det som helt almindelig borger være svært at gennemskue, hvad du egentlig siger ja til. 
Det er usmageligt – og direkte skræmmende.
For Danmarksdemokraterne er lokal opbakning og ejerskab afgørende for, at vedvarende 
energianlæg bliver en succes. Når lokalsamfundet inddrages tidligt og får mulighed for 
medejerskab, skaber det større opbakning og gavner både borgere og udviklere. 
Overskuddet fra anlægget bør komme det lokalsamfund til gode, der har solcellerne og 
vindmøllerne i deres lokalområde, og eventuelle støtteordninger bør prioriteres lokalt. 
Opbakningen styrkes mere, hvis der etableres rekreative områder som stier, bænke, bålhytter 
og toiletbygninger, der skaber værdi for de lokale. Hvis dette ikke er muligt, bør fokus være på 
at fremme biodiversiteten, fx ved at genslynge vandløb eller skabe nye naturområder, der 
gavner dyrelivet i området.
LOKAL OPBAKNING
OG EJERSKAB ER
ALTAFGØRENDE
DEMOKRATERNEDANMARKS
STOP FOR ETABLERING AF
STATSLIGE ENERGIPARKER 
Når der bliver opført store energianlæg såsom solcelleanlæg ude på landet, går det ud over 
de lokale. Huspriserne i området falder markant, hvilket indikerer, at den nuværende 
kompensation ikke er tilstrækkelig./three.numr Ud over penge mister naboerne ofte både udsigten og 
følelsen af at bo i fredelige, naturskønne omgivelser – præcis den følelse, mange ﬂytter på 
landet for. 
Regeringen har foreløbig planlagt at etablere 26 statslige energiparker. Hver og én skal 
placeres i landdistrikterne – og langt, langt de ﬂeste i Jylland.  Allerede i planlægningsfasen 
skaber energiparker usikkerhed og bekymring for, hvad der skal ske med de enkelte hjem og 
lokalsamfund./four.numr For når folk begynder at ﬂytte væk – eller stopper med at ﬂytte til – så går det 
ud over skolen, butikkerne og det lokale liv i området.
Regeringen har for nylig neddroslet ambitionen om en ﬁredobling af vedvarende energi på 
land, fordi efterspørgslen ikke er der i øjeblikket. Alligevel har man ikke neddroslet 
ambitionerne om opsætning af de statslige energiparker. Danmarksdemokraterne mener, at 
de to ting hænger sammen og ser det derfor udelukkende som et udtryk for stædighed, at 
regeringen fastholder de statslige energiparker i en tid, hvor der er udsigt til en 
overproduktion af strøm.
På den baggrund foreslår Danmarksdemokraterne et øjeblikkeligt stop for udbygningen af 
statslige energiparker. I stedet foreslår vi, at der igangsættes et arbejde, som skal klarlægge 
præcist, hvor meget grøn strøm der er nødvendig for at kunne dække Danmarks eget behov. 
Det behov skal derefter søges etableret på tage og tæt ved der, hvor strømmen bruges.  
DEMOKRATERNEDANMARKS
BORGERNE SKAL HAVE RET
TIL UVILDIG RÅDGIVNING 
For at skabe succesrige og meningsfulde placeringer til energianlæg, er det vigtigt at skabe 
en god forbindelse mellem private udviklere og de lokale borgere. Derfor foreslår 
Danmarksdemokraterne at ansætte statslige borgerrådgivere, som får til opgave at sikre 
borgernes interesser og gøre dialogen mellem parterne mere smidig.
Rådgiverne skal fungere som bindeled mellem projektudviklere, lokale beboere og 
myndighederne. Deres opgave bliver at skabe en god dialog, oplyse borgerne om deres 
rettigheder, tage borgernes bekymringer alvorligt og ﬁnde løsninger, der tager højde for 
energiprojekterne, men som først og fremmest gavner lokalsamfundet. Det er tanken, at 
borgerrådgiverne skal prioriteres og have arbejdsplads i de kommuner, som oplever den 
største etablering af vedvarende energi.
GENINDFØR OG OPDATÉR
KØBERETSORDNINGEN
I Lemvig Kommune og ﬂere andre steder har man set, hvordan lokalt ejerskab på op til 50% 
på energianlæg kan være med til at sikre opbakning til nye energianlæg. Køberetsordningen 
blev oprindeligt lavet for at give lokale borgere mulighed for at investere i vindmøller og 
solceller, så de kunne få en større følelse af medejerskab og engagement. Ordningen 
krævede, at mindst 20% af nye vind- og solprojekter skulle udbydes til lokale borgere. 
Køberetsordningen blev dog afskaﬀet pr. 1. juni 2020, da analyser viste, at opstillere ikke 
brugte ordningen som tiltænkt, hvilket betød, at det ikke var de lokale, der købte andele i 
projekterne./five.numr
I Danmarksdemokraterne mener vi, at idéen bag køberetsordningen var god, fordi den 
oprindeligt skulle styrke lokalt ejerskab. Derfor vil vi gennemføre et analysearbejde, der skal 
ende ud i en forbedret og strammere styret version af ordningen. En revision af ordningen 
skal sikre, at den fremover virker efter den oprindelige hensigt og dermed styrker de lokales 
mulighed for at købe andele i lokale energiprojekter af private opstillere. Det skal være 
branchen selv, der betaler for revisionen. 
DEMOKRATERNEDANMARKS
HØJERE OG DIFFERENTIERET
NABOKOMPENSATION 
STYRKET GRØN PULJE –
TIL GAVN FOR DE LOKALE
Når der bliver opstillet solcelle- eller vindmølleanlæg i det åbne landskab, bør naboerne 
kompenseres for de gener, det medfører. Sådan er det desværre langt fra i dag, hvor de 
nuværende regler ikke giver kompensation til boliger, der ligger mere end 200 meter fra et 
solcelleanlæg eller mere end 4-6 gange vindmøllens højde væk. Derudover tager 
kompensationen ikke højde for, hvor stort anlægget er./six.numr Rapporter viser, at husværdien kan 
falde med op til 20 %, hvis huset ligger tæt på et sol- eller vindmølleanlæg./seven.numr /eight.numr Hvis naboer tæt 
på energianlæg ﬁk en kompensation, der svarede til de gener, de oplever, ville det 
kompensere for værditabet på deres bolig. 
I Danmarksdemokraterne mener vi, at kompensationen skal være retfærdig og afspejle de 
faktiske konsekvenser for naboerne. Derfor foreslår vi at forhøje nabokompensationen til 
vedvarende energianlæg, så kompensationen dækker husstande inden for 500 meter af 
solcelleanlæg samt otte gange vindmøllehøjden fra vindmølleanlægget. Derudover ønsker vi 
at indføre en diﬀerentieret kompensation, så størrelsen på anlægget afgør kompensationen – 
jo større anlæg, desto større gener - og dermed større kompensation. Kompensationen skal 
betales af energiselskabet, som har provenu fra det enkelte anlæg.
Når der etableres store energianlæg i det åbne land, er det vigtigt, at lokalsamfundet omkring 
anlæggene mærker konkrete fordele. I dag fungerer det desværre ikke optimalt. Midlerne fra 
den grønne pulje, som energiselskaberne betaler til, kan søges af alle i kommunen/nine.numr – også 
selvom man bor langt fra anlægget. Det betyder i praksis, at en borgerforening i én del af 
kommunen kan få midler fra en pulje, der burde tilgodese de borgere, som lever med 
anlægget i baghaven. Det er hverken rimeligt eller hensigtsmæssigt.
I Danmarksdemokraterne foreslår vi derfor, at midlerne fra den grønne pulje øremærkes de 
lokalområder, hvor energianlæggene faktisk placeres – konkret inden for en radius af 5 km fra 
anlægget. Samtidig foreslår vi, at midlerne ikke automatisk føres tilbage til staten, hvis de ikke 
er brugt inden for fem år – som det ellers foregår i dag./one.numr/zero.numr Det er en kunstig begrænsning, der 
spænder ben for større og mere langsigtede lokale projekter. I stedet skal midlerne kunne 
øremærkes lokalsamfundet i op til 20 år, så der bliver tid og mulighed for at planlægge og 
gennemføre projekter, der skaber reel værdi. 
DEMOKRATERNEDANMARKS
MAKSIMAL
UDNYTTELSE AF
TAGFLADER 
Dansk natur er en vigtig del af den danske kulturarv. Den har vi et ansvar for at bevare for 
nuværende og fremtidige generationer. Derfor bør solcelleanlæg ikke placeres i 
bevaringsværdige og bakkede områder, og særligt ikke hvis de ødelægger udsigten fra 
boligområder. Samtidig optager store energianlæg meget plads, som ellers kunne bruges til 
fødevareproduktion eller beskyttelse af biodiversitet.
For at udnytte arealerne bedst muligt og skåne naturen mest muligt, så bør vi placere 
solcelleanlæg på oﬀentlige bygninger, industribygninger eller på steder, hvor de generer 
borgerne minimalt. Derudover er det vores ambition, at vedvarende energianlæg i videst 
muligt omfang placeres i allerede støjbelastede områder, såsom langs motorveje eller i 
nærheden af erhvervsområder.
DEMOKRATERNEDANMARKS
DROP KRAVET OM SÆRSKILT
KOMMUNALT SELSKAB TIL
SOLCELLER
Alle danske kommuner har i et fælles brev tilkendegivet, at de gerne vil opsætte energianlæg 
på tagene af deres oﬀentlige bygninger./one.numr/one.numr /one.numr/two.numr Dog forklarer kommunerne, at bureaukrati 
besværliggør processen.  I en regel fra 1999 er det besluttet, at kommunerne skal drive 
solceller gennem et eller ﬂere selvstændigt udskilte selskaber./one.numr/three.numr Siden 1999 har tiderne ændret 
sig, og behovet for vedvarende energi er blevet større. Men en forældet regel gør processen 
unødigt bureaukratisk og tidskrævende, så kommunen ikke kan løfte opgaven, og vi undrer os 
over, at regeringen og klima-, energi- og forsyningsministeren står meget stejlt på at bevare 
forældede og rigide regler.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er sund fornuft at udnytte de muligheder, 
kommunerne selv peger på i stedet for at fylde det danske landskab med store jernmarker. 
Derfor mener vi, at solcellerne skal op på oﬀentlige tage, før vi bruger god jord til formålet. 
For at imødekomme kommunernes ønske vil vi ændre reglerne for kommunernes og 
regionernes etablering af solceller. Ændringen betyder, at kommunen ikke længere skal drive 
energianlæg gennem et særskilt selskab.  
DEMOKRATERNEDANMARKS
MULIGHED FOR ETABLERING
AF SOLCELLER PÅ HAVNEAREALER
Rundt omkring i Danmark rummer havnene store, ﬂade arealer – som fx tagﬂader og 
støjvolde – der er oplagte til vedvarende energianlæg. Områderne kan bruges uden at 
genere naboer eller natur, og mange havne er allerede klar til at stille arealerne til rådighed. 
Desværre spænder bureaukratiske regler ben for planerne./one.numr/four.numr I dag tillader havneloven kun 
kommunalt ejede havne at eje og drive bølge- og vindenergianlæg – samt sælge eventuelt 
overskud herfra. Solceller er ikke inkluderet. Det betyder, at havnene kun kan udnytte deres 
tagﬂader til solceller ved at leje dem ud til private aktører. Derudover møder havnene ﬂere 
andre bureaukratiske forhindringer, som gør det svært at udnytte potentialet af deres arealer.
I Danmarksdemokraterne vil vi hellere udnytte de eksisterende industriområder på havnene 
frem for at dække det danske landskab med solceller. Derfor foreslår vi en ændring af 
havneloven, så havnene selv kan etablere og drive vedvarende energianlæg – herunder 
solceller – på egne arealer. 
DEMOKRATERNEDANMARKS
REGLERNE SKAL
VÆRE TIL FOR AT
BESKYTTE BORGERNE
Når der skal laves regler for opsætning af vedvarende energi, så skal borgernes sikkerhed og 
inddragelse være førsteprioritet. Rigide og forældede regler kan forhindre, at boliger i 
landområder omplaceres, hvilket bremser udviklingen af små lokalsamfund. Omvendt kan 
manglende regulering betyde, at borgere ikke bliver beskyttet ordentligt – som når folk 
pludselig er omgivet af jernmarker og dermed bliver stavnsbundne. Et stort problem er, at de 
mange bureaukratiske processer, som allerede ﬁndes, gør det svært for lokalbefolkningen at 
forstå deres rettigheder. Derfor er der brug for at forenkle reglerne, så de beskytter borgerne 
bedre.
Alle nye regler på området bør sikre, at lokalsamfundets interesser bliver hørt, at 
kommunernes ansvar tydeliggøres i processen, og at det bliver nemmere at opsætte 
vedvarende energianlæg på tage – både på oﬀentlige og private bygninger.
DEMOKRATERNEDANMARKS
STATSLIGT KRAV OM ETISKE,
KOMMUNALE RETNINGSLINJER 
Manglen på ensartede og klare kommunale retningslinjer skaber ikke kun forvirring og 
usikkerhed for kommunen - men også for de virksomheder, der opstiller anlæggene og ikke 
mindst for de borgere, hvis liv bliver direkte påvirket af energianlægget.
For at løse problemet foreslår vi, at hver enkelt kommune skal udarbejde etiske retningslinjer 
for vedvarende energi – et såkaldt borgerkodeks. Nogle kommuner er på forkant og har 
allerede udarbejdet et kodeks, imens andre kommuner stadig halter efter. Borgerkodekset 
skal tydeligt beskrive kommunens mål for vedvarende energi, sætte en grænse for, hvor 
meget areal der kan bruges til energianlæg samt være let tilgængelige for borgerne.
Et borgerkodeks bør også fungere som en vejledning til energiopstillere, så borgerne fx ikke 
bliver pålagt tavshedsklausuler og andre uhensigtsmæssige tiltag, som vi bl.a. har set på 
Nordfyn./one.numr/five.numr Målet er at skabe mere gennemsigtighed, så alle kan forstå processen og deltage i 
beslutningerne. 
Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet skal stå for at udsende den overordnede vejledning 
til kommunerne.
KOMMUNAL VETORET VED
OPSÆTNING AF HAVVINDMØLLE-
PARKER NÆR KYSTEN
I dag har kommunerne vetoret i forbindelse med etablering af havvindmølleparker, såfremt 
de placeres inden for 15 km fra kysten./one.numr/six.numr Vetoretten blev indført som følge af debatten om 
Vesterhav Syd og Nord, hvor ønsket var at sikre lokal opbakning og inddragelse i beslutninger, 
der har væsentlig betydning for lokalsamfund, turisme og naturværdier.
Siden indførelsen af vetoretsgrænsen er teknologien bag havvindmøller imidlertid udviklet 
markant, og moderne møller kan nu nå højder på op til 330 meter. Det betyder, at selv parker 
placeret 20 km eller længere fra kysten vil kunne ses tydeligt fra land og dermed fortsat 
påvirke kystlandskabet, lokalmiljøet og turismeerhvervet.
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at den nuværende faste vetogrænse på 15 km 
erstattes eller suppleres med en dynamisk model, hvor grænsen afhænger af møllernes 
højde. Et eksempel kunne være en faktor 100, hvilket betyder, at en 300 meter høj mølle 
udløser en vetogrænse på 30 km. Samtidig skal der fastsættes en minimumsgrænse på 20 km, 
så også lavere møller uden for den oprindelige 15 km-zone vil kunne være omfattet, hvis de 
har visuel påvirkning.
DEMOKRATERNEDANMARKS
STØRRE RESPEKT FOR DEN PRIVATE
EJENDOMSRET
I Danmarksdemokraterne er vi bekymrede over, at vedvarende energiprojekter nogle steder 
etableres på bekostning af borgernes hjem. Det går ikke bare ud over de enkelte familier - 
men også de lokalsamfund, de er en del af. I dag er det sådan, at hvis boliger i det åbne land 
fjernes for at gøre plads til energianlæg, er det næsten umuligt at bygge nye boliger i 
området på grund af planlovens begrænsninger. Det begrænser udviklingen i 
landdistrikterne, hvor antallet af byggegrunde i landzonen er faldet gennem årene.
Derfor mener vi, at reglerne for ekspropriation i forbindelse med energianlæg skal strammes 
op og gøres mere gennemsigtige. Borgerne skal tydeligt kunne se, hvornår ekspropriation kan 
ske, og hvilken kompensation de har krav på. Her vil vi også sikre, at lokale kommunale 
konsulenter kan hjælpe med dialogen.
Samtidig foreslår vi at ændre planloven, så det bliver muligt at ﬂytte boliger i det åbne land. 
På den måde kan de berørte familier blive i deres lokalsamfund - men få mulighed for at 
bygge et nyt hjem væk fra generne ved energianlæg.
MAKSGRÆNSE PÅ ENERGIANLÆG 
TÆT PÅ BEBOELSE
Når nye energianlæg bliver opført, sker det på steder, hvor borgere ender med at få deres 
hjem fuldstændig omringet af solceller eller vindmøller. De nuværende regler giver den 
samme kompensation, uanset om man har ét anlæg i nærheden eller er omgivet af dem på 
alle sider – og det giver ingen mening.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at det skal være muligt at bygge energianlæg hele 
vejen rundt om nogens hjem. Der kan være mange grunde til, at en borger ikke ønsker at 
ﬂytte, og det skal ikke være op til energiselskaberne at presse folk væk ved at bygge udenom 
dem. Alligevel ser vi eksempler på huse, der er omringet af energianlæg.
Derfor foreslår vi en ny regel, der sikrer, at energianlæg maksimalt må fylde 25 % af en 
360-graders omkreds rundt om en bolig. Det bliver kommunernes ansvar at sikre, at grænsen 
overholdes.
DEMOKRATERNEDANMARKS
FINANSIERING 
KILDER
Danmarksdemokraterne afsætter en foreløbig samlet ramme på 40 mio. kr. til de fremlagte 
initiativer. Vi anerkender samtidig, at nogle af omkostningerne kan være vanskelige at 
forudsige på nuværende tidspunkt. Derfor er vi villige til at justere og tilføje ekstra 
ﬁnansiering, hvis det bliver nødvendigt.
1 Jyllands-Posten: Flere eksperter stempler ind i solcelledebat: Skru ned for ambitionerne, og smæk dem
op på tagene - Jyllands-Posten, 29. oktober 2023
https:/ /jyllands-posten.dk/erhverv/ECE17585154/ﬂere-eksperter-stempler-ind-i-solcelledebat-skru-ned
-for-ambitionerne-og-smaek-dem-op-paa-tagene/
2 DR: Solcelleﬁrmaer skal styres: Brug for etiske retningslinjer | Indland | DR, 31. marts 2025
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/solcelleﬁrmaer-skal-styres-brug-etiske-retningslinjer
3 Kraka Advisory: ”Husprisanalyse: Hvad er geneomkostningen ved naboskab til en solcellepark?”, juni
2023 https:/ /www.kraka-economics.dk/
4 Jyllands-Posten: ”Vild plan vil plastre Jylland til med solceller: Nu taler kritiker om afvikling og
usælgelige huse”, 25. september 2024
https:/ /jyllands-posten.dk/politik/ECE17463374/vild-plan-vil-plastre-jylland-til-med-solceller-nu-taler-
kritiker-om-afvikling-og-usaelgelige-huse/
5 Energistyrelsen: ”Aftale om ordninger til fremme af lokal og kommunal opbakning til vedvarende
energi”, 13. november 2019 https:/ /www.kefm.dk/media/6575/politisk-aftaletekst-ve-ordninger.pdf
6 Kraka Advisory: ”Husprisanalyse: Hvad er geneomkostningen ved naboskab til en solcellepark?”, juni
2023 https:/ /www.kraka-economics.dk/
7 Aarhus Universitet: “Wind Turbines, Shadow Flicker, and Real Estate Values”, november 2023
https:/ /www.kraka-economics.dk/
8 Energistyrelsen: ”Fremme af udbygning med vindmøller og solceller”
https:/ /ens.dk/tilskud-og-puljer/fremme-af-udbygning-med-vindmoeller-og-solceller
9 Energistyrelsen: ”Grøn pulje”
https:/ /ens.dk/tilskud-og-puljer/fremme-af-udbygning-med-vindmoeller-og-solceller/groen-pulje
10 Energistyrelsen: ”Vejledning om Grøn pulje”
https:/ /ens.dk/sites/ens.dk/ﬁles/Stoette_vedvarende_energi/vejledning_om_groen_pulje.pdf
11 Åbent brev fra alle landets borgmestre: ”Solceller på kommunale tage”.
https:/ /www.kl.dk/klima-og-erhverv/teknik-og-miljoe/energi/groen-stroem/solceller-paa-kommunale-tage
12 Ingeniøren: ”Samtlige borgmestre i opråb: 'Lad os nu få solceller på de tage”, december 2022
https:/ /ing.dk/artikel/samtlige-borgmestre-i-opraab-lad-os-nu-faa-solceller-paa-de-tage
13 Klima, energi og forsyningsministeriet: ”KEF Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 376”, 16. maj 2024
https:/ /www.ft.dk/samling/20231/almdel/kef/spm/376/svar/2049092/2867969.pdf
14 Danske Havne: ”Danske Havne: Masser af plads til sol og vind i vores havne”, 20. april 2022
https:/ /danskehavne.dk/nyheder/2022/04/danske-havne-masser-af-plads-til-sol-og-vind-i-vores-havne/
15 DR: Solcelleﬁrmaer skal styres: Brug for etiske retningslinjer | Indland | DR, 31. marts 2025
https:/ /www.dr.dk/nyheder/indland/solcelleﬁrmaer-skal-styres-brug-etiske-retningslinjer
16 Energistyrelsen: ”Information til borgere om åben dør-ordningen”
https:/ /ens.dk/energikilder/aaben-doer-ordningen-vedvarende-energi-anlaeg-paa-havet/information
-til-borgere-om
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Ivaerksaetteriudspil-faerdig.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2023/10/Ivaerksaetteriudspil-faerdig.pdf

BEDRE RAMMEVILKÅR FOR 
FREMTIDENS IVÆRKSÆTTERE
DEMOKRATERNEDANMARKS
BEDRE RAMMEVILKÅR FOR 
FREMTIDENS IVÆRKSÆTTERE
Danmarksdemokraterne vil gøre Danmark til et mere attraktivt land at være iværksætter i. 
Vi ved nemlig, at det ofte er den nystartede tømrer, brugsuddeler eller frisør, som bidrager 
til, at der holdes liv i de egne af vores land, hvor der sjældent skabes arbejdspladser. 
Iværksættere spiller en nøglerolle i Danmark og i dansk erhvervsliv. De styrker konkurrence-
evnen samtidig med, at de skaber vækst og arbejdspladser. Konkret står iværksættere for 
omkring halvdelen af alle nye jobs.1 Det understreger derfor behovet for at sikre, at det også 
i fremtiden er attraktivt at være iværksætter i Danmark.
Hvert år oprettes omkring 30.000 nye virksomheder i Danmark. Desværre er det kun en 
tredjedel af virksomhederne, som stadig lever efter fem år. Retter vi blikket mod vores 
naboland Sverige, er ca. 61 pct. af de nystartede virksomheder stadig aktive efter fem år. 2 
Det er derfor Danmarksdemokraternes overbevisning, at der stadig kan gøres meget for at 
sikre iværksættere de rette rammevilkår til for alvor at kunne skabe vækst, omsætning og i 
sidste ende arbejdspladser til glæde og stolthed for hele landet. 
For Danmarksdemokraterne handler iværksætteri ikke kun om arbejdspladser og vækst. Vi 
ved nemlig, hvor meget de små nystartede virksomheder betyder for landets yderområder. 
Det er ofte de små virksomheder, som bidrager til, at der holdes liv i de lokale foreninger. 
Ligesom det ofte er den lokale brugsuddeler, der holder liv i byfesterne. Derfor vil Dan-
marksdemokraterne sikre de bedste rammevilkår for fremtidens iværksætteri.
DERFOR FORESLÅR DANMARKSDEMOKRATERNE FØLGENDE TILTAG:
Mindre bureaukrati:
1. En indgang til frister og indberetning i 
det oﬀentlige
2. Færre indberetninger til det oﬀentlige
3. En regel ind – to regler ud
4. Omkostninger ved ny regulering skal 
modsvares 
5. Ret til at få en erhvervskonto
6. Virksomhedsforum for enklere regler 
7. Årlig redegørelsesdebat i Folketinget
Bedre muligheder for tilgang af kapital:
1. Gør det nemmere at bruge medarbej-
deraktier i kampen om de bedste talen-
ter
2. Gør investorfradraget mere anvende-
ligt for småsparere
3. Flere midler til vækstkautionsordningen
4. Bedre muligheder for crowdfunding
Mere lempelige skattevilkår:
1. Fjern fantomskatten
2. Udskyd lagerbeskatningen ved børsno-
teringer
3. Få de private ratepensionsopsparinger 
i spil til iværksætteri
4. Giv de mindste virksomheder mulighed 
for at udskyde selskabsskat, så længe 
de ikke udbetaler udbytte 
5. Genopliv erhvervsbeskatningsudvalget 
og forbered en kapitalskattereform 
efter nordisk forbillede
6. Etablering af et forenklingsudvalg på 
skatteområdet
Fremtidens iværksættere:
1. Styrk muligheden for at blive iværksæt-
ter som studerende eller modtager af 
overførselsindkomst
2. Iværksætteri skal være et valgfag på 
erhvervsuddannelser
1
Det skal være nemt at starte og drive en virksomhed i Danmark. Desværre oplever mange 
iværksættere, at det er komplet uoverskueligt at skulle navigere i det oﬀentlige bureaukrati, 
som vi over mange år har formået at bygge op. 68 pct. af SMV’erne mener, at mængden af 
bureaukrati, regler og indberetning til det oﬀentlige, er de faktorer, som udgør de dårligste 
vilkår for at være iværksætter i Danmark. Ligeledes mener 78 pct. af SMV’erne, at færre 
regler og mindre bureaukrati enten i høj eller meget høj grad vil gøre det lettere at starte og 
drive virksomhed i Danmark.3 
Kigger man på den bureaukratiske udvikling, er det ikke så mærkeligt, at mange iværksæt-
tere har svært ved at navigere i de mange komplekse regler. Siden 2002 har erhvervsmini-
steriet oprettet 1663 nye love og bekendtgørelser. Af disse er 914 love og bekendtgørelser 
stadig gældende. Det er et svimlende højt antal regler, som landets iværksættere har skulle 
forholde sig til.4 
I Danmarksdemokraterne vil vi bureaukratiet for iværksætterne til livs. Det kan simpelthen 
ikke være rigtigt, at den nystartede tømrer skal bruge mere tid på at indberette og doku-
mentere frem for at tage imod nye opgaver og generere omsætning. 
Danmarksdemokraterne har derfor udarbejdet syv konkrete forslag til at mindske bureau-
kratiet for iværksættere. 
MINDRE BUREAUKRATI
1. EN INDGANG TIL FRISTER OG INDBERETNING I DET OFFENTLIGE
Mange virksomheder oplever et stigende antal krav om indberetninger til det oﬀentlige. Det 
tager tid væk fra driften i virksomheden at holde overblikket over de mange frister. Derfor 
foreslår Danmarksdemokraterne, at der oprettes én IT-platform, hvor det er muligt at logge 
ind og se alle de ting, man som virksomhed skal indberette og hvilke deadlines, der nærmer 
sig.
Med forslaget sikres virksomhederne et bedre overblik over indberetninger og deadlines. 
Det betyder, at iværksætteren vil skulle bruge mindre tid på sit administrative arbejde, og 
dermed frigive mere tid til egentlig omsætningsgivende aktivitet. 
Danmarksdemokraterne afsætter 55 mio. kr. som et engangsbeløb til at udvikle en måde, 
hvorpå der etableres én indgang til det oﬀentlige. Det foreslås, at Virk.dk kan bruges som 
platform.5
2.    FÆRRE INDBERETNINGER TIL DET OFFENTLIGE
De små nystartede virksomheder bruger i dag mange af deres dyrebare timer på at svare 
på indberetninger til det oﬀentlige. I Danmarksdemokraterne mener vi, at vi ikke skal 
belemre virksomhederne, hvis det kan undgås. 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at oﬀentlige myndigheder pålægges at bruge 
oﬀentlig tilgængelige data ”eller indkøbe data” , hvor det er muligt, så virksomhederne ikke 
skal bruge tid på at levere data, som det oﬀentlige kunne have fundet andetsteds.
Et eksempel på, at denne ordning vil virke, kan ses i bilbranchen. Her er det muligt for staten 
at tilkøbe brancherelateret data fra virksomheden bag bilbasen.6 
2
3.   EN REGEL IND – TO REGLER UD
I ﬂere årtier har skiftende regeringer haft som fokus at ville komme bureaukratiet til livs 
gennem færre og mere gennemsigtige regler. Desværre må vi i dag sande, at vi til trods for 
folketingets gode intentioner ikke er lykkedes med opgaven. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at fremtidige regeringer forpligtiges til i større 
grad at tilføje solnedgangsklausuler hver gang, der foreslås en ny regel, som tilføjer admi-
nistrative byrder til erhvervslivet. 
Det vil betyde, at regler, der giver administrative byrder, skal genbekræftes af folketinget, 
hvis de skal fortsætte efter en årrække. Ligeledes foreslås det, at en tilføjet regel, resulterer 
i, at to andre regler fjernes. Det skal som udgangspunkt medvirke til at mindske den admini-
strative byrde for erhvervslivet. 
4.   OMKOSTNINGSSTOP VED NY REGULERING
Danmarksdemokraterne vil sætte en stopper for de omkostninger, som folketingets regule-
ring påfører erhvervslivet. 
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne, at kommende regeringer forpligtes til at fjerne 
regulering, som repræsenterer mindst samme værdi, hver gang en ny regulering, som 
medfører omkostninger for erhvervslivet, foreslås.
5.   RET TIL AT FÅ EN ERHVERVSKONTO
Siden Hvidvaskloven trådte i kraft har en lang række iværksættere oplevet, at noget så 
enkelt som at oprette en konto i en dansk bank er kompliceret og ressourcekrævende. Det 
er en stor udfordring i en sårbar fase af virksomhedernes liv, hvor ressourcerne er få.
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at virksomheder skal have ret til en erhvervskonto 
på samme måde, som det for borgere er en ret at få en nem-konto. Ydermere er det 
Danmarksdemokraternes ambition, at såfremt banken giver afslag, skal der gives en saglig 
og individuel begrundelse f.eks. med baggrund i hvidvaskreglerne.7
6.   VIRKSOMHEDSFORUM FOR ENKLERE REGLER
Virksomhedsforum for enklere regler har eksisteret siden 2012 og har gennem årene udar-
bejdet mange konkrete forenklingsforslag.8 Forummet er et uafhængigt rådgivende organ, 
som har fokus på at lette erhvervslivets omkostninger og medvirke til at gøre det enklere at 
drive virksomhed i Danmark. 
I Danmarksdemokraterne mener vi, at Virksomhedsforum for enklere regler er en god plat-
form, som kan kortlægge de uhensigtsmæssige byrder, som virksomhederne er underlagt 
for dernæst at udarbejde anbefalinger til hvordan, man kommer byrderne til livs.
Danmarksdemokraterne foreslår, at forummets virkeområde udvides, så det fremover er 
muligt at stille forslag, som kan medføre provenutab for staten, hvilket det er begrænset af 
i dag. Forummet skal også fremover kunne foreslå ændring eller afskaﬀelse af skatter og 
afgifter, hvis administrationen af dem er unødvendigt besværlig at administrere for 
erhvervslivet.
Danmarksdemokraterne afsætter en pulje på 70 mio. kr., som afsættes til at dække tiltag, 
der måtte medføre provenutab for staten. 
3
7.   ÅRLIG REDEGØRELSESDEBAT I FOLKETINGET
For at politikerne får tilstrækkeligt indblik i Virksomhedsforums og forenklingsudvalgets 
arbejdet foreslår Danmarksdemokraterne, at regeringen hvert år skal udarbejde en rede-
gørelse over forenklingsforslag, som sendes til de relevante folketingsudvalg. I forlængelse 
af redegørelsen skal der hvert år afholdes en redegørelsesdebat i Folketinget, så forslagene 
forankres i Folketinget, og så politikerne kan tage stilling til, om eventuelle administrative 
byrder skal fastholdes, ændres eller fjernes.
4
1.   GØR DET NEMMERE AT BRUGE MEDARBEJDERAKTIER 
     I KAMPEN OM DE BEDSTE TALENTER
Medarbejderaktier burde være vækstiværksætterens trumfkort i kampen om at tiltrække og 
fastholde de bedste medarbejdere i kampen mod de store og veletablerede virksomheder. 
Når en iværksætter stifter en virksomhed, står iværksætteren og virksomhedens investorer 
som udgangspunkt med hele risikoen, men også med hele gevinsten, hvis virksomheden 
bliver en succes. Ved at sikre iværksætteren bedre mulighed for at betale sine ansatte i eje-
randele ud over løn, får medarbejderne også del i en potentiel gevinst, når virksomheden 
bliver solgt eller børsnoteret.
Desværre oplever mange iværksættere, at bøvlede skatteregler står i vejen for, at iværksæt-
tere kan benytte medarbejderaktier til at tiltrække talentfulde medarbejdere.
Derfor foreslår Danmarksdemokraterne at give iværksættere, der er op til syv år gamle eller 
i et vækstforløb, mulighed for at tildele ubegrænsede medarbejderaktier, når bare den 
ansatte har en ordinær løn, der mindst svarer til den højeste dagpengesats på ca. 23.500 kr. 
Danmarksdemokraterne afsætter 30 mio. kr. til forslaget.10
I Danmark er vi dygtige til at skabe virksomheder med et stort vækstpotentiale. Desværre 
må vi sande, at mange af de bedst vækstende virksomheder ﬂytter deres hovedsæde ud af 
landet primært for at bosætte sig steder, hvor der er bedre vilkår for skalering og adgang til 
kapital. I Sverige er tendensen anderledes. På trods af, at Sverige ligner os både i forhold til 
kultur, markedsstørrelse og velfærdssystem, er der stor forskel på, hvor gode vi er til at holde 
på vores vækstvirksomheder.9 
Men det er ikke kun i store vækstende virksomheder, at adgangen til kapital er altafgøren-
de. For den nystartede produktionsvirksomhed er behovet for investeringer enorme i star-
ten. Derfor er behovet for adgang til kapital en mindst ligeså stor udfordring for denne type 
iværksættere. 
I Danmarksdemokraterne er vi optagede af, at vi sikrer, at vores virksomheder har de bedst 
mulige rammer til at kunne få succes. Derfor er vi dybt bekymrede over, at Danmark er 
markant dårligere til at fastholde virksomheder i landet. Vi har derfor udarbejdet ﬁre kon-
krete forslag, som alle vil sikre bedre muligheder for tilgang af kapital. På den måde kan vi 
optimere mulighederne for, at det gøres mere attraktivt at holde sin virksomhed i Danmark, 
ligesom vi sikrer, at produktionsvirksomheden får bedre mulighed for at overleve den svære 
og ofte meget økonomisk tunge start. 
Danmarksdemokraterne har derfor udarbejdet ﬁre konkrete forslag, som skal give iværk-
sætterne lettere adgang til kapital.
BEDRE MULIGHEDER FOR TILGANG AF KAPITAL
5
2.   GØR INVESTORFRADRAGET MERE ANVENDELIGT FOR SMÅSPARERE
I 2018 blev partierne i Folketinget enige om at indføre et investorfradrag, som skulle gøre 
det mere attraktivt at investere frie midler i unoterede aktier. Men der er nogle begrænsnin-
ger i ordningen, som gør den mindre anvendelig for ’småsparere’ . Bl.a. er fradraget mindre, 
hvis man investerer i unoterede aktier via en fond. Men de færreste har adgang til at købe 
unoterede aktier direkte, og for dem vil en fond i øvrigt typisk også være en fordel i forhold 
til at sprede risikoen. 
Grænsen for at investere i fonde er i dag på 125.000 kr., mens grænsen for direkte investe-
ringer er på 400.000 kr. 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at det maksimale grundlag for investorfradrag 
ved indirekte investeringer hæves fra 125.000 kr. til 400.000 kr., så det matcher loftet for 
direkte investeringer.
Danmarksdemokraterne afsætter 50 mio. kr. til forslaget.11
3.   FLERE MIDLER TIL VÆKSTKAUTIONSORDNINGEN
Det skal være nemt for ﬁnansieringsinstituttet at hjælpe sin kunde med at opnå den nød-
vendige ﬁnansiering. Med vækstkaution reduceres risikoen for ﬁnansieringsinstituttet ved 
udlån med op til 75 pct., hvilket gør ordningen mere attraktiv.12 
Danmarksdemokraterne foreslår, at der sættes yderligere 25 mio. kr. af til vækstkautions-
ordningen, så ﬂere kan få gavn af den.
4.   BEDRE MULIGHEDER FOR CROWDFUNDING
Investeringscrowdfunding giver nystartede virksomheder mulighed for at få kontakt til en 
bred kam af investorer, der oftest investerer i mindre ejerandele af virksomheder. Desværre 
har markedet for investorcrowdfunding aldrig taget fart i Danmark, blandt andet grundet 
en restriktiv fortolkning af EU-lovgivning. 
Både Sverige og Finland har skabt et velfungerende marked for investeringscrowdfunding, 
hvorfor vi i Danmarksdemokraterne ikke ser nogen årsag til, at Danmark ikke skal med på 
toget.13   
Konkret foreslår Danmarksdemokraterne, at Anpartsselskaber skal have adgang til at 
kunne benytte investeringscrowdfunding i tråd med svenske vilkår. Ydermere foreslår Dan-
marksdemokraterne, at den danske fortolkning af hensigtsmæssighedstesten, som investo-
rer skal bestå for at kunne investere via crowdfunding-platforme, skal lempes i tråd med 
ﬁnske standarder. 
Med den nuværende hensigtsmæssighedstest forpligtes værdipapirhandleren at indhente 
oplysninger om kundens forhold, så værdipapirhandleren kan vurdere, om handlen er 
egnet til eller hensigtsmæssig for kunden.13
6
1.   FJERN ’FANTOMSKATTEN’
I dag bliver iværksættere og virksomhedsejere, der sælger deres virksomhed, beskattet af 
penge, som de potentielt aldrig får, hvis der bliver indgået aftale om milepælsbetalinger i 
forbindelse med salget. Det betyder, at virksomhedsejere potentielt skal betale skat af 
penge, som de endnu ikke har modtaget.15 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at ”fantomskatten” afskaﬀes, og at sælgere af 
unoterede virksomheder beskattes løbende, efterhånden som de modtager deres 
milepælsbetalinger. 
Danmarksdemokraterne afsætter 20 mio. kr. til forslaget.16
Vi kan alle nikke genkendende til, at det kan være uoverskueligt at navigere rundt i skattesy-
stemet. Det kan iværksættere og virksomhedsejere i særdeleshed også. Besværlige og 
uklare regler skaber stor usikkerhed, hvilket i sidste ende kan slukke iværksætterdrømmene, 
før de bliver realiseret.
Den yderste konsekvens af vores komplicerede skattesystem er, at Danmark går glip af 
vækst, innovation og arbejdspladser. Der er derfor brug for, at vi luger ud i skattereglerne, 
og derved gør det mere attraktivt og overskueligt at være iværksætter i Danmark. 
Derudover kommer vi ikke udenom, at Danmark har et højt skattetryk, som for mange kan 
være medvirkende til, at det ikke er attraktivt at drive virksomhed i landet. Derfor vil vi ikke 
blot se på, hvordan skattereglerne gøres mere overskuelige, men også på hvordan, vi kan 
gøre skattevilkårene mere attraktive for erhvervslivet.
Derfor fremlægger vi seks forslag, som alle bidrager til et mere lempeligt skattesystem for 
iværksættere.
MERE LEMPELIGE SKATTEVILKÅR
2.   UDSKYD LAGERBESKATNINGEN VED BØRSNOTERINGER
For mange iværksættere er en børsnotering en del af rejsen fra drøm til virkelighed. 
Desværre medfører de nuværende regler for beskatning af aktier, at det sjældent er attrak-
tivt for investorer og ejere at børsnotere en virksomhed. Det skyldes, at beskatningen af 
aktier i børsnoterede virksomheder er væsentligt mindre attraktiv end i unoterede virksom-
heder.17
Danmarksdemokraterne foreslår derfor at tillade, at investorer, der børsnoterer en small 
cap virksomhed, får lov til at forblive på realisationsbeskatning i op til fem år efter børsnote-
ringen. Forslaget vil medvirke, at kursen på aktierne får mulighed for at stabilisere sig, før 
man overgår til lagerbeskatning.
Danmarksdemokraterne afsætter 70 mio. kr. til forslaget.18
7
3.   FÅ DE PRIVATE RATEPENSIONSOPSPARINGER I SPIL TIL IVÆRKSÆTTERI
Mange danskere har i dag betydelige beløb opsparet på privatadministrerede ratepensi-
onsordninger i bankerne – som regel ved siden af deres arbejdsmarkedspensioner. I Dan-
marksdemokraterne mener vi, at det vil være gavnligt at ﬁnde en vej til at ratepensionsmid-
lerne kan komme i spil til iværksætteri. Det hvad enten, om det er opsparerens egne iværk-
sætterdrømme, eller om det er via en passiv investering i en mindre unoteret virksomhed. 
Der er i dag forholdsvis restriktive regler for, hvor stor en andel af sin privatadministrerede 
pensionsopsparing man må investere i unoterede aktier. I 2017 blev et ﬂertal i Folketinget 
derfor enige om at lempe reglerne i ”Aftale om Erhvervs- og iværksætterinitiativer” . Des-
værre blev denne lempelse aldrig ført ud i livet.19 
Danmarksdemokraterne foreslår at udmønte lempelserne i ”Aftale om Erhvervs- og iværk-
sætterinitiativer” , hvor det konkret foreslås, at der kan investeres 50.000 kr. i unoterede 
aktier, når opsparingen når 200.000 kr. I dag er det først muligt at placere privatadministre-
ret pensionsopsparing i unoterede aktier, når opsparingen når 500.000 kr. Ydermere fore-
slår Danmarksdemokraterne at nedsætte en arbejdsgruppe i Skatte- og erhvervsministeri-
et, der skal se på muligheden for at skabe en sammenhæng mellem privatadministrerede 
pensionsopsparinger og den såkaldte ’iværksætterkonto’ . Det skal fremover give mulighed 
for, at der kan overføres penge mellem de to typer konti.
4.   GIV DE MINDSTE VIRKSOMHEDER MULIGHED FOR AT UDSKYDE SELSKABSSKAT, 
     SÅ LÆNGE DE IKKE UDBETALER UDBYTTE
I det lettiske skattesystem er der slet ikke selskabsskat, som vi danskere kender det. Derfor 
beskattes virksomheders overskud først i det øjeblik, der udbetales udbytte til ejerne. 
Danmarksdemokraterne foreslår, at vi som et forsøg i en begrænset årrække kan fritage 
mikrovirksomheder, som har under 10 ansatte og omsætning under 15 mio. kr. for at betale 
selskabsskat af et evt. overskud, så længe de ikke udlodder udbytte til ejerne. Forslaget vil 
styrke virksomhedernes likviditet i vækstfasen, hvor de typisk mangler likviditet. 
Når perioden udløber, eller virksomheden vokser ud af ordningen, vil det skattepligtige 
overskud blive opgjort på baggrund af hele perioden, som om der var tale om et meget 
langt skatteår.
5.   GENOPLIV ERHVERVSBESKATNINGSUDVALGET OG 
     FORBERED EN KAPITALSKATTEREFORM EFTER NORDISK FORBILLEDE
Danmark har på mange måder en dårligere aktiekultur sammenlignet med de øvrige nor-
diske lande. Det er umuligt at ignorere, at det nok hænger sammen med vores utroligt kom-
plicerede og høje aktiebeskatning. 
Den daværende Produktivitetskommission anerkendte disse udfordringer. På kommissio-
nens anbefaling nedsatte den daværende SRSF-regering et ”Erhvervsbeskatningsudvalg” , 
som speciﬁkt blev bedt om at analysere muligheden for en samlet kapitalbeskatningsre-
form efter nordisk forbillede. Hvor al kapitalindkomst beskattes samlet, og hvor satsen ikke 
er progressiv ud over, at den måske er lavere for negativ kapitalindkomst sammenlignet 
med positiv. 
Vi må desværre konstatere, at kommissionens arbejde er løbet ud i ingenting. Danmarksde-
mokraterne foreslår derfor at genoplive kommissionens arbejde, så folketinget på bag-
grund af et seriøst forarbejde kan tage stilling til en kapitalbeskatningsreform, der for alvor 
vil kunne skabe grobund for en bedre dansk aktiekultur. 
8
6.   ETABLERING AF ET FORENKLINGSUDVALG PÅ SKATTEOMRÅDET 
BESTÅENDE AF VIRKSOMHEDER OG BRANCHEORGANISATIONER
I Danmarksdemokraterne vil vi have den sunde fornuft tilbage på skatteområdet. 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor at etablere et forenklingsudvalg på skatteområdet. 
Virksomheder og brancheorganisationer skal levere konkrete forslag til forenklinger af skat-
tesystemet samt udpege skatteregler, som er omkostningstunge at administrere. Udvalget 
skal også kunne kortlægge skøre afgifter og skatter, som ikke giver mening. Det er ambitio-
nen, at udvalget skal operere på samme måde, som vi ser det med saneringsudvalget, hvis 
opgave var at sanere i afgiftsjunglen. 
9
1.   STYRK MULIGHEDEN FOR AT STUDERENDE OG MODTAGERE AF 
     OVERFØRSELSINDKOMST KAN SPARE OP TIL AT REALISERE IVÆRKSÆTTERDRØMMEN
Fradragsmulighederne og de øvrige fordele ved en etablerings- eller iværksætterkonto 
forudsætter, at iværksætteren har en lønindtægt eller et overskud fra en selvstændig 
erhvervsvirksomhed. Derfor er det ikke muligt for f.eks. studerende eller modtagere af over-
førselsindkomst at benytte disse muligheder.
Materiale fra andre lande, bl.a. Holland og Frankrig, viser, at særligt små fradragsmulighe-
der kan skabe et incitament til, at iværksættere tør starte ud, mens de er på skolebænken, 
eller mens de er uden beskæftigelse. 21 Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at ordnin-
gen om etableringskontoen og iværksætterkontoen udvides til også at omfatte iværksætte-
re direkte fra uddannelse eller overførselsindkomst ved at fjerne forbeholdet for lønindtægt.
Danmarksdemokraterne vurderer forslaget til at koste maksimalt 10 mio. kr.
Fremtidens komplekse problemstillinger kalder på innovative iværksættere, som tør udfor-
dre status quo, og som opﬁnder de løsninger, som ingen andre har tænkt på. Ligeledes ved 
vi i Danmarksdemokraterne, at der er brug for, at der også i fremtiden startes nye virksom-
heder rundt omkring i vores landdistrikter, da virksomhederne er fundamentet for, at der 
skabes liv i de egne af vores land, hvor der er lidt længere mellem husene.
Vi ved, at iværksætterne står for næsten halvdelen af alle nyskabte jobs, og deres virksom-
heder er i gennemsnit 1,5 pct. mere produktive end allerede etablerede virksomheder.20/uni00A0Det 
er derfor vigtigt, at der i fremtidens Danmark er endnu ﬂere iværksættere.
Når vi taler iværksætteri fokuseres der ofte på Tech-virksomheder. Men disse udgør kun en 
meget lille del af det samlede antal iværksættere i Danmark, som opnår succes og skaber 
jobs. Personer, der har fuldført en erhvervsuddannelse, er den gruppe, hvor den højeste 
andel har startet virksomhed 10 år efter, de har afsluttet deres uddannelse. 
Derfor har vi udarbejdet to konkrete forslag, som dels vil sikre, at ﬂere unge vælger en     
karriere som iværksætter, og som dels understøtter, at elever på erhvervsuddannelserne 
også i fremtiden bliver iværksættere.
FREMTIDENS IVÆRKSÆTTERE
2.   IVÆRKSÆTTERI SKAL VÆRE ET VALGFAG PÅ ERHVERVSUDDANNELSER
I Danmark bliver godt hver tredje virksomhed startet af en erhvervsuddannet person. Fag-
lærte som frisører, VVS’ere og fotografer er den uddannelsesgruppe, der har størst tilbøje-
lighed til at starte egen virksomhed. 
I dag klæder uddannelserne dog ikke eleverne på med de kompetencer, det kræver at blive 
iværksætter. 
Danmarksdemokraterne foreslår derfor, at alle elever på erhvervsuddannelserne skal 
kunne vælge ’iværksætteri’ som specialefag på hovedforløbet. Faget skal give en introduk-
tion til de vigtigste discipliner som selvstændig herunder salg, jura ift. kontrakter mv. Valgfa-
get skal udbydes inden for rimelig geograﬁsk afstand, og elever kan med fordel samles på 
tværs af uddannelser inden for en given branche, eksempelvis bygge- og anlæg. På den 
måde får de opbygget et netværk med andre iværksættere allerede under uddannelsen. 
Som en del af forløbet skal der være mulighed for at få en erfaren mentor tilknyttet. Forløbet 
afsluttes med et særligt certiﬁkat, der kan bruges i dialog med banker, erhvervsfremmesy-
stemet mv. Iværksætterlinjerne skal være tilgængelige ﬂere steder i landet og kan med 
fordel tilrettelægges på tværs af uddannelserne inden for en branche.
10
ØKONOMIOVERSIGT 
(MIO. KR.)
UDGIFTER FINANSIERING
 55
                                             
                                                                         
                                  
           
En indgang til frister og indberetning i det oﬀentlige
Færre indberetninger til det oﬀentlige    
En regel ind – to regler ud 
Omkostningsstop ved ny regulering
Ret til at få en erhvervskonto
Virksomhedsforum for enklere regler                            70
Årlig redegørelsesdebat i Folketinget
MINDRE BUREAUKRATI
Fjern ’fantomskatten'                                                                 20
Udskyd lagerbeskatningen ved børsnoteringer                                                       70
Få de private ratepensionsopsparinger i spil til iværksætteri                                                    
Giv de mindste virksomheder mulighed for at udskyde selskabsskat 
så længe de ikke udbetaler udbytte  
   
Genopliv erhvervsbeskatningsudvalget og forbered en 
kapitalskattereform efter Nordisk forbillede
Etablering af et forenklingsudvalg på skatteområdet bestående 
af virksomheder og brancheorganisationer
MERE LEMPELIGE SKATTEVILKÅR
BEDRE MULIGHEDER FOR TILGANG AF KAPITAL
Gør det nemmere at bruge medarbejderaktier 
i kampen om de bedste talenter
                                               
Gør investorfradraget mere anvendeligt for småsparere                                                           50
Flere midler til vækstkautionsordningen
Bedre muligheder for crowdfunding                                 20
30
25
                                                                
                                            
Iværksætteri skal være et valgfag på erhvervsuddannelser
Styrk muligheden for at studerende og modtagere af overførselsindkomst 
kan spare op til at realisere iværksætterdrømmen
FREMTIDENS IVÆRKSÆTTERE
                                            
Udgifter i alt
Ramme afsat på Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsforslag 
til erhvervsskattelettelser
FINANSERINGSELEMENTER
350
350
11
1 SMV Danmark: ”Fra lønmodtager til iværksætterland” , november 2021
2 SMV Danmark: ”Fra lønmodtager til iværksætterland” , november 2021
3 SMV Danmark: ”SMV’erne er trætte af bøvl og bureaukrati” 11. juli 2022
 
4 SMV Danmark: ”SMV’erne er trætte af bøvl og bureaukrati” 11. juli 2022
5 Di Business: ”Virksomheder kan spare milliarder med ét klik” , 7. december 2021
6 Skatteudvalget 2020-21: ”L 32 , L 32 A , L 32 B” , 17. november 2020
7 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
8 Erhvervsministeriet: ”Styrket indsats for enklere EU-regulering” , 30. januar 2015
9 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
10 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
11 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
12 Vækstfonden: ”Nu bliver det lettere at lave vækstkautioner” , 7. december 2021
13 Dansk Erhverv: ”Iværksættere går glip af muligheder for investorcrowdfunding” , oktober 2019
14 Finanstilsynet: ”Kend din kunde – egnethedstest og hensigstmæssighedstest” , 2023
15 MedWatch: ”Skatteregler slog næsten milliardsalg i ihjel: 
    ”Vi betalte skat af penge, vi ikke havde fået”” , 26. november 2018
16 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
17 Dansk Industri: ”Tre iværksætterforslag som vil luge ud i skattejunglen” , april 2021
18 Dansk Industri: ”En ny iværksætterstrategi for Danmark” , 2023
19 Erhvervsministeriet: ”Aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer” , 12. november 2017
20 SMV Danmark: ”Faglærte bliver ofte iværksættere” , 1. marts 2022
21 Folketinget: ”Beretning om initiativer fra skatteudvalgets 
    parlamentariske arbejdsgruppe om iværksætteri” , 16. marts 2022
KILDER
12
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# [PDF] Handout_sommergruppemode_23__V4_LOW.pdf

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/wp-content/uploads/2023/08/Handout_sommergruppemode_23__V4_LOW.pdf

BEDRE VILKÅR FOR
PRODUKTIONSDANMARK
DEMOKRATERNEDANMARKS
Vi har brug for et stærkt erhvervsliv i Danmark. Og rygraden i det erhvervsliv er 
Produktionsdanmark. Det er den lokale håndværker, landmanden, købmanden, vognmanden og 
de små erhvervsdrivende, der holder hjulene i Danmark i gang. Det er de små og mellemstore 
virksomheder, der skaber tusindvis af arbejdspladser i landdistrikterne. De arbejdspladser skal vi 
passe på, for hvis de virksomheder forsvinder, ﬂytter folk væk. Det er i virkeligheden meget enkelt.
 
Det står også lysende klart, at der er behov for handling for at gøre det mere attraktivt at drive 
virksomhed i de mindre bysamfund. På 12 år er lidt over hver 10. mindre virksomhed enten lukket 
eller ﬂyttet fra landkommunerne./one.numr
  
I storbyerne er det omvendt. Her er der vækst i antallet af virksomheder og indbyggere./two.numr
Den udvikling bliver ikke bedre af, at regeringen for nylig har besluttet at indføre en kilometerafgift 
på lastbiler, der særligt rammer yderområder, og at den derudover planlægger en CO2-afgift på 
landbruget. Danmarksdemokraterne vil en anden vej. Hvor regeringen indfører nye afgifter på 
erhvervslivet, vil Danmarksdemokraterne lempe skatter og afgifter.
 
Det er en mærkesag for Danmarksdemokraterne, at virksomhederne i Produktionsdanmark får 
bedre rammevilkår til at kunne skabe arbejdspladser, vækst og velstand i vores landdistrikter.
Vi vil bl.a. gøre det mere attraktivt at overdrage de virksomheder, som familier gennem 
generationer har bygget op. Virksomhederne skal i højere grad understøttes i at udvikle 
morgendagens løsninger. Vi vil give de faglærte uddannelser et løft, så vi kan få uddannet den 
arbejdskraft, som Produktionsdanmark efterspørger. Og så skal det bedre kunne betale sig at tage 
et arbejde i yderkommunerne – gennem et målrettet kørselsfradrag. Det gør vi ikke kun for 
virksomhedernes skyld. Det gør vi mest af alt for at sikre mere liv på landet og dermed en bedre 
balance i Danmark.
De forslag, der præsenteres her, gør en reel forskel for erhvervslivet uden for de store byer.
Et levende erhvervsliv i landdistrikterne er nøglen til at sikre liv, vækst og udvikling i de områder, 
hvor selvsamme ting halter. Og det er nøglen til at skabe og bevare arbejdspladser, der samtidig
er forudsætningen for, at det er attraktivt at bosætte sig i områderne uden for de store byer.
BEDRE VILKÅR FOR
PRODUKTIONSDANMARK
KONKRET FORESLÅR DANMARKSDEMOKRATERNE:
3. 500 MIO. KR. TIL
   ERHVERVSSKOLERNE
4. HÆV KØRSELSFRADRAGET
   I YDERKOMMUNERNE
1. BEDRE VILKÅR FOR
GENERATIONSSKIFTE 
2. ET PERMANENT FORSKNINGS-
   OG UDVIKLINGSFRADRAG (F&U)
DEMOKRATERNEDANMARKS
EN MERE RIMELIG
GENERATIONSSKIFTEBESKATNING
Næsten 800.000 danskere går hver dag på arbejde i en af Danmarks 60.000 familieejede 
virksomheder./three.numr Familieejede og ejerledede virksomheder er derfor den primære virksomhedstype i 
hele landet. Målt på antallet af arbejdspladser er virksomhedstypen dog særligt betydningsfuld 
uden for de større byer, hvor de tegner sig for omkring ¾ af de private arbejdspladser./four.numr Der kan 
derfor ikke herske nogen tvivl om, at de familieejede og ejerledede virksomheder er altafgørende 
for at sikre liv, vækst og udvikling i landdistrikterne.
 
I Danmarksdemokraterne er vi stolte af landets mange familieejede virksomheder. De bidrager til 
at skabe arbejdspladser i de egne af vores land, hvor der ikke opstår nye arbejdspladser hver dag. 
Derfor er der brug for, at vi også i fremtiden sikrer, at den lokale tømrermester, landbruget eller 
campingpladsen har mulighed for at blive på familiens hænder. Desværre oplever mange 
familieejede virksomheder, at urimelige og unødigt komplekse skatteregler spænder ben for 
drømmen om, at familiens virksomhed føres videre til den næste generation.
 
Danmarksdemokraterne vil sænke generationsskifteskatten til de 5 pct., som svarer til det, der også 
blev aftalt under den seneste borgerlige regering.
 
Derudover foreslår vi også at gøre op med den uhensigtsmæssige praksis, hvorefter 
skattemyndighederne ved opgørelsen af skattegrundlaget for generationsskifteskatten i dag kan 
tilsidesætte de almindelige regneprincipper og i stedet lave en håndholdt værdiansættelse, som 
det efterfølgende er noget nær umuligt for virksomheden at modbevise. For at styrke 
virksomhedernes retssikkerhed og sikre forudberegnelighed vil Danmarksdemokraterne derfor 
have genindført virksomhedernes retskrav på at kunne bruge den såkaldt skematiske værdi som 
beregningsgrundlag – med et forsigtighedsnedslag, sådan som vi kender det fra 
ejendomsværdibeskatningen. Det vil give virksomhederne mulighed for at langtidsplanlægge et 
generationsskifte, hvilket vil spare de familieejede virksomheder for store administrative byrder og 
risikoen for ubehagelige økonomiske overraskelser på et tidspunkt, hvor virksomheden i forvejen er 
meget sårbar.
 
Tiltagene vurderes at kunne ﬁnansieres inden for en ramme på 1,5 mia. kr. årligt./five.numr  
DEMOKRATERNEDANMARKS
PERMANENT FORSKNINGS- OG
UDVIKLINGSFRADRAG (F&U)
Danske virksomheder har hele tiden brug for at udvikle sig og løfte deres produktivitet. Derudover 
står de, ligesom resten af verden, over for en stor opgave med at omstille sig til grønnere 
alternativer. Danmarksdemokraterne ønsker at give virksomhederne bedre vilkår og mere 
fordelagtig adgang til at investere i både forskning og udvikling.  
Desværre er det sådan i dag, at langt hovedparten af investeringer i forskning og udvikling sker i 
de store virksomheder, mens SMV’er investerer meget lidt i forskning./six.numr Danmarksdemokraterne ser 
derfor et behov for at understøtte vores små og mellemstore virksomheder ved at give dem bedre 
rammer for at forske og udvikle i nye grønne løsninger, så vi kan komme i mål med den grønne 
omstilling. En vej til det er et højere F&U-fradrag.
Derimod mener vi ikke, at CO2-afgifter på fx landbruget eller tung transport er den rigtige vej at 
gå til en grøn omlægning. CO2-afgifter vil dræne erhvervslivet for midler, der fx kunne være brugt 
på grønne investeringer, og vil betyde en forringelse af virksomhedernes mulighed for at investere i 
ny teknologi, der kan bidrage til grønnere produktion. Det kan ingen have interesse i.
Tværtimod har Danmark brug for et stærkt erhvervsliv, der får bedre vilkår for at udvikle sig, så vi 
kan nå de ambitiøse klimamål. Det er afgørende, at danske virksomheder i hele landet fortsat er 
proﬁtable og ikke bliver udkonkurreret af billigere løsninger fra andre lande. Desværre ligger 
Danmark gang på gang i bund i de internationale opgørelser over lande, der prioriterer ﬂest midler 
til at understøtte erhvervslivets forsknings- og udviklingsaktiviteter./seven.numr
 
Derfor vil Danmarksdemokraterne løfte det såkaldte forsknings- og udviklingsfradrag (F&U) til 130 
pct. samt fjerne loftet fra 2024. Dette vil øge incitamentet til at foretage de nødvendige 
investeringer, der skal polstre Produktionsdanmark til at kunne håndtere fremtidens udfordringer. 
En permanentgørelse af F&U-fradraget vil også bidrage til at skabe arbejdspladser i 
Produktionsdanmark. Mere end hver fjerde medarbejder i forskningsaktive virksomheder er 
faglært eller ufaglært. Deres job risikerer at blive sat over styr, hvis der ikke skabes det nødvendige 
incitament til, at virksomhederne kan satse på forskning og udvikling./eight.numr
Forslaget medfører et ﬁnansieringsbehov på 1 mia. kr./nine.numr
DEMOKRATERNEDANMARKS
ET MARKANT LØFT AF
ERHVERVSSKOLERNE
Vores produktionsvirksomheder står over for betydelige udfordringer med en alvorlig mangel på 
arbejdskraft og kompetencer. Konkret kommer Danmark til at mangle næsten 100.000 faglærte i 
2030./one.numr/zero.numr Det er dybt bekymrende, at antallet af unge, som vælger at tage en erhvervsuddannelse, er 
alt for lavt, og at alt for mange frafalder deres uddannelse under grundforløbet. Derudover oplever 
både lærlinge og virksomheder utidssvarende udstyr på erhvervsskolerne, der er afgørende for at 
give eleverne den nødvendige faglige ballast til at møde kravene i erhvervslivet. Endelig melder 
studerende om lærere, der ikke har opdateret viden. Der er derfor et akut behov for at se på, om 
uddannelsesmiljøerne er gode nok både fagligt og socialt.
Det er af høj prioritet for Danmarksdemokraterne at investere i vores erhvervsuddannelser.
Af samme grund afsatte Danmarksdemokraterne på vores seneste ﬁnanslov en akutpakke til 
erhvervsskolerne, ligesom vi er med i aftalen om en ny universitetsreform, der sikrer en 
milliardinvestering i blandt andet erhvervsskolerne./one.numr/one.numr
 
Danmarksdemokraterne afsætter med dette forslag en pulje til erhvervsskolerne med henblik på at 
gøre det mere attraktivt at søge ind på en erhvervsuddannelse.
 
Der er afsat 500 mio. kr. om året til forslaget. 
DEMOKRATERNEDANMARKS
HÆV KØRSELSFRADRAGET
I YDERKOMMUNER
Mange steder i landdistrikterne oplever virksomhederne, at de har store udfordringer med mangel 
på arbejdskraft./one.numr/two.numr Derfor er der brug for at skabe incitamenter, der gør det mere attraktivt at tage 
et job i landdistrikterne.
 
Danmarksdemokraterne vil derfor hæve det særligt høje kørselsfradrag med 50 pct. for danskere, 
som pendler til og fra yderkommuner.
Kørselsfradraget skal gælde for personer bosat i landets 25 yderkommuner eller på visse småøer, 
når de pendler over 120 km pr. dag, men også for personer, som arbejder i yderkommuner og ikke 
bor der. I dag gives fradraget kun til dem, som bor i en yderkommune eller på en af de udvalgte 
småøer. 
Forslaget vil styrke de små og mellemstore virksomheders rammevilkår i Produktionsdanmark. Det 
er vigtigt for udviklingen i lokalsamfundene, fordi det vil være med til at tiltrække arbejdskraft til 
virksomhederne i vores landdistrikter og på småøerne.
Forslaget medfører et ﬁnansieringsbehov på 1 mia. kr./one.numr/three.numr 
DEMOKRATERNEDANMARKS
Bornholm, Brønderslev, Frederikshavn, Faaborg-Midtfyn, Guldborgsund, Hjørring,
Jammerbugt, Langeland, Lolland, Læsø, Morsø, Norddjurs, Odsherred, Samsø, Skive,
Slagelse, Struer, Svendborg, Sønderborg, Thisted, Tønder, Vesthimmerland, Vordingborg,
Ærø og Aabenraa, og de 10 småøer er Bågø, Egholm, Endelave, Hjarnø, Mandø, Nekselø,
Orø, Sejerø, Tunø og Årø.
DE 25 YDERKOMMUNER ER:
FINANSIERING
Danmarksdemokraterne er et ansvarligt parti, der ﬁnansierer alle politiske forslag krone til krone. 
Der er allerede anvist ﬁnansiering af vores forslag om et højere kørselsfradag i yderkommunerne i 
vores seneste ﬁnanslovsforslag for 2023, der ﬁnansieres ved en reduktion på Kulturministeriets 
ramme på ﬁnansloven. Lempelserne af virksomhedernes vilkår for generationsskifteskatten samt 
permanentgørelsen af F&U-fradraget ﬁnansieres delvist gennem en sanering af erhvervsstøtten – 
som regeringen ligeledes har foreslået – og delvist gennem brug af det frie råderum, der i 2024 
udgør 15 mia. kr. stigende til 64 mia. kr. i 2030./one.numr/four.numr Puljen på 500 mio. kr. til erhvervsskoler vil blive 
fundet ved tilsvarende besparelser på andre poster i Danmarksdemokraternes ﬁnanslovsforslag 
for 2024.
KILDER
1. SMV Danmark: ”Virksomhederne forlader landkommunerne”, 25. januar 2023 
https:/ /smvdanmark.dk/presse/virksomhederne-forlader-landkommunerne
2. SMV Danmark: ”Virksomhederne forlader landkommunerne”, 25. januar 2023 
https:/ /smvdanmark.dk/presse/virksomhederne-forlader-landkommunerne
3. Dansk Erhverv: ” Danskerne undervurderer beskæftigelsen i de familieejede virksomheder”, 1. november 2022 
https:/ /www.danskerhverv.dk/siteassets/mediafolder/dokumenter/01-analyser/analysenotater-2022/danskerne-und
ervurderer-beskaftigelsen-i-de-familieejede-virksomheder.pdf
4. Dansk Industri: ”Højere generationsskifteskat kan berøre op til ¾ af private arbejdspladser uden for de store byer”, 
september 2019 
https:/ /www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2021/12/hojere-generationsskifteskat-kan-berore-op-til--af-private-a
rbejdspladser-uden-for-de-store-byer/
5. FT 2022/23: ” SAU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 62”, 22. maj 2023 
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/sau/spm/62/svar/1959845/2711437.pdf
6. Erhvervsministeriet: ”Redegørelse om vækst og konkurrenceevne”, juni 2023  
https:/ /em.dk/media/19659/rvk2023.pdf
7. Dansk Industri: ”Danmark i bund på vilkår for forskning og udvikling”, august 2021 
https:/ /www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2021/8/danmark-i-bund-pa-vilkar-for-forskning-og-udvikling/
8. Dansk Industri: ”Danmark i bund på vilkår for forskning og udvikling”, august 2021 
https:/ /www.danskindustri.dk/arkiv/analyser/2021/8/danmark-i-bund-pa-vilkar-for-forskning-og-udvikling/
9. Statsministeriet: ”Ansvar for Danmark”, 14. december 2022 
https:/ /www.stm.dk/statsministeriet/publikationer/regeringsgrundlag-2022/
10. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ”Danmark mangler 99.000 faglærte i 2030”, 10. marts 2021 
https:/ /www.ae.dk/analyse/2021-03-danmark-mangler-99000-faglaerte-i-2030
11. Uddannelses- og forskningsministeriet: ”Bredt reformforlig sikrer milliardinvestering i uddannelse”, 27. juni 2023 
https:/ /ufm.dk/aktuelt/pressemeddelelser/2023/bredt-reformforlig-sikrer-milliardinvestering-i-uddannelse/bredt-r
eformforlig-sikrer-milliardinvestering-i-uddannelse
12. SMV Danmark: ”Antallet af arbejdssteder tynder ud i landkommunerne”, 23. januar 2023
13. Skat: ”Kørselsfradrag” https:/ /skat.dk/data.aspx?oid=2234761
14. FT 2022/23: ”FIU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 214”, 13. juni 2023 
https:/ /www.ft.dk/samling/20222/almdel/ﬁu/spm/214/svar/1965640/2723217.pdf
DEMOKRATERNEDANMARKS
DEMOKRATERNEDANMARKS


---

# Inger Støjberg pressebilleder – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/inger-stoejberg-pressebilleder

PRESSEBILLEDER AF INGER STØJBERG


---

# Side ikke fundet – Danmarksdemokraterne

Source: https://danmarksdemokraterne.dk/forside/dina-person@outlook.dk

Ooops... Error 404
Vi beklager, men siden du leder efter eksisterer ikke.
Tjek venligst den indtastede adresse og prøv igen. Gå til forsiden



---

## File: dansk_folkeparti

Filename: `dansk_folkeparti.md`

# Forside - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://www.danskfolkeparti.dk/

Skal vi gøre noget
ved det? Tiden er inde til politisk handling og mod.
Tiden er inde til at sætte Danmark først.
Vores kandidater
Vores politik
Mærkesager Vi kæmper
for dig Dansk Folkeparti er blå bloks bløde hjerte. Vi kerer os om dig - og vores land.
Lad os snakke politik
Stram udlændingepolitik
Det bedste sundhedsvæsen
Stop for asyl i Danmark
Vores seniorer
Lov og orden
Dyrevelfærd
Vi skal selv bestemme
Nej til krænkelseshysteri
Aktuelle nyheder
Se alle nyheder
Nyheder|
6. marts 2026
I dag sænker vi prisen på benzin og diesel
I dag kan du tanke benzin og diesel til kun 9,5 kroner per liter.
Læs mere
Nyheder|
1. marts 2026
Ultimativt krav: Flere skal ud end ind
Danmark skal opleve nettoudvandring fra muslimske lande i den kommende valgperiode.
Læs mere
Nyheder|
23. februar 2026
Se alle vores kandidater her
Du kan nu se, hvem der stiller op for Dansk Folkeparti ved folketingsvalget 2026.
Læs mere
Nyheder|
21. februar 2026
Ny kampagne: Skal vi gøre noget ved det?
Nok snak. Nu er det tid til handling.
Læs mere
Nyheder|
13. februar 2026
Morten tager på show-turné
Morten Messerschmidt inviterer til en aften med ærlig debat, nærvær og samtaler om de problemer, der fylder.
Læs mere
Nyheder|
11. februar 2026
Lad os sænke prisen på benzin og diesel
Med DF's forslag kan en bilist spare over 4.000 kr. om året
Læs mere
Nyheder|
26. januar 2026
Helt udsolgt: Morten Messerschmidt fyldte teater i København
Skal vi gøre noget ved det? fyldte Bremen Teater i København til en politisk aften i nye rammer.
Læs mere
Nyheder|
19. december 2025
Dansk Folkeparti rydder op i førtidspensionen
Omkring 5.000 førtidspensionssager blandt ikke-vestlige indvandrere genåbnes
Læs mere
Se alle nyheder
Vi kæmper for et land. Et folk. For vores alle sammens fremtid. Siden 1995 har Dansk Folkeparti stået værn om Danmark og danskerne, og som det eneste parti sætter vi danskerne først.  Ikke de fremmede, ikke EU, ikke eksperterne - danskerne!
- Morten Messerschmidt
Vi er dit
folkeparti
Mød vores politikere


---

# Forside - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/

Skal vi gøre noget
ved det? Tiden er inde til politisk handling og mod.
Tiden er inde til at sætte Danmark først.
Vores kandidater
Vores politik
Mærkesager Vi kæmper
for dig Dansk Folkeparti er blå bloks bløde hjerte. Vi kerer os om dig - og vores land.
Lad os snakke politik
Stram udlændingepolitik
Det bedste sundhedsvæsen
Stop for asyl i Danmark
Vores seniorer
Lov og orden
Dyrevelfærd
Vi skal selv bestemme
Nej til krænkelseshysteri
Aktuelle nyheder
Se alle nyheder
Nyheder|
6. marts 2026
I dag sænker vi prisen på benzin og diesel
I dag kan du tanke benzin og diesel til kun 9,5 kroner per liter.
Læs mere
Nyheder|
1. marts 2026
Ultimativt krav: Flere skal ud end ind
Danmark skal opleve nettoudvandring fra muslimske lande i den kommende valgperiode.
Læs mere
Nyheder|
23. februar 2026
Se alle vores kandidater her
Du kan nu se, hvem der stiller op for Dansk Folkeparti ved folketingsvalget 2026.
Læs mere
Nyheder|
21. februar 2026
Ny kampagne: Skal vi gøre noget ved det?
Nok snak. Nu er det tid til handling.
Læs mere
Nyheder|
13. februar 2026
Morten tager på show-turné
Morten Messerschmidt inviterer til en aften med ærlig debat, nærvær og samtaler om de problemer, der fylder.
Læs mere
Nyheder|
11. februar 2026
Lad os sænke prisen på benzin og diesel
Med DF's forslag kan en bilist spare over 4.000 kr. om året
Læs mere
Nyheder|
26. januar 2026
Helt udsolgt: Morten Messerschmidt fyldte teater i København
Skal vi gøre noget ved det? fyldte Bremen Teater i København til en politisk aften i nye rammer.
Læs mere
Nyheder|
19. december 2025
Dansk Folkeparti rydder op i førtidspensionen
Omkring 5.000 førtidspensionssager blandt ikke-vestlige indvandrere genåbnes
Læs mere
Se alle nyheder
Vi kæmper for et land. Et folk. For vores alle sammens fremtid. Siden 1995 har Dansk Folkeparti stået værn om Danmark og danskerne, og som det eneste parti sætter vi danskerne først.  Ikke de fremmede, ikke EU, ikke eksperterne - danskerne!
- Morten Messerschmidt
Vi er dit
folkeparti
Mød vores politikere


---

# Vores politik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-politik

Vores politik Vi kæmper for Dig Vi kæmper for et land. Et folk. For vores alle sammens fremtid. Siden 1995 har Dansk Folkeparti stået værn om Danmark og danskerne, og som det eneste parti sætter vi danskerne først. Ikke de fremmede, ikke EU, ikke eksperterne - danskerne!
Se vores mærkesager
Vores mærkesager
Stram udlændingepolitik
Det bedste sundhedsvæsen
Stop for asyl i Danmark
Vores seniorer
Lov og orden
Dyrevelfærd
Vi skal selv bestemme
Nej til krænkelseshysteri
Vores udspil
Mere nærhed – mindre papir
Et værdigt liv – hele livet
Handleplan for de blå veteraner – Vi skal passe på dem, der passer på os
Dansk Fortid – Dansk Fremtid
10-punktsplan til at genoprette tilliden til politikerne
Skeen i den anden hånd – en kontant retspolitik
Bedre dyrevelfærd i EU
Ordentlige forhold til vores soldater og værnepligtige
Markante velfærdsløft og skattelettelser til danskerne
Ro, orden og tryghed i folkeskolen
Statsborgerskab – dybde over bredde
Danskerne først – også i finanssektoren
Vi mener også noget om
Arbejdsmarkedet
Beskæftigelse
Bolig
Det digitale Danmark
Din kommune
Energi
Erhverv
Familie
Finans
Folkeskolen
Forbrugerpolitik
Forsvar
Handicappolitik
Idræt
Indenrigspolitik
Kirken
Klima og energi
Kultur
Landbrug og fødevarer
Landdistrikterne
Ligestilling
Medier
Miljø og landskaber
Psykisk sygdom
Rigsfællesskabet
Skat
Socialpolitik
Transport
Uddannelse
Udenrigspolitik
Ulandsbistand
USA & NATO


---

# Politikerne - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne

Politikerne
Alle
Byrådsmedlemmer
Folketingsmedlemmer
Medlemmer af Europa-Parlamentet
Regionsrådsmedlemmer
Morten Messerschmidt
Partiformand
Region Hovedstaden, Brøndby
Politisk ordfører, Udenrigsordfører, Udviklingsordfører, Kirkeordfører Læs mere
3337 5113
Sekretær Søren Peter Jensen
morten.messerschmidt@ft.dk
Kontakt
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Region Syddanmark, Aabenraa
Finansordfører, Sundhedsordfører, Skatteordfører, Kommunalordfører, Indenrigsordfører, Landdistriktsordfører, Fiskeri- og landbrugsordfører, Erhvervsordfører Læs mere
6162 5050
Sekretær Karsten Lorentzen
peter.kofod@ft.dk
Kontakt
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Region Hovedstaden, Hillerød
Familie- og børneordfører, Handicapordfører, Retsordfører, Socialordfører, Ytringsfrihedsordfører, Digitaliseringsordfører, Miljøordfører Læs mere
3337 5146
Sekretær Ivan Hemmingsen
mette.thiesen@ft.dk
Kontakt
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Region Sjælland, Næstved
Dyrevelfærdsordfører, Kulturordfører, Værdiordfører, Ældreordfører Læs mere
6162 4287
Sekretær Kirsten Eriksen
Pia.Kjaersgaard.sekretaer@ft.dk
Kontakt
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Region Syddanmark, Middelfart
EU- og Europarådsordfører, Folkeskole- og gymnasieordfører, Forskningsordfører, Forsvarsordfører, Uddannelses- og undervisningsordfører, Færøerne- og grønlandsordfører Læs mere
6162 5050
Karsten Lorentzen
dfalah@ft.dk
Kontakt
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Region Midtjylland, Randers Nord
Beskæftigelsesordfører, Boligordfører, Klimaordfører, Erhvervsuddannelsesordfører, Transportordfører Læs mere
6162 4287
Sekretær Kirsten Eriksen
Nick.Zimmermann@ft.dk
Kontakt
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Region Østdanmark, København
Udlændinge- og integrationsordfører, Indfødsretsordfører, Ordfører vedr. nordisk samarbejde Læs mere
3337 5113
Sekretær Søren Peter Jensen
mikkel.bjorn@ft.dk
Kontakt
Anders Vistisen
Medlem af Europa-Parlamentet
Region Midtjylland, Viborg
Læs mere
5386 00 80
anders.vistisen@europarl.europa.eu
Kontakt


---

# Kandidater - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater

Kandidater
Alle
Bornholms Storkreds
Fyns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Storkreds
Nordjyllands Storkreds
Nordsjællands Storkreds
Østjyllands Storkreds
Sjællands Storkreds
Sydjyllands Storkreds
Vestjyllands Storkreds
Alex Ahrendtsen
Spidskandidat
Fyns Storkreds
Læs mere
61625154
dfalah@ft.dk
Kontakt
Allan Feldt
Spidskandidat
Københavns Storkreds
Læs mere
40500306
Feldten@me.com
Kontakt
Allan Svendsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
21274101
romo@romocamping.dk
Kontakt
Anders Bork
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
29470755
skrivtilanders@outlook.com
Kontakt
Anders Vistisen
Spidskandidat
Nordjyllands Storkreds
Læs mere
53860080
apvistisen@gmail.com
Kontakt
Anne Møllegaard Mortensen
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
Læs mere
72531690
anmo@fmk.dk
Kontakt
Bo Vibe Ancher Jensen
Spidskandidat
Bornholms Storkreds
Læs mere
20216109
boajensen35@gmail.com
Kontakt
Brian Lyck Jørgensen
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
40927601
bljoe@gribskov.dk
Kontakt
Christian Kirk Nielsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
22694249
christiankirk11@gmail.com
Kontakt
Danny Rosenkilde Nielsen
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
Læs mere
30543586
dannyrosenkilde@outlook.dk
Kontakt
Denise Rostgaard
Folketingskandidat
Københavns Storkreds
Læs mere
53690585
deniserostgaard@gmail.com
Kontakt
Emma Mølgaard
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
Læs mere
22515044
emma.lenord@gmail.com
Kontakt
Gert Løfgren
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
25120203
Gert@df.dk
Kontakt
Hans Blaaberg
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
20105752
blaaberg@gmail.com
Kontakt
Henrik Brodersen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
20324560
henbro@slagelse.dk
Kontakt
Jacob Bentsen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
26201277
jacobbentsen@hotmail.com
Kontakt
Jan Herskov
Jan Herskov
Sjællands Storkreds
Læs mere
20424546
janhh66@hotmail.com
Kontakt
Jens Kannegaard Lundager
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
Læs mere
22271604
jenslundager@live.dk
Kontakt
Jette Juul
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
28761121
jjuu@hotmail.dk
Kontakt
Jim Zakaria Gindesgaard
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
20741104
jimzakaria@hotmail.com
Kontakt
Jørgen Hammer Sørensen
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
Læs mere
24 44 39 23
hammer6@image.dk
Kontakt
Josephine Alstrup Kofod
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
21165621
josephinealstrup@outlook.dk
Kontakt
Julie Jacobsen
Julie Jacobsen
Sjællands Storkreds
Læs mere
93577723
juliejacobsen19@gmail.com
Kontakt
Kim Doberck
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
91549791
Kdoberck@hotmail.com
Kontakt
Kim Hammer
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
25585839
kim.hammer.rodovre@gmail.com
Kontakt
Knud Nielsen
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
Læs mere
51145602
Knud110@hotmail.com
Kontakt
Lone Langballe
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
Læs mere
29346662
lone.langballe@hotmail.dk
Kontakt
Mads-Magnus Damm
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
60856511
madsmagnusdamm@gmail.com
Kontakt
Malte Larsen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
60543245
Malte.boehm.larsen@gmail.com
Kontakt
Mercedes Czank
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
Læs mere
21276447
df.favrskov@gmail.com
Kontakt
Merete Dea Larsen
Spidskandidat
Københavns Storkreds
Læs mere
40358723
meretedl@roskilde.dk
Kontakt
Mette Thiesen
Spidskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
61625096
mette.thiesen@ft.dk
Kontakt
Michael Jensen
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
61283931
mjjensen69@gmail.com
Kontakt
Michael Nedersøe
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
Læs mere
25388281
horsens@df.dk
Kontakt
Michael Pihl
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
61281966
michael.pihl@hotmail.com
Kontakt
Michelle Sundahl
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
Læs mere
23808215
michelle.dsp@godmail.dk
Kontakt
Mikael Würtz
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
Læs mere
21628819
mikael.wurtz70@gmail.com
Kontakt
Mikkel Bjørn
Spidskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
22823316
mikkel.bjorn@ft.dk
Kontakt
Mikkel Dencker
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
40766133
msd@hvidovre.dk
Kontakt
Mikkel Hartwich
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
52887610
Hartwich94@Outlook.dk
Kontakt
Morten Messerschmidt
Partiformand
Sjællands Storkreds
Læs mere
61624232
dfmome@ft.dk
Kontakt
Nana Harring
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
Læs mere
40119789
nana.thillemann.harring@gmail.com
Kontakt
Nick Zimmermann
Spidskandidat
Østjyllands Storkreds
Læs mere
27830876
nick.zimmermann@ft.dk
Kontakt
Niels Nybro Bolding
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
Læs mere
40171720
Nnb@aldev.dk
Kontakt
Paw Karslund
Folketingskandidat
Københavns Storkreds
Læs mere
20892442
pkarslund@gmail.com
Kontakt
Per Knudsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
22243812
sendper@yahoo.dk
Kontakt
Peter Kofod
Spidskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
61624513
peter.kofod@ft.dk
Kontakt
Pia Adelsteen
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
21518120
pia.adelsteen@gmail.com
Kontakt
Romeo Troelsgaard
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
Læs mere
51927885
klingholm2006
Kontakt
Rune Bønnelykke
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
20486452
runbo@vejle.dk
Kontakt
Rune Højer
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
25112925
runehj@hotmail.com
Kontakt
Simon Hampe
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
61866894
simonhampe94@hotmail.com
Kontakt
Søren Boel Olesen
Spidskandidat
Vestjyllands Storkreds
Læs mere
25339354
soren.olesen@holstebro.dk
Kontakt
Søren Lund Hansen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
28123630
lundhansen2010@gmail.com
Kontakt
Sune Nørgaard Jacobsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
42642939
sune.norgaardkikan@gmail.com
Kontakt
Tanja Glückstadt
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
Læs mere
60831020
tanja@henta.dk
Kontakt
Tenna Røberg
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
25555408
tylr.dk@gmail.com
Kontakt
Thomas Hjort
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
Læs mere
60708043
thomas@up2date.dk
Kontakt
Tobias Brus Mikkelsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
Læs mere
21361215
tobiasmikkelsen1@hotmail.dk
Kontakt
Tobias Weische
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
Læs mere
60767734
tobiasdfu@live.dk
Kontakt
Ulla Kokfelt
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
Læs mere
26282434
ukokfelt@gmail.com
Kontakt
Zandra Thulstrup Pihl
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
Læs mere
22472056
zandra.p@hotmail.fr
Kontakt


---

# Nyheder - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder

Nyheder
Alle nyheder
Dansk Folkeblad
Mortens nyhedsbrev
Nyheder
Pias blog
Pressemeddelelse
Nyheder|
6. marts 2026
I dag sænker vi prisen på benzin og diesel
I dag kan du tanke benzin og diesel til kun 9,5 kroner per liter.
Læs mere
Nyheder|
1. marts 2026
Ultimativt krav: Flere skal ud end ind
Danmark skal opleve nettoudvandring fra muslimske lande i den kommende valgperiode.
Læs mere
Nyheder|
23. februar 2026
Se alle vores kandidater her
Du kan nu se, hvem der stiller op for Dansk Folkeparti ved folketingsvalget 2026.
Læs mere
Nyheder|
21. februar 2026
Ny kampagne: Skal vi gøre noget ved det?
Nok snak. Nu er det tid til handling.
Læs mere
Nyheder|
13. februar 2026
Morten tager på show-turné
Morten Messerschmidt inviterer til en aften med ærlig debat, nærvær og samtaler om de problemer, der fylder.
Læs mere
Nyheder|
11. februar 2026
Lad os sænke prisen på benzin og diesel
Med DF's forslag kan en bilist spare over 4.000 kr. om året
Læs mere
Nyheder|
26. januar 2026
Helt udsolgt: Morten Messerschmidt fyldte teater i København
Skal vi gøre noget ved det? fyldte Bremen Teater i København til en politisk aften i nye rammer.
Læs mere
Nyheder|
19. december 2025
Dansk Folkeparti rydder op i førtidspensionen
Omkring 5.000 førtidspensionssager blandt ikke-vestlige indvandrere genåbnes
Læs mere
Nyheder|
12. december 2025
Køb billet til Mortens show på Bremen
Oplev Morten Messerschmidt på Bremen teater den 19. januar 2026 i hans nye show "Skal vi gøre noget ved det?".
Læs mere


---

# Stram udlændingepolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/stram-udlaendingepolitik

Mærkesager
Stram udlændingepolitik
Vi mener
Asylsøgere skal afvises ved grænsen. Antræffes de inden for Danmarks grænser, skal de henvises til at få deres asylsag behandlet i et tredjeland.
Indvandringen fra muslimske lande skal standses.
Det skal være langt vanskeligere at opnå dansk statsborgerskab.
Det danske samfund skal ikke acceptere muslimske særkrav af nogen art.
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Mød Mikkel
STOP FOR MERE INDVANDRING
FRA ISLAMISKE LANDE
Danmark har historisk aldrig været præget af eller forberedt på voldsom indvandring – indtil for mindre end et halvt århundrede siden. Men den hovedkulds indvandring siden 1980’erne har sat sit præg på dagens Danmark og påført os et uacceptabelt pres på vores dansk levevis, sammenhængskraft og økonomi.
Dansk Folkeparti siger nej til mere indvandring fra lande med en kultur, som intet har til fælles med os; fra Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet, de såkaldte MENAPT-lande, der har islam som fælles kulturelt grundlag.
Nej ved grænsen
Dansk Folkeparti vil have asylansøgere fra lande uden fra Europa afvist ved grænsen. Skulle det lykkes en asylsøger at komme ind i Danmark, skal vedkommende henvises til at få sin asylsag behandlet i et tredjeland, som Danmark måtte have indgået aftale med herom.
Familiesammenføring skal alene tilbydes danske statsborgere under skærpet iagttagelse af tilknytningskravet.
Adgangen til at opnå dansk statsborgerskab skal indsnævres betydeligt. Der skal fastsættes en årlig kvote på et fast, lavt antal, og alle ansøgere skal grundigt undersøges af indfødsretsudvalgets medlemmer.
Færre opholdstilladelser
Antallet af udlændinge, hvis opholdsgrundlag eksempelvis er erhverv eller uddannelse, skal begrænses, især hvad angår personer med oprindelse i overvejende muslimske lande og personer fra lande, som er fjendtligt indstillet over for Vesten.
Adgangen til at få permanent opholdstilladelse i Danmark skal begrænses – særligt for personer fra overvejende muslimske lande.
Det er ikke nok at kunne tale dansk for at være dansker; det kræver også, at man kender, erkender og ikke mindst anerkender danske værdier. Det betyder, at man helhjertet anerkender vores sekulære folkestyre og accepterer den ret til kritik af f.eks. religion, som Grundloven og ytringsfriheden sikrer os.
Foragt over for danske værdier
Vi har modtaget alt for mange udlændinge, som hverken har evne, lyst eller vilje til at blive integreret i Danmark, og som ene og alene kom hertil, fordi danskerne har bygget et af verdens mest gavmilde samfund. Resultatet er store, isolerede parallelsamfund, hvor indvandrere fra islamiske lande i snart to generationer uhindret har kunnet leve efter de regler, den levevis, de vaner og magtstrukturer, som de tog med til Danmark: klanvælde, kønsopdeling, voldelige og patriarkalske omgangsformer, kvindeundertrykkelse og koranen som rettesnor i livet.
Mens mange af dem indbyrdes holder liv i et tilbagestående og voldeligt æreskodeks, så foragter de danskerne, som ellers må betale prisen for deres sociale bedrageri, kriminalitet, dovne attitude over for uddannelse og arbejde, nedbrydning af alment boligbyggeri og snylten på de offentlige kasser i almindelighed.
Ikke integration – men assimilitation
Et uansvarligt politisk flertal har i mere end et halvt århundrede tilladt en indvandring fra muslimske lande, som har kostet danskerne flere hundrede milliarder kroner, som vi ellers kunne have brugt på at lappe hullerne i vores eget velfærdssamfund.
Vi skal ikke stille os tilfreds med en overfladisk ”integration”; vi ønsker assimilation: oprigtig anerkendelse af og indlevelse i danske værdier. Kun assimilation kan forhindre, at Danmark med tiden falder fra hinanden.
Islams fremmarch skal standses
Dansk Folkeparti afviser alle krav om særbehandling af muslimer. Vi vil alle steder i Danmark modsætte os kønsopdelte svømmehaller, bederum og prangende moskeer, minareter og bønnekald i det offentlige rum. Vi vil ikke lade muslimske børn og deres forældre skræmme lærere fra at bruge tegninger af deres profet i undervisningen, og vi vil ikke tage hensyn til, endsige fejre, muslimske helligdage. Vi vil ikke tillade islamiske prædikanter at radikalisere andre muslimer, i fængsel eller på fri fod, og vi vil beskytte de muslimske kvinder, som vil bryde ud af deres religiøse og normbundne fængsel.
Flere hjemsendelser
Integrationen af muslimske udlændinge i Danmark er slået fejl. Fra de første indvandrere ankom, står vi i dag med to og tre generationer, født og opvokset i Danmark, som udsætter Danmark for såvel de samme som nye udfordringer: nogle unge muslimer har undergået en ny-islamisk vækkelse, som viser, at uddannelse, fast arbejde og et godt dansk ikke er en garanti for et harmonisk syn på det rundhåndede land, som tog imod deres forældre.
Hvis Danmark skal bevares, må vi gribe til hjemsendelse af dem, som ønsker at erstatte vores styreform og vores værdier, og som sætter koran og sharia i stedet for grundloven og bibelen.
Det bør gå forud for alt, at danskerne kan fortsætte deres liv som danskere i et Danmark, som de kender, som også de kommende generationer kan betragte som deres eget land.


---

# Det bedste sundhedsvæsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/velfaerd-sundhed

Mærkesager
Det bedste sundhedsvæsen
Vi mener at
Sundhedsvæsnet er grundpillen i det danske velfærdssamfund og skal fungere optimalt.
Der skal være social- og sundhedsassistenter, sygeplejersker og læger nok til at kunne varetage behandlingen af patienterne på betryggende vis.
Uanset hvor i landet man bor, skal man have ret til en hurtig og kvalificeret sundhedsbehandling med en ordentlig lægedækning.
Dansk Folkeparti er fortaler for en konservativ tilgang til etiske spørgsmål om abort, organdonation og adgang til kønsskifte.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
Mere forebyggelse, ingen forskelsbehandling efter bopæl,
flere rettigheder til patienterne og en sundhedssektor, hvor det er tiltrækkende at arbejde
Cirka halvdelen af Danmarks befolkning er i kontakt med sundhedsvæsenet mindst én gang om året – det svarer til omkring 2.8 millioner konsultationer. Desværre vil vi allerede i 2030 mangle mere end 16.000 SOSUér og 8.000 sygeplejersker.
Stadig flere patienter havner på urimeligt lange ventelister. Danskerne bør have en reel behandlingsgaranti, og derfor skal vi inkludere og samarbejde med private som supplement, når det er påkrævet.
Vi vil også i langt højere grad integrere de forebyggende indsatser i sundhedsarbejdet i stedet for først at handle, når sygdomme optræder.
Flere varme hænder.
Sundhedssektoren har været underbemandet i alt for lang tid. Dansk Folkeparti vil tilføre området de nødvendige ressourcer og sikre den nødvendige tilgang af personale. At gøre beskæftigelse i sundhedssektoren tiltrækkende forudsætter ordentlig ledelse, et sundt arbejdsmiljø og relevant videreuddannelse.
Demens
Demens er i dag den fjerde hyppigste dødsårsag i Danmark. Dansk Folkeparti ønsker en ny demenshandlingsplan, der er tilpasset dagens udfordringer, som inkluderer de nyeste behandlingsmetoder og sikrer hurtig og effektiv hjælp til patienten såvel som til de pårørende. En hurtig behandling kan i mange tilfælde udskyde behovet for en plejehjemsplads.
Tandpleje
Dårlige tænder og ringe mundhygiejne fører ikke bare til huller, betændelse og smerte, men kan føre til andre infektioner, der kan være livstruende. Navnlig den ældre del af befolkningen har ikke nydt godt af en ordentlig tandpleje. Dansk Folkeparti vil dæmme op for det efterslæb, der er på de ældres tandsundhed og fastsætte et loft for udgiften af behandlinger for alle ældre over 67 år på 8.000 kroner årligt.
Styrk patientrettighederne og få nedsat ventetiden
Mens vi betaler nogle af verdens højeste skatter, venter nogle borgere i årevis på behandling, fordi de ikke har råd til at slippe uden om køen til behandling via f.eks. privattegnede eller arbejdsgiverfinansierede sundhedsforsikringer. vil Dansk Folkeparti vil tage hånd om de alvorlige udfordringer med manglende rettidig behandling og manglende overholdelse af reglerne for frit sygehusvalg. Dansk Folkeparti understreger derfor behovet for at styrke det tværregionale samarbejde og ønsker at sikre, at finansieringen følger patienten til de hospitaler, der tilbyder behandlingen.
Helhedsperspektiv på folkesygdomme
Svær overvægt belaster den enkelte – og hele samfundet. Vi har brug for en national strategi:  forebyggelse, behandling og oplysning. Vi skal anvende godkendte fedmemediciner som supplement til livsstilsændringer, når det er relevant og anbefalet af sundhedsfagligt personale. Vi ønsker også at øge investeringerne i forskning og bedre behandlingsmetoder for folkesygdomme som astma og allergi. Generelt er forebyggelse er bedre end behandling.
Kræft og hjertekarsygdomme
Kræft og hjerte-kar-sygdomme er en alvorlig sundhedsudfordring, som kræver både hurtigere opdagelse og behandling. Vi foreslår derfor en øget investering i tidlig diagnostik og screeningsprogrammer, som kan opdage sygdommene tidligere og dermed forbedre patienternes overlevelseschancer og generelle livskvalitet.
Fysioterapi, osteopati, m.m.
Vi mener, at der skal ydes større økonomisk tilskud til fysioterapi for at fremme generel sundhed og den livskvalitet, der følger med, men også for at reducere krævende behandling og dermed langsigtede sundhedsomkostninger.
Geografi skal ikke definere sundhed
Alle borgere i Danmark har krav på et højt niveau af forebyggelse, uanset hvor de bor. Det faldende antal familielæger og speciallæger truer med at underminere danskernes adgang til basal forebyggende sundhedspleje og specialiseret behandling. Vi vil skabe et bedre økonomisk incitament for nyuddannede læger til at etablere sig uden for de store byer, så områder med lægemangel får tilført de nødvendige ressourcer. Familielæger skaber den tryghed, som alle danskere har krav på.
Alternativ behandling
Mange danskere benytter sig allerede af alternative behandlingsformer såsom akupunktur, naturmedicin og kiropraktik. Der kan være mange gevinster i alternative behandlingsformer til at behandle eller lindre symptomer, som er forbundet med en bred vifte af tilstande. Der skal derfor investeres i forskningen på det alternative område og indføres en fast praksis for brugen af alternativ behandling i den offentlige sektor – gerne gennem en genoplivning af det forskningscenter i alternativ behandling, som Dansk Folkeparti fik gennemført i starten af nullerne.
Geriatri
Mange ældre lider af flere sygdomme på én gang, og det kræver stor omhyggelighed i behandling og tildeling af medicin. Mange ældre er i dag kastebold mellem sundhedsvæsenet og kommunerne og indlægges og udskrives igen og igen på midlertidige pladser i kommunen, der ikke er beregnede til svært syge borgere.  Derfor forslår Dansk Folkeparti en national strategi for at styrke geriatrisk sundhedspleje og sikre, at vores ældre borgere får den nødvendige behandling, både inde og ude af sygehusene.
Høj etik
Dansk Folkeparti tager afstand fra tidens skiftende modeluner og påfund. Vi var imod at hæve tidsgrænsen for fri abort fra de gældende 12 uger og vil modsætte os at hæve den yderligere. Der er flere alternativer til abort i form af f.eks. prævention, fortrydelsespiller og bortadoption.
Vi mener, at ethvert menneske har ret til at bestemme over egen krop, og staten skal derfor ikke kunne gøre en borger til organdonor, hvis vedkommende ikke har givet udtrykkeligt samtykke.
Vi finder det dybt alarmerende, at flere og flere børn bliver henvist til behandling på sexologiske klinikker. Vi modsætter os såvel kemisk som kirurgisk kønsskifte til unge under 18 år. Unge, som er deprimerede over deres kønslige tilstand, skal i stedet tilbydes psykologhjælp og terapi.


---

# Stop for asyl i Danmark - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/stop-for-asyl-i-danmark

Mærkesager
Stop for asyl i Danmark
Vi mener at
Vi skal lukke Danmarks grænser for migranter.
Al asylbehandling skal foregå i en lejr, som vi opretter uden for Danmarks grænser.
Vi skal have en permanent og moderne grænsekontrol med nummerpladescannere, ansigtsgenkendelse og andre moderne teknologier.
Vi skal hjælpe i nærområderne i stedet for at tage imod kvoteflygtninge.
Anders Vistisen
Medlem af Europa-Parlamentet
Mød Anders
Luk grænserne – stop for asyl i Danmark
Presset mod Europas grænser nærmer sig katastrofe-niveauet fra 2015 – året, hvor Fort Europa brød sammen, og billeder af migranter, der vandrede på motorvejene, gik verden rundt. Alarmen lyder fra de europæiske landes kyst- og grænsevagter, og meget tyder på, at 2015 ikke bare gentager sig, men bliver en ny normal ift. tilstrømningen af ulovlige migranter til Europa.
Det er et enormt problem. I flere årtier har masseindvandringen gjort enorm skade på Europa i form af kriminalitet, parallelsamfund, islamisering og et væld af andre udfordringer, som år for år bliver værre gennem høje fødselsrater.
Samtidig er migrationen en humanitær katastrofe, da tusindvis af migranter hvert år drukner på vejen over Middelhavet eller et sted i Afrikas ørken. Omkring 29.000 migranter er omkommet på turen over Middelhavet siden 2014.
Derfor er det på tide, at vi tager nye værktøjer i brug for at stoppe de ulovlige migranter.
Vidste du?
Kun 17 % af de syriske kvinder, der kom til Danmark som migranter i 2015, var i job i 2020
Det koster 220.000 kroner om året for hver asylmodtager, vi hjælper i Danmark
12.000 migranter, primært fra Afrika, ankom til den italienske ø Lampedusa på én uge i september 2023
Over 50 % af Afrikas unge mellem 18 og 24 år har et ønske om at emigrere
Det vil vi gøre
Dansk Folkeparti har en ambition om, at ingen illegale migranter nogensinde skal få permanent ophold i Danmark. Derfor vil Dansk Folkeparti oprette et asylcenter under dansk jurisdiktion i et tredjeland, hvor asylbehandling og det mulige efterfølgende ophold skal finde sted, og hvor også udlændinge på tålt ophold vil skulle opholde sig.
De migranter, der rejser til Danmark for at søge asyl, vil med dette forslag blive sendt til asylcenteret i et tredjeland, når de ankommer til den danske grænse eller pågribes på dansk jord uden lovligt ophold.
Udover at beskytte Danmark vil et sådant asylsystem stoppe incitamentet til at migrere fra Afrika og Mellemøsten til Danmark af økonomiske årsager, fordi migranterne ved, at de ikke kan få ophold i Danmark, men vil blive sendt til et tredjeland for asylbehandlingen, hvis de ankommer ved grænsen.
Konkret vil Dansk Folkeparti indgå en aftale med et tredjeland om, at Danmark får jurisdiktion i et område af det pågældende land. Asylcentret vil således blive administreret af danske myndigheder og efter dansk lovgivning, så vi har kontrol med centret og vilkårene for beboerne.
Det er erfaringen fra Australien, at hvis man konsekvent implementerer en tredjelandsmodel, vil det over kort tid stoppe tilstrømningen af ulovlige migranter. I Australien er andelen faldet med over 95 %.
Permanent grænsekontrol
En stærk og permanent grænsekontrol er helt afgørende for Danmark. Vi skal have styr på, hvem og hvad, der kommer ind i vores land, og vi skal være i stand til at afvise illegale migranter ved grænsen. Vi vil indføre permanent grænsekontrol, der effektivt bekæmper illegal aktivitet og ulovlig indvandring, og som samtidig er til minimal gene for pendlere og lovlydige borgere.
Det er imidlertid ikke muligt at indføre permanent grænsekontrol inden for EU’s Schengensamarbejde. Ifølge Schengen-reglerne skal EU-kommissionen godkende midlertidig grænsekontrol. Det er derfor afgørende at Danmark udtræder af Schengen-samarbejdet.
En permanent grænsekontrol vil på længere bane være billigere og bedre for danskerne end den situation, vi kender fra i dag med midlertidig kontrol. Med den midlertidige grænsekontrol har Danmark ikke kunnet gøre brug af teknologiske og innovative løsninger, da Schengen-samarbejdet ikke tillader permanente installationer ved grænserne. Med en permanent kontrol vil Danmark kunne investere i en stærkere og bedre grænsekontrol med fokus på kvalificeret personale og nye teknologier.
I en tid med stadig stigende mobilitet af personer og varer i en globaliseret verden er der imidlertid behov for at finde en balance mellem en sikker og kontrolleret grænsekontrol, der holder kriminelle og uønskede migranter ude, og som samtidig tilbyder en fleksibel og lettilgængelig adgang for lovlydige borgere og pendlere.
En kontrol, hvor der er tilstrækkeligt mandskab bistået af moderne teknologi til stede ved grænserne, og hvor asylansøgere kan afvises på selve grænsen.
Nyt grænse- og fremmedpoliti
Dansk Folkeparti vil indføre et egentligt grænsepoliti som led i bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring. Grænsepolitiet skal være en selvstændig enhed med egen ledelse.
Grænse og fremmedpolitiet skal have efterforskningsmæssige kompetencer. Herudover skal enheden også omfatte landets toldmyndighed og have en sektion af transportbetjente, der kan stå for transport af illegale migranter til lejren i 3. land eller assistere i forbindelse med tvangshjemsendelser.
En hjemsendelsespolitik er i den forbindelse afgørende for at sikre kontrol og orden med migrant-strømmen til Europa. Grænsepolitiet forpligtes til at informere migranterne om deres muligheder for asyl i andre EU-lande, fx Tyskland. Så kan migranter, hvis de vil, søge asyl dér i stedet for i Danmark, hvor asylbehandlingen og beskyttelsen foregår i et tredjeland. Ved at oprette grænse- og fremmedpolitiet, vil kontrollen og sikkerhed blive styrket ved grænsen uden at belaste politiet eller trække ressourcer væk fra andre kritiske opgaver.
Hjælp i nærområderne
Vi skal tage et fundamentalt opgør med den globale flygtningepolitik. Det er på tide at tage et opgør med den uansvarlige tilgang om, at flygtninge kan få spontan asyl ved at overskride landegrænser.
At åbne Danmarks grænser for tusindvis af flygtninge, hvis kulturelle forudsætninger for at begå sig i Danmark er små, er såvel uansvarligt som inhumant – både overfor flygtninge og danskere. Flygtninge skal hjælpes i deres nærområder frem for i Danmark, da man derved kan hjælpe mange flere mennesker inden for den samme økonomiske ramme. På denne måde hjælper vi flere mennesker i nød, og vi skaber bedre forudsætninger for deres videre liv og færden. Samtidig skåner vi Danmark for de voldsomme sociale, kriminalitetsmæssige og kulturelle konsekvenser af masseindvandringen.
Ifølge FN’s flygtningeagentur er der omkring 108,4 millioner flygtninge i verden. Derfor gør det ingen mærkbar forskel for den globale flygtningesituation hvor mange tusinde flygtninge, Danmark tager imod; det vil være at tage et sandkorn ud af Sahara. Vi kommer ikke til at løse den globale flygtningesituation, men vi kan gøre en mærkbar forskel for nogle få.
220.000 kr. per asylmodtager
Det koster i gennemsnit kr. 220.000 om året for hver asylmodtager, vi hjælper i Danmark. Omvendt er det billigt og effektivt at hjælpe i nærområderne. Omkostningerne varierer afhængig af lejrens lokation og omfanget af den humanitære bistand. I 2015 kostede det eksempelvis kr. 6.700 per flygtning om året at hjælpe en syrisk flygtning i Tyrkiet. Vi anslår at det i dag vil koste op imod kr. 10.000 per flygtning afhængig af lejrens lokation og forhold. Dermed vil vi i praksis kunne hjælpe mere end 22 gange så mange flygtninge i lejre, end vi kan ved at yde asyl i Danmark.
Ved at bruge pengene på humanitær bistand i nærområderne, eksempelvis i flygtningelejre, vil vi dermed hjælpe væsentligt flere og mere udsatte flygtninge – herunder flere børn, kvinder, ældre og syge – end vi formår at hjælpe gennem det aktuelle asylsystem i Danmark. Det er således både en humanitær gevinst for verdens flygtninge og en samfundsmæssig gevinst for Danmark.
Læs mere om vores kamp imod masseindvandringen til Danmark her.


---

# Vores seniorer - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/vores-seniorer

Mærkesager
Vores seniorer
Vi mener at
Folkepensionens grundbeløb skal hæves.
Personlige pleje og praktisk hjælp skal være på et betydeligt højere niveau end i dag.
Statslige penge til ældreomsorgen skal være øremærket ældreplejen, så kommunerne ikke kan bruge pengene til alt muligt andet.
Ældre skal involveres mest muligt i tilrettelæggelsen af egen hjælp. Det skal bl.a. seniorrådene sørge for.
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Mød Pia
Danmark skylder respekt og den nødvendige pleje og omsorg for dem, der byggede Danmark
Efter et langt arbejdsliv skal man kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet og nyde en værdig alderdom. Det danske velfærdssamfund blev opbygget med hårdt arbejde, samfundssind og pligtfølelse af de generationer, som tog fat efter Anden Verdenskrig og byggede et rigt land med et produktivt landbrug, en stærk industri – og den stabile og pålidelige velfærdsstat, som vi for længst har vænnet os til.
Vi står i dag i gæld til dem, som gik før os og lagde ryg til den økonomiske vækst, vi stadig nyder godt af. Vi skylder dem en værdig ældrepleje.
De ældre skal uden bureaukratiske forhindringer tilbydes den hjælp, der giver den bedst mulige pleje og omsorg. Deres bolig skal svare til deres behov og må tilpasses derefter.
Ingen dansker skal være ængstelig ved udsigten til at forlade arbejdsmarkedet og begynde livet som pensionist. Desværre har de ældres vilkår ikke været prioriteret højt nok af de folkevalgte.
I et land med nogle af verdens højeste skatter burde ældre kunne forvente en værdig omsorg, men alt for mange kommuner vælger konsekvent at spare på omsorgen for vores ældste. Kommunerne har det direkte ansvar for behandlingen af vores ældre, men politikerne på Christiansborg bør også stille krav til den pleje.
Folkepensionsalderen må ikke stige over 70 år og folkepensionen skal hæves.
Danskerne bliver ældre og ældre, og efter et langt arbejdsliv skal man have mulighed for at gå på pension som 70-årig. Folkepensionens grundbeløb skal hæves, så ældre mennesker kan have et godt og solidt økonomisk grundlag for deres otium.
Ældres boligforhold
Danmarks ældre skal hverken stå i kø eller på ventelister, når behovet for hjemmehjælp, plejebolig, eller plejehjem bliver aktuelt. Der er i Danmark alt for få hjemmeplejemuligheder, plejehjemspladser, plejeboliger og ældreboliger til rådighed, når en ægtefælle bliver syg og plejekrævende. Ældrebefolkningen vokser markant, og det samme skal antallet af plejehjem, plejeboliger og ældreboliger også gøre, så velfærdssamfundet følger med den demografiske udvikling.
Hjemmepleje.
De fleste danskere ønsker at forblive i deres eget hjem så længe som muligt, og det skal de have muligheden for. Vi kan styrke hjemmeplejen ved at oprette hjemmeplejebestyrelser, hvor borgere, der modtager hjemmehjælp og pleje sammen med politikere driver hjemmeplejen. Desuden bør alle ældre borgere over 80 år have et retskrav på nødkald. Det er mere trygt for de ældre at blive i deres bolig, hvis de er garanteret hurtig hjælp.
Friplejehjem
Vi anser udbredelsen af friplejehjem for at være sund konkurrence, som virker positivt på kvaliteten af plejen på landets plejehjem. Friplejehjemmene gavner den kommunale pleje og kan give de ældre flere valgmuligheder. Dansk Folkeparti vil dog understrege, at friplejehjemmene ikke blot skal tage de mest raske borgere, da dette vil overlade de svageste ældre til kommunal omsorg. Det kan påføre de kommunale plejehjem for en uretfærdig konkurrence. Friplejehjemmene skal derfor underlægges en ordning, som sikrer en rimelig fordeling af typen af ældre mellem friplejehjem og kommunale plejehjem.
Retskrav
Enhver ældre med et plejebehov skal have et retskrav på at få den passende hjælp. Der skal ikke kun gives hjælp til de ældre, der er alvorligt syge eller har et ekstremt behov for pleje. Om man er svært gående, har udfordringer med den personlige pleje, har demens, eller har behov for en bolig, der imødekommer ens alder, er underordnet. Vi skal have pladser nok til alle de ældre, der ønsker det og har behovet.
Mindstekrav på et højt niveau
Målingen af kvaliteten af ældreplejen skal ikke være et gennemsnit; den skal bygge på objektive kriterier som borgertilfredshed og personaletrivsel. Flere midler til ældreområdet skal gives øremærket til ældre og ikke via det kommunale bloktilskud, så kommunerne i stedet bruger pengene på alt muligt andet end omsorg for vores ældre. Dansk Folkeparti er indstillet på at stille præcise krav til kommunerne om hvilken pleje og omsorg de skal tilbyde vores ældre f.eks. i forhold til adgangen til bad og rengøring.
Raske og rørige ældre
Kommunerne skal lægge en langt større indsats i at sørge for aktivitetstilbud til de raske og rørige ældre. De skal have de bedste rammer for at kunne holde fast i en aktiv alderdom længst muligt. Aktivitet er afgørende for både fysisk og psykisk velvære. Jo længere tid vores ældre kan holdes aktive, desto mere tilfredse ældre har vi. Deres behov kan imødekommes med aktivitetscentre, som de frit kan benytte.
Ensomhedspolitik
Mange af dagens ældre lider af ensomhed. Det psykiske velvære for vores ældre har alt for længe været en fodnote i ældrepolitikken. Det skal ændres. Ligesom de fysiske behov for de ældre skal tilfredsstilles, så skal de psykiske også. Vores ældre fortjener en alderdom, hvor de stadig føler sig glade og socialt stimulerede i hverdagen. Alle kommuner bør formulere en ensomhedspolitik, der understøtter de psykiske behov, som alle mennesker har. Social interaktion med andre ældre, private samtaler, og muligheden for at komme på ture er vigtig.
Generationsmødet
Der er alt for lidt interaktion mellem børn og unge og ældre i dag. Plejehjem, ældreboliger osv. bliver ikke som tidligere set, bygget nær skoler og børnehaver og det skaber en kløft mellem generationerne. Besøg af unge frivillige har positiv effekt på de ældre, men besøgene er blevet færre. Børn og unge kan bidrage med at skabe stemning og glæde blandt de ældre på en måde, som personalet ikke kan. På samme måde kan børn og unge lære meget fra de ældre. Flere fritidsjobs for folkeskole og gymnasieelever som besøgsvenner er vejen frem.
Pårørendes rolle
De pårørende er ikke sundhedspersonale, men netop pårørende. Kommunernes besparelser skal ikke pålægge de pårørende plejeopgaver. De pårørende skal kunne bruge deres tid på at give den ældre det ekstra overskud. De pårørende har netop et kendskab til den ældre, som det vil være gavnligt for personalet at kende til. Der skal oprettes en indberetningspolitik for pårørende, når ældre familiemedlemmer flytter på plejehjem eller modtager hjemmehjælp. De pårørende skal have mulighed for at videregive personlige oplysninger om den ældre, så sundhedspersonalet bedst muligt kan imødekomme de ældres behov med en skræddersyet omsorg.
Flere på social- og sundhedsuddannelserne
At være social- og sundhedshjælpere og socialassistenter er en af velfærdssamfundets vigtigste funktioner. Alligevel har disse betydningsfulde job fået et dårligt omdømme, som vi skal have fjernet og erstattet med en positiv fortælling. Social- og sundhedsuddannelserne skal være en fast del af brobygningsperioden for såvel folkeskolen som andre ungdomsuddannelser. De unge skal vide, at der er andre gode veje at tage end blot handelsskolerne eller gymnasierne.
Hurtigeksamen til social- og sundhedshjælpere
En stor del af plejepersonalet er ikke uddannet, men har alligevel arbejdet med ældreområdet i årevis. SOSU-uddannelsen består i dag af over en fjerdedel praktik, som er afgørende for at få de bedste sundhedshjælpere. Men for dem, der allerede har års erfaring som ufaglært, er det unødvendigt. De skal i stedet have muligheden for at skære praktikken fra og kun modtage undervisning i den faglige og teoretiske del af uddannelsen, og når de har gennemført den, vil de modtage det fulde uddannelsesbevis og titlen som Social- og sundhedshjælper.
Seniorråd/ældreråd
Kommunerne skal i langt højere grad end i dag inddrage senior- og ældrerådene i beslutninger. Rådene er oprettet for at give de lokale byråd bedre forudsætninger for at tage beslutninger, der kommer de ældre til gavn og sikre, at deres stemmer bliver hørt. Ved at bruge rådene som sparringspartnere, som hensigten hele tiden har været, vil byrådene langt bedre kunne tilpasse politikken på området efter de ældres behov. De ældre vil få en større indflydelse på at forme deres egen tilværelse.


---

# Lov og orden - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/lov-og-orden

Mærkesager
Lov og orden
Vi mener at
Der skal ansættes flere politibetjente til at opretholde ro og orden.
Straffene for personfarlige kriminalitet skal øges og livstidsdomme skal medføre livsvarig afsoning.
Der skal være kortere tid fra dom til afsoning.
Kriminelle udlændinge, der er udvist af Danmark, skal som udgangspunkt afsone i udlandet. Hvis de ikke kan udsendes, skal de forblive under lås og slå, indtil udvisningen kan gennemføres.
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Mød Mette
FOR EN HÅRD OG RETFÆRDIG RETSPOLITIK
Danmark er en retsstat, hvor lov og orden skal gælde, hvor borgerne skal kunne føle sig trygge og færdes frit, og hvor kriminalitet ikke skal kunne betale sig. Vi arbejder for at øge borgernes tryghed og for hårdere straffe, særligt for personfarlig kriminalitet som vold, voldtægt, røverier, mishandling, drab, og lignende.
Mere politi, også i gadebilledet
Vi ønsker en større politistyrke til at forebygge og efterforske kriminalitet. Deres løn og arbejdsforhold skal i højere grad stå mål med det vigtige arbejde, som de udfører for opretholdelse af lov og orden i samfundet.
Selv om antallet af politibetjente er steget, oplever danskerne ikke nødvendigvis en større tryghed. For samtidig er truslen fra især islamisk terror og bandeuvæsen steget, ligesom IT-kriminalitet er blevet mere avanceret og lægger beslag på flere af politiets kræfter. Det skal være muligt for borgerne at få hurtig kontakt med og hjælp fra politiet. Dansk Folkeparti mener, at de mange nye udfordringer kalder på øgede og specialiserede politiressourcer, og ikke mindst uddannelse af mange flere politibetjente.
Politiet skal være meget mere synligt i gadebilledet. Vi skal have flere nærpolitistationer med åbningstider, som passer til de lokale behov. Borgerne skal nemt kunne komme i kontakt med politiet, som skal hjælpe hurtigst muligt.
Dansk Folkeparti ønsker at den lokale politibetjent genindført. Politibetjenten skal kende sit nærområde, og nærområdets beboere skal kende deres politibetjent.
Domstolene skal arbejde hurtigere
I en retsstat er det af allerstørste nødvendighed, at folk, der begår kriminalitet, hurtigt bliver straffet. Derfor vil Dansk Folkeparti arbejde for, at straffesagskæden er hurtig og effektiv. Lige fra forbrydelsens tidspunkt skal et effektivt politiarbejde hurtigst muligt efterforske lovovertrædelsen; efter opklaring skal domstolene hurtigt afsige en dom, og den kriminelle skal kort derefter påbegynde afsoningen af den udmålte straf.
Derved bliver de kriminelle hurtigt fjernet fra samfundet, hvorved offeret får oprejsning og ofrets og borgernes retsfølelse højnes. Risikoen for at møde sin voldsmand i lokalområdet forsvinder også. Erstatningen til voldsramte skal forøges væsentligt, og den dømte skal selv betale for de skader, han har påført såvel samfundet som ofret.
Forældelsesfristen
Dansk Folkeparti mener, at forældelsesfristen bør bortfalde helt for de alvorligste forbrydelser. Personfarlig kriminalitet som terror, voldtægt, pædofili og grov vold skal altid kunne straffes, uanset hvor lang tid der er gået, siden forbrydelsen blev begået.
Minimumsstraffe for de værste
I dag er det kun ved drab og overtrædelse af våbenloven, at der anvendes obligatoriske minimumsstraffe. Dansk Folkeparti går ind for minimumsstraffe for flere slags kriminalitet: f.eks. terror, voldtægt, pædofili og vold.
Nogle gange skal livstid være livstid
Det skal være muligt at afsige en livstidsdom for de alvorligste forbrydelser – altså en dom hvor gerningsmanden tilbringer resten af livet i fængsel. Dermed bortfalder muligheden for at blive prøveløsladt efter de nugældende 12 år sammen med den efterfølgende mulighed for at ansøge om prøveløsladelse hvert 2. år. En livstidsdømt tilbringer i dag i gennemsnit 17 år i fængsel.
Fængslerne: disciplin og straf, der kan mærkes
Der skal oprettes de nødvendige fængselspladser, og uddannes det nødvendige antal fængselsbetjente, så det altid er muligt hurtigt at straffe de dømte. Mangel på fængselspladser eller fængselsbetjente må ikke få indflydelse på, hvordan og hvornår samfundet kan idømme og håndhæve de straffe, som vi ønsker.
Der skal aldrig opstå tvivl om, at i fængslerne er det fængselsbetjentene, der bestemmer, og det skal sikres gennem de nødvendige ressourcer og magtbeføjelser. Deres arbejdsforhold og løn skal afspejle vigtigheden af deres arbejde med både at bevogte og resocialisere de kriminelle.
De indsatte skal tilbydes en resocialiserende behandling med det formål at forhindre, at de falder tilbage i kriminalitet eller bliver endnu mere forhærdede under fængselsopholdet. Resocialisering skal forbedre de dømtes muligheder for at blive selvforsørgende borgere.
Skrap kost til vaneforbryderne
De stærkt negative og uforbederlige fanger skal opleve en afsoning, som svarer til deres opførsel. Straffen skal kunne mærkes. De skal sidde mest muligt i egen celle, kun kunne se DR på TV, som menu kun tilbydes en såkaldt ”fængsels-platte”, have mindst mulig udgang, modtage færrest mulige besøg, ikke indgå i aktiviteter med andre ansatte og have beskåret mulighederne for aktiviteter i det hele taget.
Afsoning i udlandet
En udlænding, der har begået kriminalitet i Danmark, skal inden obligatorisk udvisning afsone sin straf i et dansk drevet fængsel – men beliggende i udlandet, og hvor fængselsbetjentene er hjemmehørende, i det land, hvori fængslet ligger. Dette vil skabe bedre kapacitet i de danske fængsler og give bedre muligheder for at resocialisere de indsatte.
Ofrene skal i første række
Ofre for kriminalitet bliver ofte efterladt med ar på sjæl og legeme og må kæmpe længe og hårdt for at få den nødvendige og rimelige hjælp til at komme sig oven på overgrebet. For Dansk Folkeparti står forbrydelsernes ofre i første række; de skal sikres deres retmæssige erstatning og altid have den nødvendige hjælp og støtte til at komme videre med deres liv.
Mere videoovervågning
Vi ønsker mere videoovervågning i det offentlige rum, fordi overvågningen både skaber mere tryghed, hjælper til at klarlægge omstændighederne ved en forbrydelse og til at kræve lovovertrædere til ansvar.
Det skal være nemmere for kommunerne at opsætte kameraer i uro- og kriminalitetsplagede områder. Private videooptagelser skal kunne bruges under ansvar på f.eks. sociale medier som hjælp til at opspore forbrydere og opklare lovovertrædelser.
Banderne skal jages
Bandemedlemmer skal jages, stresses og presses mest muligt, og det må på ingen måde være tiltrækkende at være tilknyttet en bande. Dansk Folkeparti ønsker, at der oprettes et egentligt bandefængsel, som huser alle de bandekriminelle, der afsoner. Her skal forholdene i fængslet afspejle de bandekriminelles stærkt asociale og negative adfærd.
Ud med de kriminelle udlændinge
Udlændinge i Danmark der begår kriminalitet, skal straks udvises. Er det af den ene eller anden årsag ikke muligt at udvise de pågældende, skal de anbringes i et lukket udrejsecenter, indtil de kan deporteres.
Et særligt politi imod socialt bedrageri
Socialt bedrageri er et betydeligt problem, der kræver en målrettet indsats. Kommunerne magter ikke opgaven, så vi har brug for særlige politienheder til at bekæmpe socialt bedrageri. Begår man socialt bedrageri, skal der skæres i de sociale ydelser, som man eventuelt allerede modtager fra det offentlige. Er man udlænding, skal man selvfølgelig udvises.
Seksualforbrydelser
Personer, der dømmes for seksuelle overgreb, skal foruden den ordinære dom altid idømmes en form for behandling, da en fængselsdom ikke har til formål at kurere. Pædofilidømte skal underkastes kemisk kastration. Fængselsdommen skal afspejle forbrydelsens grovhed og karakter samt sikre respekt for ofrets retsfølelse og krav på oprejsning. Målet med behandlingen er at sikre, at vedkommende ikke gentager forbrydelsen efter endt afsoning.
Lettere adgang til tilhold
Det skal være lettere at opnå tilhold overfor folk, som forfølger, stalker og chikanerer andre mennesker. Overtrædes tilholdet, skal det udløse fængselsdom og om nødvendigt psykologisk behandling.
Skrappere grænsekontrol og et særligt grænsekorps
En suveræn og selvstændig nation har altid en grænse, som markerer landets geografiske placering og den pågældende stats råderum. Dansk Folkeparti ønsker, at Danmark har en bevogtet grænse med permanent kontrol af, hvem der rejser ind og ud af landet. Grænsekontrollen skal også kontrollere og beslaglægge f.eks. våben og narkotiske stoffer, og den skal stoppe tyvekoster, som forsøges smuglet ud af Danmark.
Dansk Folkeparti ønsker at der oprettes et særligt grænsekorps, hvis primære opgave er at passe på Danmark ved de danske grænseovergange. Det vil samtidig aflaste politiet, som ikke behøver at bruge permanent personale på grænsebevogtning. Oprettelsen af et grænsekorps vil samtidig betyde mange arbejdspladser i Danmarks yderområder.
Infrastrukturen ved og omkring grænserne skal udbygges, så det imødekommer de trafikale forhold, f.eks. med udvidelse af kørebaner ved grænseovergangene, så pendlere og trafikanter ikke generes unødigt af grænsekontrollen. Øverst på formularen


---

# Dyrevelfærd - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/dyrevelfaerd

Mærkesager
Dyrevelfærd
Vi mener at
Mennesker har ansvaret for alle dyr, der er i menneskers varetægt. Derfor er Dansk Folkeparti modstander af naturnationalparker, hvor dyr bag hegn lider overlast, fordi de bliver overladt til sig selv.
Det er Dansk Folkepartis mål, at Danmark bliver førende inden for dyrevelfærd i verden.
Mishandling og vanrøgt af dyr skal straffes hårdt.
Såvel kæledyr som produktionsdyr skal have betydeligt bedre forhold end i dag.
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Mød Pia
VI HAR EN MORALSK PLIGT TIL
AT BEHANDLE ALLE DYR ORDENTLIGT
Dyr er levende og sansende væsener, som kan føle smerte, og derfor skal de behandles med respekt og omsorg, og vi skal beskytte dem, så de ikke lider nød. Alle dyreejere har en moralsk pligt til at tage hensyn til dyrets behov for sundhed og adfærd i overensstemmelse med anerkendt praksis og videnskabelige erfaringer.
Dyr, som er i menneskers varetægt, kan ikke passe på sig selv, og er derfor deres ejeres ansvar. Dansk Folkeparti har siden sin stiftelse kæmpet for at sikre de bedst mulige betingelser for dyrene – både vores kæledyr og dyrene i fødevareproduktionen. Dansk Folkeparti var det første parti, der fik en ordfører for dyrevelfærd.
Hårdere straffe og et styrket dyrepoliti
Over en million danske familier har kæledyr. Langt de fleste af dem trives fint. Vi har mange millioner dyr i produktionen beregnet på at blive slagtet og ende som fødevarer, og andre millioner dyr som producerer mælk, æg osv.
Men de skal alle behandles anstændigt, og bliver de ikke dét, skal overtrædelse af dyrevelfærdsloven straffes hårdere end i dag. Det skal være lettere for myndighederne at fratage borgere retten til at holde og arbejde med dyr. Straffen skal afspejle overtrædelsens grovhed og sende et klart signal om, at samfundet ikke tolererer mishandling og vanrøgt.
Derfor skal det såkaldte dyrepoliti styrkes med øgede ressourcer, kompetencer og viden: i antal ansatte og i kapacitet, så det kan skride ind over for overgreb og mishandling hurtigt og effektivt.
De foreninger, som yder en indsats for at forbedre dyrenes vilkår, skal have tilført mere offentlig økonomisk støtte end i dag.
Bedre forhold for produktionsdyrene
Alt for mange produktionsdyr lider unødigt i det korte liv, der er blevet dem forundt. De fortjener, at vi mennesker tager hensyn til deres velbefindende, ikke mindst deres pladsforhold og måden, som de transporteres på.
Som forbrugere skal vi stille høje krav til landbruget om den etiske baggrund bag de fødevarer, som vi køber. Dyrene skal sikres de bedst mulige forhold, samtidig med at priserne holdes på et fornuftigt leje, så kød og andre animalske produkter er økonomisk overkommelige for alle. Love om dyrevelfærd skal ikke skabe urimelige forhold for landmanden eller forhøje fødevarernes priser så meget, at forbrugerne fravælger de danskproducerede varer. I stedet skal vi tilskynde landbruget til at producere fødevarer i en balance mellem høj kvalitet, fornuftige priser og god dyrevelfærd.
Vi skal støtte både landbruget, detailhandlen og andre interessenter i at forbedre forholdene for produktionsdyrene; det vil ikke kun øge dyrenes velfærd, men også styrke kvaliteten af de fødevarer, som vi fremstiller, sælger, forbruger og eksporterer.
Nej til naturnationalparker
Dansk Folkeparti er imod oprettelse af naturnationalparker, hvor ideen er, at dele af naturen indhegnes, og store tamdyr overlades til sig selv inden for hegnet. Dér må de klare sig selv uden fodring eller dyrlægebehandling. Men dyr, der er i menneskers varetægt, skal ikke betale med deres velfærd, liv og helbred for eksperimenter i biodiversitet til fordel for insekter og blomster.
Mere kontrol med dyrehandel
Vi skal have bedre kontrol med handel med dyr. Vi har set alt for mange eksempler på, at skrupelløse bagmænd udsætter dyr for brutal og grusom behandling, fordi de udelukkende tænker på deres profit. Endelig skal der gøres en større indsats for at forhindre ulovlig import af sjældne og truede dyrearter. Straffene for vanrøgt og dyremishandling og ulovlig handel med dyr skal skærpes.
Halalslagtning
I Danmark foregår halalslagtning på den måde, at dyret først bliver slået bevidstløst, inden det slagtes, hvorfor dyrevelfærden ikke kompromitteres. Men Danmark importerer desværre stadigvæk kød fra udlandet, hvor en halalslagtning foregår på den klassiske måde: hvor dyret får skåret halsen over, mens det er ved bevidstheden, hvorefter det forbløder. Denne form for dyremishandling ønsker Dansk Folkeparti at stoppe, og derfor skal det ikke være muligt at importere kød, der er halalslagtet.


---

# Vi skal selv bestemme - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/vi-skal-selv-bestemme

Mærkesager
Vi skal selv bestemme
Vi mener at
Danskerne skal være Herre i eget Hus.
Dansk Folkeparti er modstander af EU og ønsker – såfremt EU ikke forandrer karakter og respekterer medlemslandenes suverænitet – at Danmark afsøger mulighederne for alternative frihandelssamarbejder med andre lande.
Dansk Folkeparti er tilhænger af forpligtende internationalt samarbejde på områder, hvor nationalstaterne ikke meningsfyldt kan løfte opgaven selv (handel, miljø, forbrugerregler mv.).
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
DANMARK SKAL IKKE AFGIVE MERE SELVSTÆNDIGHED TIL EU
Det er et demokratisk problem, når utidssvarende konventioner forhindrer Danmark i selv at bestemme store dele af udlændinge- og retspolitikken.
Derfor ønsker vi i Dansk Folkeparti at igangsætte et arbejde – en kommission eksempelvis – der skal undersøge, hvordan vi udfordrer det demokratiske problem, der er i, at vi hele tiden bliver underkendt på især vores udlændingelovgivning. Om nødvendigt forlader vi de konventioner, der gør det umuligt for os at gøre det, der er bedst for danskerne.
Derudover mener vi, at en potentiel borgerlig regering bør forpligte sig til, at Danmark ikke kommer til at tilslutte sig nye FN-erklæringer eller EU-traktater, uden at danskerne får muligheden for at nedstemme det.
Dansk Folkeparti er imod stadig større politisk integration, hvor EU’s medlemsstater afgiver magt, som i stedet samles i Bruxelles og Strasbourg.
Den grundlæggende tanke om et europæisk fællesmarked, hvor landene kunne handle frit uden toldskranker og handelshindringer, er fornuftig. Dansk Folkeparti er derfor tilhænger af et indre marked, der gavner dansk erhvervsliv og dermed beskæftigelsen i Danmark. Men EU’s version af det indre marked blander sig i dag i alt for meget så som udlændinge- og socialpolitik. Det skal vi væk fra og sikre stærke hegnspæle om disse vigtige dele af dansk suverænitet.
EU blander sig i alt
På alt for mange områder har EU i dag tiltaget sig magt, uden danskerne har sagt ja. Fra sundhed over familieliv til udlændinge og finanspolitik er danskerne blevet frataget magten over deres eget land – og det skal stoppes. Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at Danmark forlader den Europæiske Union, når der findes et andet og godt handelsmæssigt alternativ. Under alle omstændigheder skal spørgsmålet om en eventuel udmeldelse forelægges vælgerne ved folkeafstemning, så danskerne selv kan bestemme sin skæbne.
Frihandel findes også uden for EU
Dansk Folkeparti ønsker at fastholde en handelsmæssig tilknytning til EU, f.eks. gennem en toldunion. Dette kan fra flere andre europæiske lande som Norge, Schweiz, Liechtenstein m. fl., hvis borgere har ret til at rejse frit på tværs af grænserne og ret til at slå sig ned i EU som arbejdstagere.
Indtil den dag, hvor Danmark forlader EU, vil Dansk Folkeparti modarbejde overdragelse af yderligere dansk suverænitet. Vi vil mest muligt begrænse omfanget af EU-regulering og overdragelsen af flere beføjelser til EU-apparatet. Vi vil have afskaffet andre EU-borgeres automatiske ret til ydelser i Danmark som studiestøtte, dagpenge, kontanthjælp, sundhedsydelser mv.  Kort sagt vil Dansk Folkeparti stå vagt om, hvad der er tilbage af dansk suverænitet og genvinde så megen af vores tabte selvbestemmelse som muligt.
Misbrug af danskernes penge
Dansk Folkeparti vil arbejde for mest mulig åbenhed om EU’s beslutninger, imod korruption og for økonomisk sparsommelighed. Vi ønsker et stop for omfordelingen af ressourcer fra de lande, hvor man passer bedre på pengene, til de lande, hvor man har ført en mere uansvarlig økonomisk politik.
Så længe Danmark er en del af EU, vil Dansk Folkeparti modsætte sig, at EU bliver udvidet med landene på Vestbalkan og Ukraine – og ikke mindst Tyrkiet. Det er lande, som vil udgøre en enorm økonomisk belastning for EU’s nuværende medlemslande – og for Tyrkiets vedkommende endog en kulturel belastning.
Et stærkere Danmark og et svagere Bruxelles
Dansk Folkeparti vil arbejde for at stække EU-kommissionen og EU-bureaukratiet. Det er grundlæggende udemokratisk, at et ikke-folkevalgt organ har monopol på at stille forslag. I stedet bør Rådet styrkes, for det er her, de nationale regeringer er repræsenteret.
Europæerne er ikke ét folk, men en samling af forskellige folkeslag. Derfor er der heller ikke nogen europæisk offentlighed, der kan danne grundlag for et europæisk folkestyre, heller ikke Europa-Parlamentet, som savner demokratisk legitimitet, bl.a. fordi befolkningerne kun i meget beskedent omfang stemmer til europaparlamentsvalg, og fordi parlamentet ikke kan stille forslag. En debat på tværs af sprogbarrierer bliver aldrig virkelig folkelig, men vil altid være forbeholdt eliten.
Den Europæiske Union får stadig mere karakter af et imperium, der styres centralt fra magtcentrene i Bruxelles og Strasbourg, og som umyndiggør lande og borgere.
Europæisk Fællesskab bedre end Europæisk Union
EF var bedre end EU. Dansk Folkeparti ser gerne, at vor tids Europæiske Union bliver opløst og afløst af et mindre forpligtende og centralistisk samarbejde, i lighed med det EF, det europæiske fællesskab, som danskerne stemte for i 1972.
En opløsning af Den Europæiske Union vil give de europæiske folk deres selvbestemmelsesret tilbage og muliggøre, at de europæiske lande kan hævde deres suverænitet igen. På dette grundlag af frie folk og suveræne nationer vil landene kunne samarbejde med respekt for hinandens forskelligheder og interesser.


---

# Nej til krænkelseshysteri - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/maerkesager/nej-til-kraenkelseshysteri

Mærkesager
Nej til krænkelseshysteri
Vi mener at
Krænkelseskulturen og importede raceproblemer fra USA har ingen plads i Danmark.
De nyreligiøse og krænkelsesparate aktivister afsporer den konstruktive samtale.
Vi siger nej til kvoter og særlige hensyn – vi skal ikke betale aflad for fortidens synder.
Det nyreligiøse tankepoliti undergraver vores liberale og frie samfund.
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
Det er okay at være almindelig
Skal børn ned til 12-års alderen kunne bestemme deres eget køn? Skal skoleelever indoktrineres og opdrages til, at der findes over 50 forskellige køn? Skal mænd kunne kalde sig kvinder og deltage på lige fod i kvindesport?
Skal myndigheder og virksomheder tvinges til at føre kønsregnskab? Skal vi betale til kunstnere, som begår hærværk og kalder det kunst? Skal det være forbudt at kalde en is for Kæmpe Eskimo og en kage for kagemand?
Svaret på alle spørgsmålene er kort og godt: NEJ!
Vidste du?
Der gives stophormoner til børn i Danmark - selvom det er forbudt i bl.a. Sverige
Københavns Kommune har brugt adskillige millioner skattekroner på undervisningsforløb, der bl.a. udskammer hvide børn
Flere virksomheder er havnet i shitstorms pga. helt almindelige produkt-navne, fx 'Kæmpe Eskimo'
Lad børn være børn
Køns- og identitetsdebatten har i disse år taget overhånd og udviklet sig til et krænkelses-regime og en ekstrem ideologi, som truer sammenhængskraften i vores samfund. Nu må vi sige fra!
Enhver må føle sig, som han eller hun vil. Enhver må leve, som han eller hun vil. Men det er også okay at være almindelig. Helt almindelig kernefamilie med far, mor og børn. Helt almindelig homoseksuel, der bare gerne vil leve med den, man elsker.
Ingen skal spændes for den ekstreme vogn, hvor børn skal i hormonbehandling eller gennemgå juridisk kønsskifte, fordi de pludselig er i tvivl, om de nu er dreng eller pige.
Ingen skal tvinges til at bruge sproget på en særlig måde, fordi en gruppe krænkelsessyge vil diktere, hvad vi må og ikke må sige eller gøre.
Man er som man er… Og det er godt nok!
Vi skal bevare vores frisind
Børn skal være børn og ikke forstyrres med identitetspolitiske spørgsmål eller dilemmaer.
Den frie debat og undervisning på læreanstalterne skal sikres.
Det skal straffes, når såkaldt krænkede ødelægger offentlige statuer og kunstværker. De skal ikke have statsstøtte.
Sprognævnet skal ikke bare beskrive sprogets udvikling, men holde fast i de danske traditioner.


---

# I dag sænker vi prisen på benzin og diesel - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/i-dag-saenker-vi-prisen-paa-benzin-og-diesel

Nyheder
I dag sænker vi prisen på benzin og diesel
Fredag eftermiddag får bilister i Faxe og omegn en særlig mulighed for at tanke billigere benzin og diesel, samtidig med at de kan møde Dansk Folkepartis formand, Morten Messerschmidt.
Dansk Folkeparti står nemlig klar ved tankstationen Go’on på Køgevej 2 i Faxe, hvor Morten Messerschmidt sammen med Peter Kofod vil hjælpe bilister med at tanke bilen op til kun 9,50 kroner pr. liter.
Initiativet skal sætte fokus på Dansk Folkepartis forslag om at sænke afgifterne på benzin og diesel, så det bliver billigere for danskerne at komme på arbejde, hente børn og få hverdagen til at hænge sammen.
“Det skal være slut med at chikanere folk, fordi de for nogle år tilbage har truffet et valg om at køre i en fossil bil. Ejere af benzin- og dieselbiler bliver jo jaget og udskammet. De skal behandles ordentligt,” siger Morten Messerschmidt:
“Jeg kan ikke forstå den forskelsbehandling, der sker i de her år, på dem, der kører i elbiler, og dem, der kører i fossile biler. Det er asocialt og moraliserende.”
Den særlige pris gælder fredag fra kl. 14.00 til 17.00, og alle bilister er velkomne til at kigge forbi og få en snak med de to DF-profiler.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Ultimativt krav: Flere skal ud end ind - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/ultimativt-krav-flere-skal-ud-end-ind

Nyheder
Ultimativt krav: Flere skal ud end ind
Dansk Folkeparti stiller nu et klart og ultimativt krav for at pege på en borgerlig statsminister efter næste folketingsvalg: Danmark skal opleve nettoudvandring fra muslimske lande i den kommende valgperiode.
Formand Morten Messerschmidt fastslår, at tiden er inde til at vende en udvikling, som har stået på i årtier.
“Vi stiller et ultimativt krav for at pege på en borgerlig regering: I den kommende valgperiode skal der være flere personer med baggrund i muslimske lande, der forlader Danmark, end der kommer hertil. Udviklingen har i årtier bevæget sig i én retning. Det skal stoppes nu,” siger Morten Messerschmidt.
Et afgørende spørgsmål for Danmarks fremtid
Dansk Folkeparti ser spørgsmålet som helt centralt for Danmarks fremtid som et trygt og sammenhængende land.
“Hvis ikke vi får styr på udviklingen, risikerer vi, at Danmark forandres grundlæggende. Vi ønsker et Danmark, hvor dansk kultur, frihedsværdier og sammenhængskraft består. Det kræver politisk mod og vilje til at handle,” siger Messerschmidt.
Kravet retter sig primært mod indvandring fra de såkaldte MENAPT-lande – en gruppe af muslimske lande i Mellemøsten og Nordafrika samt Pakistan og Tyrkiet. Dansk Folkeparti vil senere i valgkampen præsentere en konkret liste over lande samt et samlet katalog over initiativer.
Hvis en kommende regering ikke leverer på målsætningen, vil Dansk Folkeparti ikke kunne opretholde sin støtte.
“Hvis en borgerlig regering ikke er villig til at håndtere dette problem, så er den ikke meget værd. Vi kommer ikke til at støtte en regering, der fortsætter den kurs, vi har set i årtier,” siger Messerschmidt.
Stram kurs over for parallelsamfund og islamisme
Dansk Folkeparti vil i valgkampen fremlægge et katalog over konkrete tiltag, der skal begrænse tilstrømningen og sikre, at flere udlændinge, som ikke bidrager positivt til det danske samfund, forlader landet.
Indsatsen vil særligt rette sig mod:
Kriminelle udlændinge
Udlændinge, der ikke kan forsørge sig selv
Flygtninge, hvor der er fred i deres hjemlande
Personer med islamistiske holdninger, som er uforenelige med danske frihedsværdier
Klar besked før valget
Dansk Folkeparti ønsker at give vælgerne klar besked før folketingsvalget den 24. marts 2026: Partiet vil kun pege på en borgerlig statsminister, hvis der er reel vilje til at gennemføre en markant kursændring i udlændingepolitikken.
“Vælgerne skal kunne se konkrete resultater, når de går til stemmeurnerne næste gang. Det her handler om Danmarks fremtid, og derfor står vi fast,” siger Morten Messerschmidt.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Se alle vores kandidater her - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/se-alle-vores-kandidater-her-2

Nyheder
Se alle vores kandidater her
Du kan nu se, hvem der stiller op for Dansk Folkeparti ved det kommende folketingsvalg.
Folketingsvalget er lige om hjørnet. Derfor er tiden nu inde til at løfte sløret for, hvem der stiller op for Dansk Folkeparti.
Se alle vores kandidater her.
Holdet er anført af partiformand Morten Messerschmidt, men missionen er den samme for os alle: at kæmpe for et et trygt, frit og værdigt Danmark.
Vi kæmper for et Danmark, hvor kriminelle udlændinge udvises konsekvent ved første dom. Ingen nåde, ingen kære mor. Et Danmark, hvor udlændinge, der ikke kan forsørge sig selv, udvises i stedet for at blive belønnet med checks. Et Danmark, hvor vi tager imod flygtninge, javel, men hvor de også sendes hjem igen, når der er fred i deres hjemlande.
Vi kæmper for et Danmark, hvor man har råd til at leve. Et Danmark, hvor fødevarerne er til at betale i supermarkedet. Hvor der stadig er råd til kødsovsen og ikke kun pastaen. Hvor man ikke bliver flået, fordi man kører i en benzinbil i stedet for en elbil. Hvor prisen for el rent faktisk styres af ens forbrug og ikke kun af alle mulige afgifter til staten. Et Danmark, hvor flere af ens penge havner i egen lomme i stedet for i statens.
Vi kæmper for et Danmark, hvor man kan gå på pension, før man står med det ene ben i graven. Et Danmark, hvor pensionsalderen ikke bare stiger og stiger. Et Danmark, hvor man kan se frem til en værdig alderdom. Med god mad, varme bade og et liv, der er værd at leve.
Dansk Folkeparti er klar til valg. Vi håber på din opbakning.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Ny kampagne: Skal vi gøre noget ved det? - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/ny-kampagne-skal-vi-goere-noget-ved-det

Nyheder
Ny kampagne: Skal vi gøre noget ved det?
Dansk Folkeparti lancerer i dag sin nye valgkampagne ‘Skal vi gøre noget ved det?’, der stiller et enkelt, men afgørende spørgsmål til danskerne: Skal vi fortsætte med politisk sniksnak – eller skal vi faktisk handle?
Kampagnen er et direkte opgør med den politiske kultur, der i årtier har præget dansk politik, hvor problemer får lov at vokse, mens magthaverne ser til.
“Danskerne skal ikke længere finde sig i politikere, der ser passivt til, mens problemerne vokser. Det her er et opråb om handling. Nok snak – nu skal vi gøre noget ved det,” siger Dansk Folkepartis formand, Morten Messerschmidt.
Når problemerne rammer hverdagen
Spørgsmålet “Skal vi gøre noget ved det?” dækker over en række problemer, som mange danskere mærker hver eneste dag.
Det handler bl.a. om en udlændingepolitik, hvor hensynet til internationale konventioner alt for ofte vejer tungere end hensynet til danskernes tryghed. Om de stigende priser og et væld af nye afgifter, der flænser danskernes pengepunge. Og en utryg alderdom med en pensionsalder, der bliver ved med at stige.
“Danmark er kørt af sporet. Alt for længe har hensynet til EU, konventioner og embedsværkets regneark været vigtigere end hensynet til danskerne,” siger Morten Messerschmidt.
Og netop de adskillige regeringernes magtesløshed udstilles også i kampagnen. På gader og stræder i hele landet kan man i disse dage se torturrockeren Fasar sammen med bl.a. den etbenede pirat Lucky og den pædofile somalier Ahmed Omar Mohamed. Tre eksempler på dybt kriminelle udlændinge, der ikke burde være i Danmark, men som Socialdemokratiet og regeringen ikke har formået at udvise.
Nu er det på tide at gøre noget ved det – nu er det på tide at sende kriminelle udlændinge hjem, uanset hvad forældede konventioner og aktivistiske dommere i Strasbourg siger.
Et valg om handling
Med kampagnen ‘Skal vi gøre noget ved det?’ stiller Dansk Folkeparti danskerne et valg: Skal Danmark fortsætte Mette Frederiksen og Lars Løkke Rasmussens kurs, der har skabt de problemer, danskerne bokser med – eller skal der ryddes op og handles?
“Regeringen handler ikke, når det gælder – og handler forkert, hvor der ikke er brug for det.”
“Vi har viljen til at gøre det, som regeringen ikke tør. Spørgsmålet er nu, om danskerne er klar til at svare ja,” siger Morten Messerschmidt.
Messerschmidt på turné
Kampagnen kører i hele landet fra i dag og bakkes desuden op af en show-turné under samme slogan, ‘Skal vi gøre noget ved det’.
Morten Messerschmidt holdt sit første show på et fuldstændig udsolgt Bremen Teater i København den 19. januar. Og nu fortsætter showet så med tre shows i Aarhus, Odense og Aalborg i løbet af marts.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Morten tager på show-turné - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/morten-tager-paa-show-turne

Nyheder
Morten tager på show-turné
Morten Messerschmidt tager Skal vi gøre noget ved det? til Aarhus, Odense og Aalborg
Efter stor interesse og et udsolgt show på Bremen Teater i København drager Skal vi gøre noget ved det? nu videre ud i landet.
I marts kan showet opleves tre steder:
  Aarhus – 10/3
Køb billet til Aarhus
  Odense – 11/3
Køb billet til Odense
  Aalborg – 19/3
Køb billet til Aalborg
Baggrunden for showet er enkel. Som Morten Messerschmidt selv siger:
– Jeg møder det oftere og oftere ude i landet.
Der er problemer, der fylder. Virkelig fylder.
Og ærligt… Jeg synes, at vi skal tale om dem på en anden måde, end vi gør i dag. For vores problemer kan godt løses – det handler bare om vilje.
Skal vi gøre noget ved det? er ikke et klassisk politisk møde. Det er et sceneshow med samtaler, perspektiver og gæster. Undervejs får Morten Messerschmidt besøg af spændende og kendte profiler – mennesker, der tør være ærlige, skarpe og direkte om det, der betyder noget for Danmark.
Aftenerne samler politik, samfund og debat i et format, hvor dialogen er i centrum. Publikum inviteres ind i en samtale om de udfordringer, mange oplever i hverdagen – og om de løsninger, der kræver politisk vilje.
Det bliver seriøst. Det bliver nærværende. Det bliver spændende.
Men det bliver også sjovt.
Nu fortsætter samtalen i Aarhus, Odense og Aalborg.
Så hvad siger du?
Skal vi gøre noget ved det?
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Lad os sænke prisen på benzin og diesel - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/lad-os-saenke-prisen-paa-benzin-og-diesel

Nyheder
Lad os sænke prisen på benzin og diesel
I Dansk Folkeparti mener vi, at det skal være til at være almindelig dansker. Også når man skal tanke bilen.
Alt for længe har danske bilister med benzin- og dieselbiler været malkeko for staten. Afgifterne er skruet så voldsomt op, at helt almindelige familier må stå og regne efter, om de har råd til at fylde tanken helt op. Det er ikke rimeligt – og det vil vi lave om på.
Konkret: Lavere afgifter og lavere moms
Vi foreslår:
At sænke afgiften med 2,68 kr. pr. liter benzin
At sænke afgiften med 1,80 kr. pr. liter diesel
At reducere momsen på benzin og diesel fra 25 pct. til 15 pct.
Det vil kunne mærkes.
En almindelig benzinbilist, der kører 16.000 km om året, vil spare omkring 4.150 kr. om året. En dieselbilist vil spare cirka 2.750 kr. om året. Det er penge, der kan bruges på familien, fritidsaktiviteter eller bare lidt mere luft i økonomien.
Vi taler om reelle lettelser i danskernes hverdag.
Stop skævvridningen mellem el og fossil
Vi har ikke noget imod, at danskerne kører elbil. Tværtimod. Har man råd og lyst, skal man selvfølgelig gøre det.
Men vi har et alvorligt problem med den massive skævvridning, der er opstået.
I dag betaler elbiler markant mindre i afgifter, mens ejere af benzin- og dieselbiler betaler langt mere – også selvom mange af dem købte deres bil for fem eller ti år siden og ikke bare kan skifte den ud fra den ene dag til den anden.
Det er ikke rimeligt, at mennesker, som ikke har økonomi til en ny elbil, skal straffes økonomisk år efter år.
Vi mener, at alle bilister skal behandles ordentligt. Man skal ikke udskammes, fordi man kører i den bil, man har råd til.
Penge til danskernes hverdag – ikke til luftige prestigeprojekter
Vores forslag koster 5,8 mia. kr. årligt. De penge vil vi finde ved at stoppe en række dyre klimaprojekter, som efter vores opfattelse ikke står mål med regningen:
Udbuddet af 3 GW havvind
Brintrøret ”Syvtallet”
Energiø Bornholm
Samt ved at droppe 2035-målet om en 82 pct. CO2-reduktion.
Danmark står for 0,1 pct. af verdens CO2-udledning. Vi har allerede reduceret massivt siden 1990. Vi skal selvfølgelig tage ansvar – men vi skal ikke ruinere vores egne borgere i symbolpolitikens navn.
Vi vil hellere bruge pengene på danskernes hverdag end på projekter, der primært pynter i internationale regneark.
Et klart valgløfte
For os er det her ikke bare et forslag. Det er et løfte.
Går vi ind i forhandlingerne efter et valg med et borgerligt flertal, vil lavere benzin- og dieselpriser være et af vores helt centrale krav.
Vi tør godt love, at hvis vi får indflydelse, så kommer priserne ned.
Det handler om retfærdighed.
Det handler om almindelige danskere.
Og det handler om at føre politik, der kan mærkes i hverdagen.
I Dansk Folkeparti står vi på bilisternes side.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Helt udsolgt: Morten Messerschmidt fyldte teater i København - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/helt-udsolgt-morten-messerschmidt-fyldte-teater-i-koebenhavn

Nyheder
Helt udsolgt: Morten Messerschmidt fyldte teater i København
Søndag den 19. januar dannede Bremen Teater i København rammen om en helt udsolgt politisk aften, da Morten Messerschmidt stod på scenen med showet Skal vi gøre noget ved det?. Alle 650 billetter var solgt på forhånd.
Aftenen var tilrettelagt som et sceneshow med samtaler og indbudte gæster og adskilte sig fra det klassiske politiske møde. I stedet blev der sat rammer for dialog og perspektiv i et format, hvor politik blev præsenteret som samtale frem for tale.
Gennem aftenen deltog en række gæster i samtalerne på scenen. Blandt dem var debattør Julie Grove, producent Peter Aalbæk Jensen, formand for Liberal Alliance Alex Vanopslagh, filosof Eva Selsing samt kapitalforvalter Nikolaj Lippmann. Gæsterne bidrog med forskellige perspektiver på samfund, ansvar og Danmarks fremtid.
Med sin særlige scenografi og intime opsætning dannede Bremen Teater en markant kulisse for arrangementet. Showets opbygning gav plads til flere samtaler i løbet af aftenen og samlede publikum omkring et anderledes politisk format.
Det fuldt bookede teater understregede interessen for politiske arrangementer i nye rammer. Aftenen blev gennemført som planlagt og med stor tilslutning – og viste, at der er plads til politiske formater, der rækker ud over den traditionelle mødesal.
Skal vi gøre noget ved det? blev dermed en politisk aften med fuldt hus i hjertet af København og et format, der rummer mulighed for gentagelse.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Dansk Folkeparti rydder op i førtidspensionen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/dansk-folkeparti-rydder-op-i-foertidspensionen

Nyheder
Dansk Folkeparti rydder op i førtidspensionen
Dansk Folkeparti sikrer fairness og tillid i førtidspensionssystemet
Dansk Folkeparti har sammen med regeringen, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti indgået en vigtig aftale, der skal genoprette tilliden til det danske førtidspensionssystem. Aftalen drejer sig specifikt om indvandrere fra ikke-vestlige lande, der er bosat i udsatte almene boligområder, og betyder, at omkring 5.000 sager om førtidspension nu genåbnes for at sikre, at pensionen er tilkendt på et korrekt og retfærdigt grundlag.
I Dansk Folkeparti har vi i årevis peget på, at der er alvorlige problemer med snyd og misbrug af førtidspensionen – særligt blandt ikke-vestlige indvandrere, som er markant overrepræsenteret i statistikkerne. Når borgere modtager ydelser, de ikke er berettiget til, undergraver det opbakningen til vores velfærdssamfund og svigter de danskere, som reelt har behov for hjælp.
Derfor er det afgørende, at systemet bliver gennemgået grundigt. Førtidspension er ikke en parkeringsplads, men en ordning for mennesker, der reelt ikke kan arbejde. Når der er tegn på systematiske fejl og overrepræsentation, er det både rimeligt og nødvendigt at reagere.
Retfærdighed for skatteyderne – og for de svageste
Aftalen indebærer, at kommunerne får pligt til at indkalde de berørte borgere til samtaler og gennemgå deres sager fra bunden. Det sikrer, at afgørelser træffes på et oplyst og korrekt grundlag, og at velfærden målrettes dem, der faktisk har behov for den. Samtidig strammes reglerne, så grov kriminalitet kan føre til fratagelse af førtidspension.
For Dansk Folkeparti handler det om retfærdighed. Retfærdighed for de danskere, der hver dag går på arbejde og betaler skat. Og retfærdighed for de mennesker, uanset baggrund, som reelt er for syge til at arbejde og har brug for samfundets støtte.
Dansk Folkeparti tager ansvar
Denne aftale viser endnu en gang, at Dansk Folkeparti tager ansvar for Danmark. Vi siger fra over for misbrug af velfærden og står fast på, at hjælpen skal gå til dem, der har behov – ikke til dem, der udnytter systemet.
Med aftalen tager vi et vigtigt skridt mod et mere fair, troværdigt og bæredygtigt velfærdssamfund. Det skylder vi både skatteyderne og de svageste i vores samfund.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Mere nærhed - mindre papir - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/mere-naerhed-mindre-papir

Mærkesager
Mere nærhed – mindre papir
Vi kæmper for
Færre penge på bureaukrati – mere på sundhed
Ambulancerne skal komme inden for 15 minutter
Centraliseringsstop for sygehuse
Fagansatte i sundhedsvæsenet skal tale dansk
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
1. Færre penge på bureaukrati – mere på sundhed
Der bruges i dag alt for mange midler på bureaukrati, herunder administration i regionerne. Det skyldes til dels store administrative afdelinger, men også at sygeplejersker, læger og sosu’er bruger lang tid på registrering. Det kan vi gøre bedre.
Dansk Folkeparti foreslår derfor, at der spares 10 pct. i alt på administration og ledelse i regionerne de kommende tre år. Til gengæld vil Dansk Folkeparti have, at alle midlerne skal tilbage til et bedre sundhedsvæsen. Beløbet svarer til lidt over 2 mia. kr.
Centralt for forslaget er den teknologiske udvikling. Således kan administrative opgaver, der i dag foretages af mennesker, overgå til teknologi. Ifølge Finansministeriet er der et potentiale på mindst 30.000 årsværk i den offentlige sektor, der kan frigøres.
Det er vigtigt, at de frigjorte kræfter for fremtiden bruges på pleje. Således kan eksempelvis sygeplejersker, der i dag bruger meget tid på administration, frigøre kræfter til bedre og en mere nær sundhedspleje til gavn for patienter og et bedre arbejdsmiljø.
Forslaget er provenuneutralt.
2. Ambulancerne skal komme indenfor 15 minutter
I Danmark bruges der årligt ca. 2,3 mia. kr. på ambulancekørsler. Det er nemlig et spørgsmål om liv og død, hvor hurtigt en ambulance kan komme frem. Desværre ser vi, at der på a-kørsler – livstruende eller muligt livstruende hændelser – at ambulancerne ikke altid når hurtigt nok frem.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at tryghed skal tilbage i sundhedsvæsenet for danskerne, og at ambulancekørsel er kernevelfærd. Derfor vil vi lave en ambulancegaranti på 15 minutter for a-kørsler.
Det skal konkret ske ved, at der skal bygges flere ambulancebaser i de områder, hvor der er lange responstider. For at få nok viden, vil vi pålægge regionerne at udarbejde en analyse af, hvor ambulancerne i hver region har svigtet de seneste fem år.
Flere ambulancebaser og flere ambulancer skaber øgede omkostninger. Derfor er Dansk Folkeparti parate til at afsætte 700 mio. kr. årligt til øget aktivitet til regionerne målrettet ambulancekørsel.
3. Fagansatte i sundhedsvæsenet skal tale dansk
Med regeringens politiske tiltag, møder flere og flere danskere udlændinge i sundhedsvæsenet, der ikke kan tale dansk. Det skaber udfordringer for patientsikkerheden. Således offentliggjorde rigsrevisionen en række eksempler sidste år på sundhedsfagligt personale, der talte så dårligt dansk, at det var til fare for patienterne.
Hvis flere og flere ikke-dansktalende sundhedspersonale vil blive ansat i Danmark, vil udfordringen blive større og større. Derfor er det fuldstændigt centralt, at sprogkravet for tredjelande genindføres, så danskerne kan føle sig trygge, når de skal have behandling.
4. Centraliseringsstop for sygehuse
Mange sygehuse er de seneste år blevet lukket. Det betyder, at patienter skal rejse længere for at komme til behandling. Det kan for mange være uoverskueligt og direkte betydende for, om patienten opnår den rette behandling. Derfor er lokale sygehuse med til at sikre tryghed i nærmiljøet.
Dansk Folkeparti foreslår derfor et centraliseringsstop mod lukning af sygehuse. Det skal sikre, at der sættes en stop for de mange lukninger af sygehuse. På sigt ønsker vi også, at flere sygehuse lokalt genåbnes.
Samtidig skal der i høj grad åbnes op for, at flere behandlinger kan foregå i hjemmet eller tæt på borgeren.
Der afsættes 1 mia. kr. til mere nær behandling landet over.


---

# Et værdigt liv - hele livet - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/et-vaerdigt-liv-hele-livet

Mærkesager
Et værdigt liv – hele livet
Vi kæmper for
Et bad om dagen i hjemmeplejen og på plejehjem
Prisloft på sundhedsbehandling på 5.000 kroner om året
Ret til kvalitetsmad i ældreplejen
Ældre- og plejeboliggaranti
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Mød Pia
Dansk Folkeparti har altid passet på de ældre danskere. Vi skylder dem så meget.
Derfor vil Dansk Folkeparti give de ældre i Danmark nogle basale rettigheder, som de kan regne med i hele landet.
I samme ombæring skal de ældre have en særlig ældre-ombudsmand, som kan sikre, at de ældre i Danmark får, hvad de har krav på og ikke bliver snydt.
Dansk Folkeparti vil kræve 6 basale ældre-rettigheder:
1. Ret til et dagligt bad
Tryghed og værdighed skal være i højsædet for vores ældre, hvis det står til Dansk Folkeparti. Derfor vil vi sikre, at enhver ældre har ret til et dagligt bad.
Flere kommuner havde op til ældrereformen kvalitetssikret, at det var muligt for ældre at få den nødvendige værdighed, bl.a. i form af daglige bad. Med ældrereformen er kvalitetssikringen forsvundet – og rettighederne er væk. Det er ikke den rigtige vej at gå for vores ældre. Derfor foreslår vi, at alle ældre på plejehjem og i hjemmepleje skal have retten til et dagligt bad.
Forslaget forventes at have udgifter for 7 mia. kr. årligt.
2. Prisloft på sundhedsbehandling
Mange ældre i Danmark skal vende hver krone for at få råd til hverdagen. Det skyldes f.eks. stigende husleje, dyrere mad sammenkoblet med en folkepension, der ikke er fulgt med inflationen. Derfor springer mange ældre desværre over nødvendige behandlinger, fordi der simpelthen ikke er råd. Det kan vi som samfund ikke være bekendt.
Dansk Folkeparti foreslår derfor et årligt prisloft på behandlinger for ældre (+67 år) på 5.000 kr. Det skal sikre, at ældre ikke rammes hårdt på pengepungen, når de tager til nødvendige behandlinger. Som udgangspunkt skal prisloftet gælde for læge- eller speciallægehenviste behandlinger samt tandlægebehandlinger (special- og omsorgsbehandling).
Derfor kan ældre f.eks. i fremtiden gå til tandlæge uden at bekymre sig for, om regningen bliver for høj. Det giver tryghed. Og ikke mindst giver det mulighed for den enkelte ældre at tilrettelægge sin økonomi, hvor uventede udgifter ikke skal stå i vejen for nødvendig behandling.
Forslaget forventes med betydelig usikkerhed at have udgifter for 5 mia. kr. årligt.
3. Kvalitetsstandard for ældremad
Alt for mange steder i landet serveres der i dag desværre for ringe ældremad, der hverken er appetitlig eller nærende for de ældre. Det betyder, at alt for mange ældre i dag lider af fejlernæring eller potentiel fejlernæring. Fejlernæringen har store følger for den enkelte ældres samlede helbred, men har også store omkostninger for samfundet.
Den store udfordring er, at der i dag findes forskellige krav på kvalitet for hver kommune. Ældremadens betingelser er derfor i høj grad bundet op på, hvorvidt det prioriteres lokalt. Vi mener i Dansk Folkeparti, at alle ældre har ret til nærende og appetitlige måltider.
Derfor foreslår Dansk Folkeparti, at der skal skabes en national kvalitetsstandard. Det betyder, at alle leverandører skal certificeres indenfor en ny, national godkendelsesordning. Synkemad og lignende skal også indgå i ordningen.
Dansk Folkeparti foreslår ligeledes, at der skal være tre grundpiller for certificering af leverandør. Enhver ældre skal kunne sige:
– Jeg får rigeligt med mad og drikke, som jeg nyder.
– Maden og drikken er velsmagende og nærende, og det opfylder mine behov og præferencer.
– Måltidsoplevelsen er behagelig, byder på variation og understøtter en følelse af værdighed.
Der afsættes 500 mio. kr. til forslaget årligt, der skal udmøntes som bedre kvalitet af ældremaden i Danmark samtidig med, at prisniveauet i dag kan fastholdes eller endda sænkes.
4. Smiley-ordning for kvaliteten i ældreplejen
I led med ovenstående forslag, men også mere generelt om ældreplejen i Danmark, skal det være muligt for ældre, pårørende og medarbejdere at vurdere kvaliteten i ældreplejen. Det skal til dels sikre større gennemsigtighed, men også bedre faglige resultater.
Tilbage i 2019 blev en række anbefalinger til udvikling af kvalitetsindikatorer i ældreplejen udviklet. Dansk Folkeparti foreslår, at indikatoren kan udvikles i forlængelse af forslagene.
Der afsættes 50 mio. kr. til forslaget årligt.
5. Ældre- og plejeboliggaranti
En undersøgelse fra Dansk Industri viser, at der i 2035 kan mangle op mod 19.000 plejeboliger. Et flertal af danskere er bekymrede for, om det offentlige kan tilbyde dem selv eller pårørende en plejebolig.
Dansk Folkeparti vil sikre tryghed til danskerne. Derfor foreslår vi en ældre- og plejeboliggaranti for +80 årige. Garantien skal sikre, at alle +80 årige med deres partnere skal have ret til at vælge en ældre- eller plejebolig, hvis borgeren ønsker dette.
For at komme i mål med garantien, vil vi oprette et nationalt partnerskab for at skabe de nødvendige pleje- og ældreboliger til fremtiden. Partnerskabet skal bestå af brancheforeningen Forsikring & Pension, Selveje Danmark, Dansk Industri, Ældre Sagen og Kommunernes Landsforening.
Pensionsselskaberne har tidligere vist interesse, men regeringen spænder desværre ben for det i dag. Det vil vi i Dansk Folkeparti lave om på, så alle danskere kan føle sig trygge ved, at der er plejeboliger nok.
Forslaget forventes ikke at medføre udgifter, men hvis partnerskabet ikke kan komme i mål, er Dansk Folkeparti klar til at afsætte de nødvendige midler til garantien.
6. Ældreombudsmand
Der foreslås en ældreombudsmand, hvor ældre og pårørende kan klage over behandling og kommunale afgørelser. Ombudsmanden skal være borgerens og de pårørendes indgang til klager, når de eksterne og interne tilsyn fejler.
Ældreombudsmanden skal bestå af et sekretariat, der også har mulighed for at besigtige på egen hånd eller på baggrund af henvendelser i alle dele af velfærdssamfundet, der vedrører ældre.
Der afsættes 50 mio. kr. årligt til formålet.


---

# Handleplan for de blå veteraner - Vi skal passe på dem, der passer på os - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/handleplan-for-de-blaa-veteraner-vi-skal-passe-paa-dem-der-passer-paa-os

Mærkesager
Handleplan for de blå veteraner – Vi skal passe på dem, der passer på os
Betegnelsen ''De blå veteraner'' dækker over fire faggrupper:  Politibetjente, fængselsbetjente, ambulancereddere og brandmænd.
Fælles for disse faggrupper er, at arbejdet er voldsomt psykisk belastende. Alt for mange kæmper med svær PTSD, angst, søvnløshed og andre psykiske udfordringer
Flere kollegaer og bedre arbejdsforhold
Bedre uddannelse og samarbejde
Majbritt Birkholm
Veteranordfører, Ligestillingsordfører og Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
Mød Majbritt
Når trygheden skal sikres, er det politibetjentene, der sørger for lov og orden og fanger de kriminelle. Derefter tager fængselsbetjentene over, passer på dem og arbejder på at resocialisere dem til et liv uden kriminalitet. Ved ulykker redder ambulancereddere liv, og når der er brand, står brandfolkene klar til at hjælpe.
Fælles for disse faggrupper er, at arbejdet er voldsomt psykisk belastende. Alt for mange kæmper med svær PTSD, angst, søvnløshed og andre psykiske udfordringer. I værste fald må de forlade jobbet med kroniske fysiske og mentale ar.
Arbejdsforholdene minder om dem, soldater oplever i krigszoner: konstant alarmberedskab og mange traumatiske hændelser tæt på hinanden. Det efterlader lidt tid til at bearbejde oplevelserne, før nye presser sig på. Det kan knække selv de stærkeste og gøre det umuligt at fortsætte i et job, som for mange var en barndomsdrøm.
Af de nuværende og tidligere fængselsbetjente, værkmestre og transportbetjente, er det mere end 11%, der lider af PTSD og 14% der har en psykiatrisk diagnose grundet en belastningsskade som er opstået ifm. deres arbejde. For politibetjentene er der henholdsvis 3% med PTSD og 4,4% med en psykiatrisk diagnose. Og af ambulance- og brandredderne er det samlet 8%, der har PTSD og 3 gange så mange, der er i risiko for at udvikle PTSD.
Der er for nuværende lidt under 2000 fængselsbetjente, 11.500 politibetjente, 2650 ambulancereddere og ca. 10.000 brandfolk, hvoraf omkring 8.000 af dem er tilkaldebrandfolk.
Sammenlagt er det et stort antal personer fra de ovennævnte faggrupper, der arbejder under ekstremt belastende forhold og som risikerer at forlade jobbet, fordi de bliver nedslidte og traumatiserede.
At folk bliver syge af at passe deres arbejde, er uacceptabelt. Særligt når årsagen er arbejdsforhold, vi kan ændre. Disse faggrupper udfører et uundværligt arbejde, der sikrer, at Danmark forbliver trygt og sikkert.
Mangel på politi- og fængselsbetjente betyder, at de tilbageværende arbejder under konstant pres uden tid til at bearbejde voldsomme oplevelser. Dette nedslider dem fysisk og psykisk. Desværre har nogle taget deres eget liv som følge af dette. Ambulanceredderne og brandfolkene oplever også så hårde og usunde forhold, at mange må forlade jobbet.
For at sikre at disse faggrupper kan holde til deres arbejde, skal der gennemføres tiltag som flere kollegaer og bedre arbejdsplanlægning. Vi skal støtte dem, der passer på os.
Dansk Folkeparti foreslår derfor:
Flere kollegaer og bedre arbejdsforhold
Ansættelse af flere politi- og fængselsbetjente for at mindske arbejdspresset og give tid til at bearbejde oplevelser.
Fokus på forebyggelse af nedslidning og varige psykiske skader.
Regelmæssig supervision, så oplevelser kan bearbejdes løbende.
Mulighed for samtaler med psykolog/psykiater uden registrering i personalemappen.
Mentorordning for kollegial støtte i hverdagen.
Mulighed for midlertidigt administrativt arbejde eller mindre krævende opgaver.
Bedre uddannelse og samarbejde
Bedre uddannelse i håndtering af psykisk syge borgere.
Tværfaglige FUT-patruljer (Fælles Udryknings Team) mellem politi og psykiatri i alle politikredse.
Støtte til familierne, som også påvirkes, når en pårørende rammes af traumer eller PTSD.
Rekruttering og fastholdelse
Løn under hele uddannelsen til politibetjente for at tiltrække flere ansøgere.
Bedre vilkår i kriminalforsorgen, så flere søger ind som fængselsbetjente.
Mulighed for at flytte til mindre belastede arbejdssteder med kort varsel.
Når skaden er sket
Lighed med Forsvarets veteranordninger, herunder støtte til ramte og deres familier.
Døgnåbent beredskab for akut hjælp.
Obligatorisk kommunal veteranpolitik og dedikerede veteranmedarbejdere.
Statslig oprettelse af veteranhjem- og boliger i både Øst- og Vestdanmark.
Formodningsregel, så bevisbyrden for psykiske skader flyttes fra den ramte til systemet.
Nem og hurtig adgang til erstatning uden unødige kampe.
Arbejdsgivere skal tilbyde flexjob/skånejob, så ramte fortsat kan være en del af fællesskabet.
Økonomi
Forslaget koster samlet 3,15 milliarder kr. og det finansieres gennem Dansk Folkepartis 2030-plan.


---

# Dansk Fortid - Dansk Fremtid - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/dansk-fortid-dansk-fremtid

Mærkesager
Dansk Fortid – Dansk Fremtid
Vi mener
Vi vil gennemgå de seneste 20 års tildelinger af danske statsborgerskaber
Vi skal gøre det så tæt på umuligt at leve et islamisk liv i Danmark
Danske udrejsecentre skal omdannes til fængsler
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Mød Mikkel
Hent som PDF
Danmark skal også i fremtiden være et trygt, velstående og harmonisk sted at leve. Desværre har meget af indvandringspolitikken haft den modsatte effekt.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti ikke blot at stoppe den indvandring, som vi har dårlige erfaringer med; enten kulturelt, socialt eller økonomisk, men også aktivt at sende dem tilbage, der skaber problemer for vores samfund.
Især indvandring fra Mellemøsten og Nordafrika bibringer meget kriminalitet og forandrer vores land helt grundlæggende.
Vores hjemrejsepolitik cementerer pligten til at tilegne sig grundlæggende danske værdier, hvis man vil opholde sig i Danmark.
Vil man ikke tilegne sig den danske kultur og de danske værdier, vil Dansk Folkeparti arbejde for, at man opholder sig et andet sted.
Kriminelle udlændinge skal selvfølgelig udvises betingelsesløst, ligesom tildelt statsborgerskab skal fratages i tilfælde af kriminalitet. Døren på udrejsecentrene skal lukkes, så udviste kriminelle udlændinge aldrig igen lukkes ud i det danske samfund.
Velfærdsydelser skal naturligvis forbeholdes danske statsborgere og skal ikke udbetales til udlændinge.
Alt dette har alle dage været Dansk Folkepartis officielle politik og anses for at være grundstammen i enhver fornuftig udlændingepolitik, der reelt søger at løse problemerne.
Men det er ikke nok. Danmark har gennem fire årtier taget imod alt for mange mennesker, der ikke har tilegnet sig vores værdier.
Det har skabt utryghed, kriminalitet og store økonomiske udgifter.
Men værst af alt er vores land grundlæggende forandret.
I 1980 lå andelen af personer med ikke-vestlig baggrund i Danmark på blot 1 %.
I dag ligger den på 10,1 %.
Hovedparten af de ikke-vestlige indvandrere i Danmark kommer fra mellemøstlige og nordafrikanske lande såsom Tyrkiet, Syrien, Irak, Libanon, Pakistan, Afghanistan og Somalia.
Der er tale om den største demografiske forandring i danmarkshistorien med tilvæksten af mere end 500.000 med ikke-vestligt ophav og deraf følgende ganske voldsomme politiske, sociale, økonomiske og kulturelle konsekvenser.
Parallelsamfund, ghettoisering, etniske konflikter, religiøse særkrav, radikalisering, klankultur, æresrelaterede forbrydelser, social kontrol, forfølgelse af jøder og seksuelle minoriteter, infiltration af offentlige myndigheder, islamisk censur, kønsadskillelse – og en meget tydelig visuel opdeling mellem troende og ikke-troende, rene og urene.
Sådan forandrer Danmark sig
Dansk kultur er flere steder ved at blive skiftet ud med islamisk kultur. Det kan vi se i flere områder af Danmark.
Fra 1980 til 2020 har ikke-vestlige indvandrere og efterkommere, samt børn af ikke-vestlige efterkommere, stået for knap 70 % af den samlede befolkningstilvækst.
Danskere har i samme periode udgjort blot 3 % af befolkningstilvæksten – og de seneste fem år har tilvæksten af danskere været negativ.
Dansk Folkeparti vender sig imod islamiseringen af Danmark.
Vi ønsker ikke bare at standse islamiseringen; vi ønsker at vende udviklingen og afvikle islamiseringen, så Danmark også i fremtiden er dansk.
Desværre fortsætter den islamiske indvandring ufortrødent. Under Mette Frederiksens regeringsperiode (2019-2023) er indvandringen fra MENAPT-landene kun steget.
Mens vores egen befolkning skrumper, vokser altså indvandringen fra de lande, der driver islamiseringen.
Hvis Danmark skal forblive danskernes fædreland, er man nødt til at sørge for, at de folk, der ikke vil indordne sig under danske vilkår, finder et andet sted at være. Dansk Folkeparti har i næsten tre årtier været partiet, der har råbt vagt i gevær – og det fortsætter vi med at være.
Med vores hjemrejsepolitik går vi foran med svarene på, hvordan de tusindvis, der gennem årtierne er kommet til Danmark, men som aldrig burde have været her i første omgang, kommer ud igen.
Der er kun ét parti, som i årtier har advaret mod konsekvenserne af den muslimske indvandring, og det er Dansk Folkeparti.
Selvom en række partier har vedkendt sig, at ubegrænset tilstrømning var et problem, er man fortsat ikke villig til at rydde op efter sig selv.
I Dansk Folkeparti er vi villige til at finde løsninger både inden for og uden for konventionerne.
Gennem forhandlinger er vi villige til at finde ordninger, hvor de, som ikke skulle have været en del af det danske samfund, fremadrettet heller ikke er det.
Herved vil man altid kunne kende Dansk Folkeparti.
Vi vil være den urokkelige stemme, som aldrig nogensinde lader sig dukke af hverken internationale konventioner eller politisk korrekthed.
Hvem kan blive, og hvem skal hjem?
Det er ikke nok at tage sig en uddannelse, finde et arbejde – samt overholde lovgivningen.
Man skal også tilegne sig de grundlæggende værdier, der kendetegner Danmark. Ikke kun demokratiske og sekulære værdier – men selve forståelsen af og indlejringen i den danske kultur.
Dansk kultur er nemlig mere end vestlige værdier om ligestilling, ytringsfrihed, respekt for homoseksuelles rettigheder og et demokratisk sindelag. Dansk kultur er et bagtæppe af sprog, arbejdsmoral, kristendom, myter, fortællinger, litteratur og sange. Det er traditioner og omgangsformer. Historie, metaforer, ritualer, helte, symboler, humor, skikke, vaner og værdier, holdninger og normer.
Men også vores grundlæggende forestilling om ret og uret – og det er assimilation ind i denne kulturelle essens, som skaber følelsen af hjemhørighed og fællesskab med danskerne. Det er ikke en tjekliste, som man kan krydse af. Det er en dyb og vedvarende proces, hvor man gradvist forstår, accepterer og lever efter de usynlige tråde, der binder vores samfund sammen.
Det er gennem denne kulturelle assimilering, at man virkelig bliver en del af det danske fællesskab.
Vi må aldrig reducere danskheden til et spørgsmål om arbejdsmarkedstilknytning, uddannelse eller lovlydighed. Det er i den daglige omgang med hinanden, i de små traditioner og i den måde, vi taler sammen på, at den danske kultur virkelig kommer til udtryk.
Danmark må ikke blive som Sverige
Danmark skal nemlig ikke være et multikulturelt land.
I Sverige har man forsøgt sig med det multikulturelle samfund. Her er en by som Malmø gået fra en velstående arbejderby til en af Sveriges fattigste kommuner, dybt forgældet og med voksende enklaver og social uro. Bølger af bilafbrændinger, eksplosioner, skyderier og mord er skyllet ind over byen. I dag er der omtrent 180 parallelsamfund i Sverige, hvoraf 33 er deciderede “no-go zoner”, som politiet ikke har magten over.
Fører vi den indvandringspolitik, vi gør i dag, vil den trække dybe spor ind i fremtiden.
Dansk Folkeparti ønsker ikke boligområder, hvor man føler sig kulturelt fremmedgjort. Vi ønsker at generobre den kulturelle suverænitet over boligområder såsom Gellerup, Vollsmose og Mjølnerparken.
Når vi kan konstatere, at politi, ambulance- og brandmyndigheder ikke tør bevæge sig i visse boligområder af frygt for stenkast eller fyrværkeri, så er vi på afveje. Når studentervogne undgår visse områder i ren og skær frygt for at blive angrebet, og når mennesker kan have været årtier i Danmark uden at have lært dansk, må vi sætte foden ned.
I Dansk Folkeparti er vi ikke så naive, at vi lider under den misforståelse, at alle er som os.
Når undersøgelser viser, at omkring 40% af danske muslimer mener, at koranen skal danne grundlag for lovgivningen i Danmark, tager vi det meget seriøst. Det er ikke et fåtal – men mange mennesker. Sådanne mennesker bliver ikke på magisk vis danske fra den ene dag til den anden – og skal ikke være i Danmark.
Der er derfor brug for en reel hjemrejsepolitik, der sørger for, at de mennesker, der er kommet til Danmark med andre intentioner end at tage del i det, der gør vores land specielt, finder et andet sted at være.
Det er tid til at vinde det tabte terræn tilbage!
Danmark skal atter være vores sted. Alle steder. Mellemøstlige tilstande skal trænges tilbage, så man alle steder i landet kan føle sig hjemme. Dansk Folkeparti kæmper for danskheden på sin rette hylde. I sit eget hjem. Vi kæmper for Danmark og danskernes tryghed, frihed og sikkerhed hver eneste dag. Det har vi gjort siden 1995 – og det fortsætter vi naturligvis med.
Statsborgerskaber op til revision
Danske statsborgere betragtes som danskere – og således Danmarks ansvar.
Er man først dansk statsborger, er man også blevet tildelt arveretten til Danmark. Derfor kan statsborgere heller ikke udvises i tilfælde af kriminalitet. Dansk Folkeparti er derfor optaget af, at statsborgerskaber kun erhverves på et lovligt grundlag – og ikke som følge af fejl i sagsbehandlingen eller vildledning af myndighederne.
Dansk Folkeparti foreslår derfor at gennemgå alle tildelinger af statsborgerskab de sidste 20 år.
Der er gennem årene blevet afdækket utallige fejl på indfødsretsområdet. Mange har ganske enkelt fået statsborgerskab på fejlagtige grundlag.
Her er både tale om administrationsfejl, hvor folk har fået statsborgerskab uden at leve op til de gældende krav, ligesom talrige er blevet fejlregistreret uden overhovedet at have søgt. Nogle har sågar fået statsborgerskab ved at lyve om deres kriminelle fortid.
På denne baggrund mener vi, at området bør kulegraves. Er der mennesker, der i løbet af de sidste 20 år har fået statsborgerskab på et forkert grundlag, bør statsborgerskabet fratages.
Statsborgerskaber er i mange år blevet uddelt alt for rundhåndet.
Man har ikke haft tilstrækkeligt styr på modtagernes grundlæggende værdier og oprigtige tilknytning til Danmark. Der er blevet uddelt statsborgerskaber til alt fra islamister til mennesker, der ikke har formået at tilegne sig et tilstrækkeligt dansk.
Derfor kræver Dansk Folkeparti, at alle statsborgerskaber, der er uddelt de seneste 8 år, skal genbekræftes med en fornyet danskprøve samt en fornyet indfødsretsprøve.
Kan man ikke bestå prøverne med de nye krav, vil statsborgerskabet blive annulleret.
Endvidere foreslår Dansk Folkeparti, at alle statsborgerskaber, der er blevet tildelt mennesker, der siden viser sig at være kriminelle, skal fratages igen. Hvis man har fået statsborgerskabet på et løfte om at ville være en lovlydig borger, har man forbrudt sig mod den loyalitetsforpligtelse, der var forudsætningen for tildelingen. Statsborgerskabet bør derfor fratages – og den kriminelle person udvises.
Det bør ikke være muligt at opsige sit oprindelige statsborgerskab, hvis man tildeles dansk statsborgerskab.
Man skal altså ikke kunne fraskrive sig sit oprindelige statsborgerskab og dermed sikre sig imod fratagelse af statsborgerskabet.
Danmark følger desuden blindt en række konventioner, der forpligter os på at give statsborgerskab til kriminelle – og forhindrer os i nogensinde at fratage dem statsborgerskabet igen. Disse konventioner skal naturligvis enten opsiges eller begrænses.
Der er blandt andet tale om statsløse- og statsborgerretskonventionen, som Danmark ingen fordele nyder af. Danmark bør tage forbehold for alle dele af konventionerne, der begrænser os i at kunne føre en ansvarlig udlændingepolitik.
Vi foreslår
Gennemgang af alle statsborgerskaber de sidste 20 år
Genbekræftelse af statsborgerskaber tildelt de sidste 8 år
Fratagelse af statsborgerskaber tildelt kriminelle
Konventioner må ikke begrænse dansk udlændingepolitik
En stærkere grænse og indrejseforbud
Danmark har i dag mange kriminelle udlændinge, der sidder på udrejsecentre i Danmark.
Hvis den udviste ikke selv accepterer sin udvisningsdom og frivilligt udrejser, kan det være svært at effektuere udvisningen, da mange lande nægter at tage imod tvangsudviste statsborgere. Danmark bør derfor nægte indrejse fra lande, som ikke vil modtage deres egne udviste statsborgere.
Udvisningsdømte kriminelle bør desuden indkvarteres på et lukket udrejsecenter, som man først kan forlade, når man meddeler sit ønske om udrejse. Det vil skabe et reelt incitament til at forlade landet – i modsætning til i dag, hvor udvisningsdømte kriminelle kan rejse rundt i Danmark efter domme for eksempelvis voldtægt, bandekriminalitet eller terror.
Der bør desuden laves aftaler med oprindelseslande, så dømte kriminelle ideelt afsoner i deres hjemlande.
Derudover bør enhver form for bistand tilbageholdes, hvis lande afviser at lave aftaler om modtagelse af egne kriminelle borgere, ligesom der bør etableres økonomiske sanktioner over for disse lande.
Forudsætningen for dette er naturligvis en permanent, stærk og effektiv grænsekontrol, der forhindrer udviste i at vende tilbage til Danmark.
Vi foreslår
En permanent og effektiv grænsekontrol
Nægtelse af indrejse fra lande, der ikke vil tage imod egne statsborgere
Tilbageholdelse af bistand og økonomiske sanktioner til lande, der ikke vil tage imod egne statsborgere
At døren på danske udrejsecentre lukkes
At kriminelle afsoner i hjemlandet eller uden for Danmarks grænser
Sådan får vi folk til at rejse
Dansk Folkeparti kæmper for, at kriminelle udlændinge udvises af Danmark.
Men vigtigst af alt kæmper vi for, at Danmark også i fremtiden er dansk. Det betyder, at mennesker, der vil leve efter helt andre kulturelle værdier og normer, der er uforenelige med vores, herunder islamiske, finder et andet sted at opholde sig.
Vores hjemrejsepolitik vil gøre det fordelagtigt at forlade landet, hvis man ikke vil leve efter dansk kultur, ligesom det skal være tæt på umuligt at leve en islamisk tilværelse i Danmark.
Dansk Folkeparti ønsker at gennemføre en grundig evaluering af den nuværende repatrieringsordning for at identificere og implementere mere effektive værktøjer, der kan fremme frivillig hjemrejse for migranter.
Dansk Folkeparti vil desuden indføre et permanent indrejseforbud for dem, der vælger at tage imod repatrieringsstøtte, således at ordningen bliver mere bindende og effektiv.
Vi mener desuden, at der bør oprettes et decideret ministerium for hjemrejse, der alene har til formål at udarbejde og administrere hjemsendelsespolitikker. Det skal foregå gennem såvel positive som negative incitamenter, oplysningskampagner samt kontrol med den overordnede indsats.
Vi foreslår
Indrejseforbud for hjemrejste migranter
Evaluering af repatrieringsordningen
Der oprettes et hjemrejse-ministerium
Mange migranter opholder sig alene i Danmark af økonomiske årsager. Vores velfærdssystem er mere gavmildt, ligesom der er mulighed for at sende mange penge hjem til familien i hjemlandet. Disse penge kendes også som remitter.
Remitter spiller en væsentlig rolle i mange tredjelandes økonomier og er dermed et selvstændigt incitament for disse lande, når det handler om at fremme migration – og forhindre hjemrejse. Hvis mange migranter sendes hjem, kan det skabe økonomisk pres på deres hjemlande, især hvis disse økonomier er afhængige af remitter som en betydelig indtægtskilde.
Remitter giver ofte migranter et økonomisk incitament til at blive i værtslandet, da de kan tjene mere og dermed sende flere penge hjem. Dette kan gøre det vanskeligt at motivere dem til at vende tilbage til deres hjemlande.
Dansk Folkeparti vil forbyde remitter til lande, der ikke vil tage imod egne statsborgere, så det ikke længere er muligt at suge penge ud af Danmark med henblik på at finansiere familien i et tredjeland. Ligeledes bør der indføres forbud mod finansiering af religiøse foreninger, moskeer og institutioner fra lande, som bygger på islamiske værdier.
Den store indvandring fra Mellemøsten og Nordafrika har i mange år været drevet af familiesammenføring. I Dansk Folkeparti vil vi forbyde familiesammenføring for personer, der ikke er født med et dansk statsborgerskab. Asylansøgere vil altså ikke længere kunne bruge sig selv som rambuk i et forsøg på at flytte hele familien til Danmark med henblik på permanent ophold.
Vi foreslår
Et forbud mod remitter
Forbud mod udenlandsk finansiering af religiøse foreninger
Et stop for retskrav på familiesammenføring
Illegale migranter skal selvfølgelig opspores og udvises, ligesom det bør være strafbart at gøre brug af illegal arbejdskraft.
Dansk Folkeparti kæmper desuden for et totalforbud mod salg af halal-produkter i Danmark. Som minimum bør halal-produkter pålægges en høj afgift, så det bliver sværere at leve efter de islamiske værdier og normer, der traditionelt knytter an til den islamiske halal-praksis. Indtægterne fra afgiften bør allokeres til hjemrejse-ministeriet og bruges til at finansiere udarbejdelse af og administration af hjemrejsepolitikker.
En væsentlig del af udfordringerne i udlændingepolitikken kan spores tilbage til en lemfældig tildeling af permanente opholdstilladelser. Flygtninge og migranter er over tid blevet til fastboende indvandrere. Dansk Folkeparti ønsker derfor at afskaffe konceptet om tidsubegrænsede opholdstilladelser, med undtagelse for personer af dansk afstamning, tidligere danske statsborgere eller medlemmer af det danske mindretal syd for grænsen.
Muslimske friskoler hører ikke hjemme i Danmark. Islamiske værdier står i skarp modsætning til de danske, og Dansk Folkeparti vil derfor fratage enhver støtte til skoler, der baserer sig på islamiske værdier, eller hvor andelen af børn med udenlandsk baggrund er for høj.
Vi foreslår
Opsporing og udvisning af illegale migranter
Forbud eller afgift mod halal-produkter
Ingen permanente opholdstilladelser
Lukning af muslimske friskoler
Dansk Folkeparti mener ikke, at man som repræsentant for det offentlige eller som studerende på én af vores offentligt betalte uddannelsesinstitutioner skal kunne bære markante religiøse symboler, såsom hijab, der missionerer for dogmatisk politisk ideologi. En så tydelig og visuel opdeling i rene og urene, rettroende og ikke-troende, hører ikke hjemme i det offentlige, hverken på skolelærere, sygeplejersker eller studerende.
På samme måde hører islamisk bønnekald ingen steder hjemme i et land som Danmark. Man har ikke ret til at råbe sine islamiske synspunkter ud over hustagene i Danmark. Højtalerforstærket islamisk bønnekald må anses for at stride mod både sædeligheden og den offentlige orden – og vi kæmper derfor for et egentligt forbud.
Bandekriminelle udlændinge hører selvfølgelig ikke hjemme i Danmark. Dansk Folkeparti ønsker derfor at kunne udvise udenlandske statsborgere alene for at være involveret i bandernes arbejde og stå på politiets bandeliste. Sveriges regering har barslet med samme idé. Hvis man plejer omgang med kriminelle bandemedlemmer, hører man ikke hjemme i Danmark.
I Danmark har man en række fordele, hvis man er godkendt trossamfund. Det er både skattefordele, lettere adgang for prædikanter, særlig vielsesbemyndigelse og selvfølgelig signalet i den officielle anerkendelse. Dansk Folkeparti mener ikke, at islamiske trossamfund skal kunne nyde disse fordele som godkendte trossamfund. Islam skal hverken have større plads eller mere indflydelse i det danske samfund.
Vi foreslår
Islamisk hovedtørklæde ud af de offentlige institutioner
Forbud mod islamisk bønnekald
Udvisning af udlændinge på politiets bandeliste
Fjern officiel anerkendelse af islamiske trossamfund


---

# 10-punktsplan til at genoprette tilliden til politikerne - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/10-punktsplan-til-at-genoprette-tilliden-til-politikerne

Mærkesager
10-punktsplan til at genoprette tilliden til politikerne
Vi mener
Der skal oprettes et uafhængigt forfatningsråd bestående af juridisk sagkyndige, der skal kunne vurdere ministres handlinger
Vi vil rulle den nuværende offentlighedslov tilbage for at øge gennemsigtigheden i den offentlige forvaltning
Vi vil sænke grænsen for, hvornår politiske donationer skal offentliggøres, fra 22.500 kr. til 500 kr.
Vi vil indføre flere lokale folkeafstemninger
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
Lars Løkke Rasmussen og Mette Frederiksen har kostet dyrt på tilliden til vores demokrati. Fra coronanedlukningen, omgangen med ministeransvarslovens forældelsesfrister, det totale kaos i skattevæsenet, til mistanken om vennetjenester og tvivlsom omgang med donationer, som fortsat klæber til Moderaterne, er billedet af en verdensfjern og magtfuldkommen regering, der er lukket om sig selv, blevet forstærket. Denne regering tror, at man kan slippe af sted med ting, som andre ikke kan.
En række undersøgelser viser således, at denne regering er historisk upopulær, og at en stigende andel af befolkningen har mistillid til selve demokratiet. Flere danskere end nogensinde før afgav ved det seneste valg en blank eller ugyldig stemme. Det er et krisetegn – og det kalder på en redningsplan for at genskabe tilliden til både demokratiet og den udøvende myndighed.
Dansk Folkeparti har allerede sikret, at en opdateret magtudredning er under udarbejdelse. Den forventes dog først færdig i 2028. Som ansvarlige politikere kan vi ikke vente så længe. Dansk Folkeparti fremlægger derfor nu en 10-punkts plan, der skal genskabe tilliden til politikerne og det politiske system. Danmark skal ruste sig imod trusler både udefra og indefra. Udefra i form af fake news og regulære kampagner fra fjendtlige nationer som Rusland, Kina og Iran, der forsøger at få danskerne til at tro på usandheder. Men også indefra er der trusler i form af den magtfuldkommenhed, som Mette Frederiksens regeringer har udvist.
1. Forfatningsråd til uafhængig kontrol
I dag er ministre reelt hævet over loven. De kan ikke tiltales for ulovligheder i deres embedsgerning på samme måde som almindelige borgere kan. Kun et flertal i Folketinget kan sikre, at retfærdigheden sker fyldest. Det skaber situationer, hvor ministre ses at kunne slippe af sted med næsten hvad som helst, mens almindelige borgere ikke kan gå over for rødt uden at få en advarsel.
Som minister skal man ikke kunne slippe af krogen blot ved at have et flertal i Folketinget bag sig og på den måde forhindre uafhængige undersøgelser af sin embedsførelse. Derfor skal der oprettes et forfatningsråd bestående af juridisk sagkyndige og uafhængige medlemmer, som træder sammen, når 1/4 af Folketingets medlemmer kræver det. Rådet skal give en faglig vurdering af ministeransvar og andre væsentlige spørgsmål, som Folketinget måtte stille.
På denne måde sikres det, at ministre ikke længere kan slippe af krogen for deres handlinger ved at gemme sig bag studehandler på Christiansborg. Alle skal stå til ansvar for deres handlinger – også ministre.
2. Forældelsesfristen af ministeransvar
Forældelsesfristen for ministeransvar skal fremover først begynde at løbe, når en minister forlader regeringen.
Derved sikres det, at en minister ikke kan spekulere i tidsfrister for at undgå at skulle stå til ansvar.
3. Offentlighedsloven genetableres
Den nuværende offentlighedslov begrænser gennemsigtigheden i den offentlige forvaltning og hæmmer borgernes mulighed for at holde magthaverne ansvarlige. Ved at rulle offentlighedsloven tilbage til dens tidligere form kan vi genoprette den nødvendige åbenhed og tillid i samfundet.
En åben forvaltning er grundlaget for et sundt demokrati, hvor borgerne har indsigt i beslutningsprocesser og kan deltage informeret i den offentlige debat. Det er tid til at styrke demokratiet ved at sikre maksimal gennemsigtighed. Derfor skal de begrænsninger, der er indført for at dække over den politiske proces, ophæves, og offentlighedens mulighed for aktindsigt genetableres.
4. Forbud mod valgforbund
Ved EU-valget i 2024 var der udbredt kritik af, at en stemme på ét parti kunne ende hos et andet. Det skaber uklarhed om, hvem man egentlig stemmer på, og bidrager til, at valghandlingen bliver uigennemsigtig og kan fremstå som uærlig.
Derfor skal valgforbund afskaffes. Det skal kun være vælgeren selv, der afgør, hvem hun vil stemme på.
5. Gennemsigtighed i politiske donationer
Det er på tide, at vi reformerer reglerne for donationer til politiske partier. Igennem mange år har der været kritik af, at donationer over 22.500 kr. kan hemmeligholdes.
Dansk Folkeparti foreslår derfor, at denne beløbsgrænse sættes ned til 500 kr. Offentligheden har ret til at vide, hvem der finansierer vores politikere, og hvilke interesser der står bag. Det vil styrke tilliden til det politiske system og sikre, at beslutninger træffes ud fra, hvad der er bedst for landet og ikke ud fra, hvem der har doneret flest penge.
6. Brug af meningsmålinger
I lyset af den konstante påvirkning fra meningsmålinger op til valg foreslås en karensperiode på tre dage, hvor nye målinger ikke må publiceres.
Dette sikrer, at vælgerne træffer deres beslutninger baseret på politik og kandidaternes kvalifikationer frem for taktiske overvejelser og målingsresultater. Dette er et skridt mod en mere ansvarlig og gennemsigtig valgdækning med fokus på politik frem for strategi.
7. Stop for politisering af embedsapparatet
Borgerne skal kunne have tillid til, at embedsmænd arbejder for staten – ikke for en minister eller et parti.
Under Mette Frederiksen har der været historisk mange ansættelser af embedsmænd med en baggrund i partierne – og Mette Frederiksen har gang på gang nægtet at forholde sig til problemet.
Det er uholdbart og bidrager til mistilliden til demokratiet. Der skal derfor indføres en karensperiode fra, man har været ansat i et parti, til man kan ansættes i en politisk stilling i et ministerium.
8. Udvidet ytringsfrihed
Ytringsfriheden er afgørende for, at demokratiet kan fungere. Derfor skal alle indskrænkninger i den politiske debat, som ikke tjener til at begrænse injurier og løgne, afskaffes. Dette gælder både straffelovens § 266b og § 110e (koranforbuddet), så indskrænkninger alene beskytter mod faktiske trusler og injurier. Et frit offentligt rum for debat er det bedste fundament for en tillidsfuld samtale.
9. Lokale folkeafstemninger
Mange borgere, som tidligere boede i små lokale bysamfund, blev ved kommunalreformen en del af en ny storkommune. Dette har ført til en centralisering og voldsom vækst i bureaukratiet. Begge dele bidrager til en følelse af manglende nærvær og distance, som er ødelæggende for tilliden.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at der ved det førstkommende nationale valg gennemføres lokale folkeafstemninger, hvor borgerne i de tidligere mindre kommuner spørges, om de er tilfredse med at bo i den store, centraliserede kommune – eksempelvis spørges ripenserne, om de fortsat vil være en del af Esbjerg Kommune, og langåboerne spørges, om de fortsat vil være en del af Randers Kommune.
10. Straf for grove bud på notatpligten
Pligten til at tage notat er afgørende for at kunne dokumentere, hvad der er sket i de sager, som myndighederne, herunder ministre, behandler. Notatpligten skal også muliggøre en effektiv kontrol af, om myndigheder og ministre har handlet korrekt.
Desværre forsvinder vigtige dokumenter alt for ofte, SMS’er slettes, og aktstykker bliver aldrig journaliseret. Det er straffrit, selvom det udgør et alvorligt demokratisk problem. Derfor skal der indføres en bestemmelse i straffeloven, som gør det muligt at straffe myndigheder og ministre for grove og forsætlige brud på notatpligten.


---

# Skeen i den anden hånd - en kontant retspolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/skeen-i-den-anden-haand-en-kontant-retspolitik

Mærkesager
Skeen i den anden hånd – en kontant retspolitik
Vi mener
Politi og myndigheder skal have nye, effektive redskaber til rådighed
Øgede straffe for organiseret kriminalitet
Kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
TV2-serien ”Den Sorte Svane” har dokumenteret et tæt samarbejde mellem den kriminelle underverden og en del af den danske elite. Det er uacceptabelt og ødelæggende for tilliden i det danske samfund – og denne uhellige alliance skal brydes.
Det kræver bedre redskaber til politiet og myndighederne, strengere straffe for en række kriminelle forhold og konsekvent udvisning af kriminelle udlændinge.
Dansk Folkeparti ønsker bl.a. at udnytte de muligheder, som Danmark har som konsekvens af at vores retsforbehold er intakt til at introducere en række nye forslag til bekæmpelse af organiseret kriminalitet.
Nye redskaber til politi og myndigheder
Permanent grænsekontrol
Dansk Folkeparti ønsker at skærpe grænsekontrollen markant – og etablere biometriske genkendelsesteknologi ved grænsen, så personer, der eksempelvis er idømt indrejseforbud vil blive genkendt automatisk, hvis de forsøger at rejse ind i Danmark. Dette ville sandsynligvis heller ikke være muligt i det tilfælde, at vores retsforbehold ikke var intakt.
Indførelse af ansigtsgenkendelse
Dansk Folkeparti ønsker, at der indføres mere overvågning i det offentlige rum herunder i nærheden af bandernes tilholdssteder og at private får mulighed for at dele billeder af kriminelle handlinger, der dokumenteres på videooptagelser.
Dansk Folkeparti ønsker desuden at benytte en såkaldt live-ansigtsgenkendelsesteknologi til at løse forbrydelser. Teknologien er indført i London. Det er muligt for Danmark at indføre denne form for teknologi, fordi Danmark har vores retsforbehold intakt.
Omgående adgang for politiet til forskning i slægts-DNA
Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at politiet omgående skal have adgang til at knytte forskning i slægts-DNA op på efterforskningen i uopklarede sager om voldelig kriminalitet. Det er allerede praksis I USA og i Sverige har politiet anvendt metoden til at opklare flere sager. I Danmark har vi set, hvordan drabssagen på Hanne With formodentlig er blevet opklaret som følge af slægtsforskning.
Udvidet adgang for politiet til at gemme data
Al data indsamlet af politiet skal kunne gemmes til brug i senere efterforskninger. Det gælder også data fra grænseovergange, videoovervågning mv. Den præcise rækkevidde af data-adgangen skal aftales nærmere med politiet.
Øgede straffe for organiseret kriminalitet
Three Strikes and You’re out
Dansk Folkeparti ønsker at kriminelle, der for tredje gang dømmes for overtrædelser af straffeloven og lov om euforiserende stoffer, bliver idømt livsvarigt fængsel.
Det er et velkendt fænomen, at det er de samme vanekriminelle, der igen og igen, begår kriminalitet. Dansk Folkeparti ønsker at sætte en endegyldig stopper for dette.
I tilfælde hvor en kriminel dømmes for hvidvask skal vedkommende også dømmes for den underliggende kriminalitet
Dansk Folkeparti kræver i lyset af afsløringerne i TV2-programmet ”Den Sorte Svane”, at personer, der medvirker til hvidvask af penge tillige straffes for den kriminalitet, som de hvidvaskede penge stammer fra. Eksempelvis vil det betyde, at en person, der medvirker til at vaske penge hvide, der stammer fra narkohandel, også straffes for handel med euforiserende stoffer.
Dansk Folkeparti har tidligere foreslået, at strafrabatter for flere begåede forbrydelser, falder bort. Forslaget skal ses i sammenhæng hermed.
Alle dømte bandemedlemmer med udenlandsk baggrund eller dobbelt statsborgerskab udvises
Dansk Folkeparti kræver, at alle dømte bandemedlemmer med udenlandsk baggrund eller med dobbelt statsborgerskab skal udvises.
Bandemedlemmer uden dansk statsborgerskab skal udvises
Dansk Folkeparti har noteret sig, at den svenske regering ønsker at udenlandske bandemedlemmer skal kunne udvises administrativt, selvom de pågældende ikke er dømt for kriminelle forhold.
Det er en ambition Dansk Folkeparti til fulde deler. Udlændinge, der opholder sig i Danmark, og skønnes til fare for omgivelserne skal ikke ophold sig i Danmark.
Hårdere kurs over banditter i habitter
Dansk Folkeparti ønsker, at advokater, der deltager i eller muliggør organiseret kriminalitet ikke alene skal fradømmes retten til at virke som advokat men tillige fratages muligheden for at arbejde med juridiske spørgsmål i en årrække eller permanent.
Endvidere vil Dansk Folkeparti fratage personer, der dømmes for bandekriminalitet eller dømmes for at have samarbejdet med bandekriminelle, muligheden for at drive virksomhed.


---

# Bedre dyrevelfærd i EU - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/bedre-dyrevelfaerd-i-eu

Mærkesager
Bedre dyrevelfærd i EU
Vi mener
Vi vil altid sætte dyrenes ret til et værdigt liv over økonomiske særinteresser.
Dyrevelfærden skal forbedres i hele EU - det er ikke kun et dansk problem.
EU bør forbyde pelsdyravl, tyrefægtning mm., der medfører unødig lidelse og udnyttelse af dyr.
Majbritt Birkholm
Veteranordfører, Ligestillingsordfører og Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
Mød Majbritt
Dyr skal behandles med værdighed, respekt og omsorg, og dyr skal anses som en værdsat og integreret del af samfundet. Desværre ser vi alt for ofte, at dyr udsættes for lidelse og mishandling af kommercielle årsager. Det vil vi sætte en stopper for. Dyrs velbefindende er centralt for Dansk Folkeparti, og derfor vil vi altid sætte dyrenes ret til et værdigt liv over økonomiske særinteresser.
Ringe dyrevelfærd er imidlertid ikke kun et dansk problem. Over hele Europa udnyttes dyr af kommercielle årsager. Derfor vil vi i Dansk Folkeparti påtage os et ansvar for at skabe bedre dyrevelfærd i hele Europa, og har derfor en række forslag til, hvordan EU bør fremme højere standarder for dyrevelfærd på tværs af EU’s medlemslande.
Dette omfatter blandt andet indførelse af strengere regler for dyretransport, bekæmpelse af dyremishandling og forbud mod praksisser, der medfører unødig lidelse for dyr. Ved at prioritere dyrevelfærd i EU-samarbejdet sender vi et signal om, at vi respekterer dyrenes og deres ret til et værdigt og naturligt liv uden unødig lidelse og udnyttelse.
Konkret foreslår Dansk Folkeparti følgende ti tiltag til forbedring af dyrevelfærden:
Forbud mod pelsdyravl i EU
Maksimale tider for dyretransport i EU
Forbud mod transport af slagtedyr ud af EU
Kæledyr skal kunne rejse med ejerne på ferie i hele EU
Forbud mod kosmetisk behandling af dyr i EU
Forbud mod tyrefægtning i EU
Fælles standarder for zoologiske haver i EU
Obligatorisk dyrlægetjek ved ridestævner
Forbud mod naturnationalparker i EU
1. Forbud mod pelsdyravl i EU
Mink mv. der avles til pelsproduktion, lever et formålsløst og kummerligt liv, indespærret i små bure indtil de aflives. Mange undersøgelser har påvist, at bl.a. mink lider alvorlig skade af deres uanstændige livsvilkår, hvilket bl.a. fører til aggressioner, hvor minkene bider og skader hinanden og ofte ender med åbne sår.  Denne industrielle udnyttelse af dyr for deres pelsskind er i strid med Dansk Folkepartis værdier om respekt for dyreliv og dyrenes værdighed.
Mange EU-lande har allerede forbudt pelsdyrproduktion, og en lang række modehuse og tøjmærker har ligeledes sendt pelsen på porten af hensyn til dyrevelfærden. Vi mener, at tiden er moden til et forbud mod pelsdyrproduktion i hele EU.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for et EU-bredt forbud mod pelsproduktion for at sikre, at dyrene ikke skal lide unødigt for modeindustriens skyld. Dyrevelfærd bør altid være et central hensyn i vores beslutninger, og et forbud mod pelsproduktion vil være et skridt i retning af at sikre et mere anstændigt forhold til dyr.
2. Maksimale tider for dyretransport i EU
Under lange transporter mangler dyr ofte adgang til tilstrækkelig plads, vand og hvile, hvilket kan medføre fysisk og psykisk belastning samt øge risikoen for skader og sygdomme.
Transport af dyr over lange afstande er derfor ofte årsag til unødig stress og lidelse hos dyrene samt spredning af sygdomme blandt lande.
Derfor mener Dansk Folkeparti, at der bør indføres klare grænser for, hvor længe dyr må transporteres i EU med henblik på at beskytte dyrene mod de negative konsekvenser af langvarig transport. Konkret foreslår vi, at der bør indføres maksimale transporttider på 8 timer – uanset om det er til opfedning eller slagtning.
Ved at indføre klare grænser for transporttider i EU sender vi et vigtigt signal om vores forpligtelse til at sikre dyrevelfærd på tværs af medlemslandene. Dette vil ikke kun reducere dyrenes lidelse, men det vil også fremme en mere ansvarlig og medfølende tilgang til handel og transport af levende dyr.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for EU-regulering, der fastsætter maksimale transporttider for dyr for at sikre, at dyrenes velfærd altid er i centrum. Dyrene fortjener beskyttelse mod unødig lidelse og stress under transport, og det er vores ansvar at sikre, at deres behov bliver prioriteret.
3. Forbud mod transport af slagtedyr ud af EU
Transport af dyr ud af EU med henblik på slagtning i et tredjeland indebærer væsentlige dyrevelfærdsmæssige betænkeligheder. Forholdene for dyrene undervejs i transporten er ofte problematiske, og ved slagtning i tredjelande bliver dyrene jævnligt udsat for grov mishandling og lidelse, der ikke lever op til vores minimumskrav for dyreslagtning.
I Dansk Folkeparti finder vi det problematisk, at dyrevelfærdsreglerne ikke overholdes for dyr fra EU, fordi de transporteres ud af Unionen. Vi mener, at dyr har ret til en værdig behandling – også uden for EU. Derfor vil vi arbejde for, at EU forbyder transport af slagtedyr ud af EU.
4. Kæledyr skal kunne rejse med ejerne på ferie i hele EU
Kæledyr er en integreret og vigtig del af mange menneskers liv og familier. Derfor er det vigtigt at sikre, at kæledyr kan nyde godt af samme muligheder for at rejse som deres ejere, så de ikke skal efterlades derhjemme uden ejernes tilstedeværelse i længere perioder. Ved at tillade kæledyr at rejse frit i EU, styrker vi ikke kun dyrenes trivsel, men også ejernes muligheder for at inkludere deres familiedyr i deres livsstil og rejseaktiviteter, samt muligheden for at rejse for de borgere, som har kæledyr.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for en harmonisering af reglerne for kæledyrs rejse i hele EU, så det bliver nemmere og mere praktisk for mennesker at rejse med deres kæledyr. Dette vil ikke kun gøre det lettere for ejere at tage deres kæledyr med på ferie – det vil også styrke det tætte bånd mellem mennesker og deres kæledyr.
5. Forbud mod kosmetisk behandling af dyr i EU
Kosmetisk behandling af dyr udgør en trussel mod deres fysiske og mentale velbefindende og kan medføre smerte og komplikationer. Derudover er det unaturligt og unødvendigt at ændre på dyrs udseende for at imødekomme menneskelige skønhedsidealer. Derfor vil Dansk Folkeparti forbyde kosmetisk behandling af dyr i EU.
Ved at indføre et EU-bredt forbud mod kosmetisk behandling af dyr sender vi et klart signal om vores værdier som samfund, der værner om dyrs integritet.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for et EU-bredt forbud mod kosmetisk behandling af dyr for at sikre, at dyrene ikke længere skal lide for menneskelige skønhedsidealer. Dyrevelfærd bør altid være en central faktor i vores beslutninger, og et forbud mod kosmetisk behandling af dyr vil være et vigtigt skridt i retning af at opnå dette mål.
6. Forbud mod tyrefægtning i EU
Tyrefægtning er en grusom og umoralsk praksis, der indebærer grov lidelse og mishandling af dyr alene for underholdningens skyld. Tyrefægtning forårsager alvorlige kvæstelser og stress for dyrene, der ofte udsættes for smertefulde skader og traumatiske oplevelser i ringen og visse tilfælde afgår ved døden. Derfor er vi inderligt imod tyrefægtning i Dansk Folkeparti.
Ved at indføre et EU-bredt forbud mod tyrefægtning sender vi et klart signal om vores forpligtelse til at respektere og værne om dyrelivets integritet. Dette vil ikke kun beskytte de involverede dyr, men det vil også fremme en mere civiliseret og medfølende tilgang til dyr i vores samfund.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for et EU-bredt forbud mod tyrefægtning for at sikre, at dyrene ikke længere skal lide for underholdningens skyld. Dyrevelfærd bør være prioritet i vores lovgivning og kultur, og et forbud mod tyrefægtning vil være et vigtigt skridt i retning af at opnå dette mål.
7. Bedre minimumsstandarder for dyrevelfærd i zoologiske haver i EU
Bedre minimumsstandarder for dyrevelfærd zoologiske haver vil bidrage til at højne niveauet af dyrevelfærd og sikre, at alle zoologiske haver i EU behandler dyr i fangenskab bedre. Dette vil bidrage til at skabe mere ensartede og ansvarlige forhold for dyr i fangenskab og sikre, at de lever et mere værdigt liv i overensstemmelse med deres naturlige behov.
Bedre minimumsstandarder for zoologiske haver vil ikke bare gavne dyrene, men det vil også styrke tilliden til zoologiske haver og sikre, at besøgende kan nyde dyrene med bedre samvittighed. Ved at indføre fælles standarder for zoologiske haver i EU sender vi nemlig et klart signal om vores engagement i at beskytte og fremme dyrevelfærd på tværs af medlemslandene.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for en harmonisering af reglerne for zoologiske haver i hele EU, så vi kan sikre, at dyrene lever under optimale forhold og behandles med den respekt, de fortjener.
8. Obligatorisk dyrlægetjek ved ridestævner
Dansk Folkeparti støtter indførelsen af obligatoriske dyrlægetjek ved ridestævner i hele EU for at sikre, at de heste, der deltager i ridestævner, er i god helbredstilstand og ikke udsættes for unødig risiko eller lidelse i forbindelse med konkurrencerne.
Obligatoriske dyrlægetjek vil bidrage til at forebygge skader og sygdomme hos heste, der udsættes for intensiv træning og konkurrence. Det vil også sikre, at heste, der deltager i ridestævner, er mere egnede til formålet og i færre tilfælde lider af skjulte helbredsproblemer.
Ved at indføre obligatoriske dyrlægetjek sender vi et klart signal om vores forpligtelse til at beskytte dyrenes og sikre, at de deltager i stævner under optimale forhold. Dette vil bidrage til at styrke tilliden hos ryttere, trænere og publikum, og samtidig vil det skabe øget fokus på dyrevelfærden i forbindelse med sportsbegivenheder med dyr.
Derfor presser Dansk Folkeparti på for en EU-regulering, der pålægger obligatoriske dyrlægetjek ved ridestævner. Dyrevelfærd bør altid være en prioritet, selv inden for konkurrence og sport, og det er vores ansvar at sikre, at dyrene behandles med den respekt og omsorg, de fortjener.
9. Forbud mod naturnationalparker i EU
Det er veldokumenteret hvor skadelige naturnationalparker, hvor der gives mulighed for dispensation fra dyrevelfærdslovgivning, kan være for de involverede dyr. Derfor vil vi i Dansk Folkeparti stoppe de nuværende planer om naturnationalparker i Danmark, og vi vil indføre et EU-bredt forbud mod naturnationalparker, så dyrene nyder større beskyttelse i hele Europa. Dyr bør i vores optik anses som en væsentlig og respekteret del af vores samfund, og skal derfor behandles med omsorg og værdighed, hvilket vores lovgivning skal afspejle.


---

# Ordentlige forhold til vores soldater og værnepligtige - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/ordentlige-forhold-til-vores-soldater-og-vaernepligtige

Mærkesager
Ordentlige forhold til vores soldater og værnepligtige
Dansk Folkeparti vil...
have bygget nye og tidssvarende bygninger fra bunden på kaserneområderne, fx indkvarteringsbygninger, gymnastiksale og undervisningsfaciliteter.
have ryddet og revet de gamle, nedslidte dele af kasernerne helt ned og genopbygget dem.
undersøge, om der pga. længere værnepligtsperiode skal opføres 1 til 2 helt nye kaserner fra bunden (som vi fx har bygget en ny politiskolen i Vejle) i områder, hvor der i dag ikke er kaserner, fx Lolland-Falster eller Fyn. Det betyder også nye bygninger til materiel, udstyr m.m.
at bygningerne bygges i offentlige-private partnerskaber, sådan som der også er udtrykt politisk ønske om i forsvarsforliget, og hvor hastighed for etablering er afgørende.
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
I rapporter og talrige mediehistorier har vi kunnet læse om, hvor nedslidte vores kaserner er. Selv de ”nyeste” kaserner, som har 50-60 år på bagen, er enten nedslidte eller ganske enkelt utidssvarende. Vi kan ikke byde vores soldater og værnepligtige nedslidte og utidssvarende bygninger og kummerlige forhold, når de er på arbejde.
Vores soldater, værnepligtige og de øvrige ansatte i Forsvaret skal have ordentlige og trygge forhold at arbejde i. Det gælder selvfølgelig også de bygninger, stuer (indkvartering med senge, bad, opholdsrum osv.), undervisningslokaler, gymnastiksale mv., som er en del af soldaternes hverdag og de værnepligtiges uddannelse.
Nu hvor regeringen selv har foreslået at hæve værnepligtsperioden fra 4 måneder til 11 måneder og sat 40 mia. kr. mere af til Forsvaret, kræver det en hel ny plan.
Derfor har vi 5 anbefalinger til en målrettet indsats for at forbedre vilkårene for vores soldater og værnepligtige.
De hidtidige forslag fra regeringen risikerer at bliver lappeløsninger, hvor renoveringer af eksisterende nedslidte bygninger ikke forhindrer, at medarbejderflugten fra Forsvaret fortsætter, og at vi ikke kan tiltrække de nye og unge medarbejdere, som vi har brug for for at kunne have et troværdigt forsvar.
Det kan vi ikke byde vores soldater og værnepligtige, og det er dårligt for Danmarks sikkerhed. Der skal gøres mere for at sikre vores soldater ordentlige forhold i hverdagen.
En række danske virksomheder, pensionsselskaber mv. har stærke kompetencer inden for byggeri, drift og vedligehold. Disse kan Forsvaret benytte sig af for at sikre, at byggeriet afleveres til tiden.
Derfor har Dansk Folkeparti 3 principper til fremtidens Forsvar:
Forsvaret skal dele byggerisiko med de private virksomheder, så de får tid til at prioritere deres kerneopgaver i Forsvaret.
Forsvaret og soldaterne skal have bygninger af høj kvalitet, som løbende holdes i orden og ikke slides ned igen efter få år på grund af dårlig vedligeholdelse.
Investeringerne i bygningerne skal skabe ny aktivitet, flere opgaver til det lokale erhvervsliv og håndværkere samt arbejdspladser i de byer og kommuner, som kasernerne ligger i.
Derfor foreslår Dansk Folkeparti 5 konkrete tiltag:
Der skal i den nye ramme sættes penge af til …
– at vi bygger nye og tidssvarende bygninger fra bunden på kaserneområderne, fx indkvarteringsbygninger, gymnastiksale og undervisningsfaciliteter.
– at vi får ryddet og revet de gamle, nedslidte dele af kasernerne helt ned og genopbygget dem.
Det er Forsvarets opgave at udpege de kaserner, der har størst behov for at bygge nyt.
Derudover foreslår Dansk Folkeparti, at det i forligskredsen inden for de næste år …
– undersøges, om der pga. længere værnepligtsperiode skal opføres 1 til 2 helt nye kaserner fra bunden (som vi fx har bygget en ny politiskolen i Vejle) i områder, hvor der i dag ikke er kaserner, fx Lolland-Falster eller Fyn. Det betyder også nye bygninger til materiel, udstyr m.m.
For at sikre, at nybyggeriet kan komme hurtigt i gang, men samtidig sker med ordentlig kvalitet og gode faciliteter for øje mange år frem, foreslår vi …
– at bygningerne bygges i offentlige-private partnerskaber, sådan som der også er udtrykt politisk ønske om i forsvarsforliget, og hvor hastighed for etablering er afgørende.
– at byggeriet skal ske ud fra en totaløkonomisk tilgang, dvs. at drift og vedligehold (fx 25-30 år) tænkes ind som krav fra starten af byggeriet. Forbillede herfor kan være Forsvarets Efterretningstjenestes hovedsæde, som også særskilt er nævnt i forsvarsforliget.


---

# Markante velfærdsløft og skattelettelser til danskerne - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/markante-velfaerdsloeft-og-skattelettelser-til-danskerne

Mærkesager
Markante velfærdsløft og skattelettelser til danskerne
Vi mener
Vores ældre fortjener bedre. Derfor vil vi give 1.000 kr. ekstra skattefrit til trængte pensionister, mens vi giver ældreplejen et løft med 6,5 mia. kr.
Danske familier skal stimuleres til at få flere børn med et nyt familiefradrag
Vi investerer massivt i sundhedsområdet med 10 mia. kr.
Vi afskaffer udviklingsbistanden og erstatter den med en nødhjælpspulje
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
Det er muligt både at løfte velfærden markant, styrke trygheden og give skattelettelser til helt almindelige danskere. Det viser Dansk Folkeparti med denne økonomiske 2030-plan, som er et fuldt finansieret bud på en ny retning for Danmark. En retning, der vil forbedre forholdene for mange danskere og sikrer de nødvendige, varige forbedringer af bl.a. ældreplejen og på sundhedsområdet.
Men planen kræver politisk vilje til at sætte danskerne først og et opgør med den nuværende udlændinge- og integrationspolitik, hvor der bruges milliarder på passiv forsørgelse af udlændinge og virkningsløse integrationsprojekter, ligesom vi sender mange milliarder af sted gennem udviklingsbistanden. Nærværende 2030-plan er derfor opdelt i to: 1) prioriteter frem mod 2030 og 2) potentialer.
I første afsnit fremlægger DF en række forslag til, hvordan anderledes prioriteter sammen med det forventede råderum kan skabe et bedre samfund for danskerne i 2030. DF foreslår, at den nuværende udviklingsbistand afskaffes og erstattes af en nødhjælpspulje, hvilket vil kunne frigøre næsten 20 mia. kr. Vi indfører et opgør med overadministration i stat, regioner og kommuner, som koster skatteyderne milliarder af kroner, og et opgør med offentligt bureaukrati, som vil frigøre op mod 13 mia. kr. Desuden frigøres et større milliardbeløb via sanering af erhvervsstøtteordninger, afskaffelse af SU på kandidatniveau, tilbagerulning af planlagte topskattelettelser og en reform af jobcentrene.
Disse ændringer i måden, vi bruger borgernes penge, giver blandt andet rum til følgende løfter:
Pensionister og seniorer får et mærkbart løft med over 30 mia. kr.
Ældreplejen styrkes med ekstra 6,5 mia. kr. årligt til værdig ældrepleje.
Sundhedsområdet styrkes med ekstra 10 mia. kr.
Erhvervsuddannelserne løftes med ekstra 1 mia. kr.
Der afsættes 2 % af BNP årligt til det danske forsvar.
Grænsekontrollen styrkes med ekstra 300 mio. kr.
Der oprettes et særligt dyrepoliti, der skal bekæmpe vanrøgt at dyr.
Politiet tilføres ekstra 1,5 mia. kr.
Kriminalforsorgen styrkes.
Der afsættes 1 mia. kr. til oprettelse af en kystbeskyttelsespulje.
Arveafgiften fjernes, og håndværkerfradraget genindføres.
Store Bededag genindføres.
Der afsættes 5 mia. kr. til et lønløft til offentligt ansatte, særligt sundhedsansatte.
Registreringsafgiften lempes.
Der indføres et nyt fradrag til familier med tre eller flere børn.
I andet afsnit – potentialerne – tager vi hul på de forbedringer af hverdagen, som danskerne ville kunne opleve, såfremt vi gennemførte Dansk Folkepartis udlændingepolitik, flyttede udlændingebyrden ud af Danmark og opsagde de konventioner, som i dag tvinger Folketinget til at føre en udlændingepolitik, som hverken politikerne – eller befolkningen – ønsker.
Danmark er ikke – og skal aldrig være – et indvandrerland. Vi ønsker derfor et markant opgør med den forfejlede indvandringspolitik, som siden 1983 har kostet danskerne milliarder – og ikke mindst kostet os trygheden og genkendeligheden i vores eget fædreland. Er danskerne med på at tage et opgør med denne forfejlede politik, kan de enorme summer, som indvandringen koster os, omsættes i endnu flere skattelettelser og velfærdsforbedringer. Det er, hvad vi derfor kalder ”potentialerne”.
Hent som PDF
Dansk Folkepartis prioriteter frem mod 2030
Made with Flourish • Create a table
Tryghed og respekt for ældre og seniorer
Mange pensionister er så pressede økonomisk, at det er direkte uværdigt. Det skyldes både, at reguleringen af folkepensionen ikke er fulgt med lønudviklingen og at den kommunale ældrepleje som følge af regeringens aftaler med kommunerne halter gevaldigt efter. På flere områder er vores pensionister derfor blandt tidens hårdest ramte – økonomisk på grund af inflationen og i livskvalitet som følge af manglende politisk prioritering. Begge dele ønsker Dansk Folkeparti at rette op på ved at give vore trængte pensionister et økonomisk løft, der reelt forbedrer deres livssituation. Det skal være slut med nedskæringer på ældreområdet, og slut med de forfærdelige historier om, hvordan vi behandler vores ældre. Dansk Folkeparti vil investere massivt i ældreområdet, og vi har afsat 6,5 mia. kr. til et kommende udspil.
Men seniorpolitik handler ikke kun om de ældre, der har trukket sig tilbage. Rigtigt mange seniorer oplever reel diskrimination på arbejdsmarkedet og trækker sig tilbage uden egentlig at have lyst hertil. Det skal vi gøre noget ved. Vore seniorer skal ses som en ressource – ikke en byrde. Og i Dansk Folkeparti tror vi på, at vi i fællesskab kan løse mange af problemerne med mangel på arbejdskraft ved at bruge ”gulerod” – og ikke pisken, når vi skal indrette et fleksibelt arbejdsmarked, så seniorer i højere grad har lyst til at blive fremfor at trække sig tilbage stadig tidligere. Konkret prioriteres fem centrale initiativer.
1. 1.000 kr. mere om måneden i rådighedsbeløb til trængte pensionister – efter skat
Vi foreslår, at pensionister, der i dag modtager fuldt pensionstillæg, skal have 1.000 kr. skattefrit pr. måned, svarende til 12.000 kr. om året. Dette svarer rundt regnet til, at 600.000 pensionister vil modtage 1.000 kr. hver måned – skattefrit. Samtidig foreslår vi også, at pensionister med reduceret pensionstillæg modtager et tilsvarende reduceret beløb. I alt vil forslaget berøre ca. 950.000 eller ca. 85% af Danmarks folkepensionister.
Der afsættes 7,2 mia. kr. til forslaget.
2. Udvidelse af seniorpensionen
Dansk Folkeparti foreslår at lempe arbejdskravet for at kunne modtage seniorpension fra 15 til 18 timer, så flere nedslidte end i dag fremadrettet skal kunne modtage seniorpensionen. Dermed vil Dansk Folkeparti gennemføre den aftale, der blev indgået med S-regeringen før valget. Desværre er Socialdemokratiet løbet fra aftalen i SVM-regeringen og vil nu alligevel ikke gennemføre den.
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslaget.
3. Udvidelse af seniorpræmien
Vi skal værdsætte vore seniorer – ikke skræmme dem ud af arbejdsmarkedet. Vi skal gøre op med aldersdiskrimination og tilskynde folk over pensionsalderen, som ikke er nedslidte, til at blive lidt længere. Derfor foreslår Dansk Folkeparti at udvide seniorpræmien til 60.000 kr. årligt i tre år efter folkepensionsalderen. Ved at indføre en præmie vil vi gøre det mere attraktivt, men frivilligt at blive på arbejdsmarkedet.
Der afsættes 0,37 mia. kr. til forslaget.
4. Ældreudspil
Der er alt for mange eksempler på omsorgssvigt, utilstrækkelig service og umenneskelig behandling af vores ældre. Danmark skal atter have en værdig ældrepleje. Det skylder vi vores ældre medborgere – og hinanden. Derfor er der brug for en hurtig og omfattende indsats, der kan løfte ældreplejen til et værdigt niveau. Dansk Folkeparti vil derfor fremlægge et ældreudspil, der vil gøre op med årelange nedskæringer og ligegyldighed. Det skal være slut med uværdig ældrepleje. Derudover vil vi også tage fat på udfordringerne, når førtidspensionister overgår til at være folkepensionister.
Der afsættes 6,5 mia. kr. til forslaget.
5. Demografisk træk
På grund af stigende demografiske udgifter – dvs. udgifter hovedsageligt som følge af, at vi heldigvis bliver flere ældre – afsættes et betydeligt beløb for at opretholde det nuværende velfærdsniveau. Derfor afsætter Dansk Folkeparti et beløb, der svarer til den demografiske udvikling frem mod 2030.
Der afsættes 19 mia. kr. til forslaget.
Et værdigt samfund med værdig velfærd
Med verdens højeste skattetryk har danskerne krav på verdens bedste sundhedssystem. Men med lange ventelister og stribevis af skandaler er vi desværre langt fra den virkelighed. Det er derfor på tide, at vi investerer massivt i sundhedsområdet og ikke mindst, at vi sikrer sammenhængen mellem land og by, mellem generationer og mellem faggrupper.
Vi afsætter et betydeligt merbeløb til de offentligt ansatte, der ikke fik del i de overståede lønforhandlinger, men som i lige så høj grad fortjener et løft. Samtidig genindfører vi Store Bededag som fridag. Afskaffelsen var ikke blot et unødvendigt og uvarslet angreb på os som lønmodtager, men også på vores kulturelle og historiske selvforståelse i Danmark. Det har vi selvfølgelig også afsat penge til at rette op på, så danskerne fremadrettet kan fejre Store Bededag sammen med venner og familie.
1. Sundhedsudspil
Vi foreslår, at der investeres massivt i vores sundhedssektor. Med 10 mia. til et kommende sundhedsudspil vil vi tage fat i de store udfordringer, vi lige nu ser i vores sundhedssystem. Vores sundhedssektor skal være til for danskerne, og derfor fortjener sundhedsvæsnet et værdigt løft.
Der afsættes 10 mia. kr. til forslaget.
2. Løft af erhvervsuddannelserne
Vores erhvervsuddannelser trænger til et gevaldigt løft. I dag bruges ca. 8 gange så mange skattekroner på en studerende med en lang videregående uddannelse som på en elev på erhvervsuddannelserne. Den skævhed vil Dansk Folkeparti gøre op med. Vi skal skabe lighed i uddannelsessystemet, så erhvervsuddannelserne fremadrettet ikke bliver behandlet som andenrangs-uddannelser. Midlerne skal fordeles i samarbejde med skolerne og skal bl.a. gå til bedre faciliteter, nyt materiale og bedre undervisning.
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget. Dansk Folkeparti vil dermed mere end fordoble det afsatte beløb fra aftalen om erhvervsuddannelser fra 2023.
3. Landdistrikter og øer
Mange små lokalsamfund uden for de store byer er under pres. Når skoler og butikker lukker, forsvinder livsgrundlaget, og folk flytter væk. Samtidig er mange af vore landområder ved at blive omdannet til rene ørkener af solceller og vindmøller, som understreger den tomhed, affolkningen medfører. Det er en trist og ulykkelig udvikling, og derfor vil Dansk Folkeparti investere i udviklingen af landdistrikter og øer, så Danmark også i fremtiden vil være et land med levende menneskelige fællesskaber uden for de store byer.
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslaget.
4. Lønløft til offentligt ansatte
Der skal gøres meget mere for at tiltrække og fastholde især sundhedspersonale i det regionale og kommunale system. Derfor vil Dansk Folkeparti afsætte et betydeligt beløb som et lønløft til offentligt ansatte. Heraf vil Dansk Folkeparti afsætte yderligere 2 mia. kr. i tilknytning til de allerede afsatte 3 mia. kr. i lønforhandlingerne.
Der afsættes i alt 5 mia. kr. til forslaget.
5. Store Bededag genindføres
SVM-regeringen valgte som en af sine første handlinger trods stor folkelig modstand at afskaffe Store Bededag, der ellers har været national helligdag siden 1686. Beslutningen var et urimeligt angreb på dansk kulturarv, en kristen tradition og i strid med flertallets ønsker. Dansk Folkeparti vil derfor genindføre Store Bededag.
Der afsættes 3,25 mia. kr. til forslaget.
Et trygt Danmark
Det skal være trygt at være dansker. Derfor skal dansk rets- og udlændingepolitik strammes markant, så vi bedre kan kontrollere, hvem der kommer ind i landet, og sikre, at kriminelle kommer bag tremmer. Derfor vil Dansk Folkeparti investere i både grænsekontrol og kriminalforsorgen, ligesom vi vil afsætte flere midler til vores politi, så de fremadrettet har flere ressourcer til at løse deres opgave med at passe på os alle.
Danskernes tryghed kommer dog ikke alene med bedre politi og grænsekontrol. Vi lever i en ustabil verden med krig i Europa. Derfor er det nødvendigt at investere mere i vores forsvar. Dansk Folkeparti har i mange år talt for, at Danmark skal leve op til sine NATO-forpligtelser, og der er naturligvis også afsat penge til, at vi frem mod 2030 afsætter svarende til 2% af BNP til forsvaret.
1. Et forsvar på 2% af BNP
Danmark presses på mange fronter. Det gælder også internationalt, hvor russernes aggression og krig i Ukraine har medført en ny sikkerhedssituation for Danmark. Det har længe været Dansk Folkepartis politik, at vi skal opfylde alliancebetingelserne i NATO. Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at vi i alle år frem mod 2030 bruger 2% af BNP på forsvaret. Vi har ikke råd til andet, og vi går i Dansk Folkeparti også gerne ind i forhandlinger om at hæve beløbet yderligere.
Der afsættes 16 mia. kr. til forslaget.
2. En effektiv grænsekontrol
Krig, indvandring og terrorisme truer det danske samfund. Vi ved, at grænsekontrol virker, og det er på tide at udbygge den. Derfor vil vi investere i flere grænsevagter og sikre permanente installationer, som kan forbedre sikkerheden.
Der afsættes 0,3 mia. kr. til forslaget.
3. Flere ressourcer til politiet
Sagsbunkerne hober sig op hos politiet, som er presset af mange opgaver og få ressourcer. Danskernes tryghed påvirkes af sagsbehandlingstiden, som er urimeligt lang. Den slags slider på borgernes retsfølelse og øger utrygheden. Derfor er der brug for flere midler, så politiet kan få et mærkbart løft. En del af midlerne anvendes til at oprette et egentligt dyrepoliti.
Der afsættes 1,5 mia. kr. til forslaget.
4. Flere midler til kriminalforsorgen
Der er pladsmangel i fængslerne i Danmark. Stadig hårdere kriminalitet straffes med fodlænkestraf. Dermed kan farlige kriminelle under afsoning færdes blandt almindelige danskere, hvilket er urimeligt og krænkende for retsfølelsen.
Samtidig er der mangel på fængselsbetjente. Dansk Folkeparti vil gøre det langt mere sikkert at gå på arbejde i fængslerne. Vi foreslår derfor, at der investeres mærkbart i kriminalforsorgen.
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget.
5. Kystbeskyttelsespulje
Voldsomt vejr med stormfloder og orkaner har de seneste år skabt store ødelæggelser i havne, sommerhusområder og byer langs de danske kyster. For at imødekomme denne udfordring vil Dansk Folkeparti investere i øget kystbeskyttelse. Dansk Folkeparti foreslår en ny pulje målrettet områder, hvor udfordringerne er størst. Det må aldrig være sådan, at danskerne ikke kan føle sig trygge i eget hjem.
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget.
6. Ny nødhjælpspulje
Danmark bruger alt for mange skattekroner på udviklingsprojekter i den 3. verden, der oftest er uden reel effekt og hvor pengene havner i forkerte lommer. Derfor vil vi i Dansk Folkeparti afskaffe udviklingsbistanden og i stedet oprette en nødhjælpspulje målrettet flygtninge i deres nærområde. Blandt andet kan midlerne bruges til at oprette en dansk flygtningelejr med dansk jurisdiktion.
Der afsættes 2,5 mia. kr. til forslaget.
Skattelettelser, lønløft og vækst til almindelige danskere
Dansk Folkeparti ønsker at sænke skatten for helt almindelige danskere. Stigende forbrugspriser har nemlig gjort det svært at være dansker. Derfor har vi i vores økonomiske 2030-plan afsat ca. 20 mia. kr. i skattelettelser til danskerne. En stor del skal gå til et nyt fradrag til danske familier, mens vi også foreslår at fjerne arveafgiften og genindføre håndværkerfradraget. Samtidig vil vi også sænke registreringsafgiften på almindelige familiebiler, så flere familier har råd til bil nummer to. Herudover foreslår vi at fjerne den nye flyafgift, og vi vil gøre elevlønninger for unge skattefrie.
For Dansk Folkeparti er skattepolitik ikke alene økonomipolitik men især også værdipolitik. Derfor har vi målrettet skattelettelser, hvor vi mener, at behovet er størst og hvor pengene gavner mest.
1. Arveafgiften fjernes
Staten skal ikke oven i sorgen over tabet af et familiemedlem også beslaglægge dele af familiemedlemmets formue. Det er principielt forkert, at staten opkræver denne skat. Dansk Folkepartis holdning er, at arveafgiften (bo- og gaveafgiften) er gravrøveri – en urimelig skat af penge, som allerede er beskattet op til flere gange. Vi mener derfor, at arveafgiften bør afskaffes.
Der afsættes 4,35 mia. kr. til forslaget.
2. Håndværkerfradrag på 50.000 kr. årligt
Dansk Folkeparti vil genindføre håndværkerfradraget, der er en håndsrækning til familier med en presset økonomi, som kan få råd til eksempelvis energiforbedringer og vedligeholdelse af boligen. Ydermere skaber fradraget omsætning og dermed arbejdspladser hos især små og mellemstore virksomheder og begrænser mængden af sort arbejde.
Der afsættes 1,1 mia. kr. til forslaget.
3. Nyt familiefradrag
Dansk Folkeparti ser med bekymring på den faldende fertilitet. Danske kvinder bliver stadig ældre som førstegangsfødende, og befolkningsudviklingen blandt danskere er dalende. Der bliver færre og færre danskere.
Vi vil derfor investere i danske familier og tilskynde til, at familierne får flere børn. Det skal ske ved at indføre et nyt fradrag, der efter fødslen af barn nummer tre udbetales pr. hjemmeboende barn under 18 år. Fradraget er på 2.500 kr. pr. måned pr. barn og kan udnyttes ved arbejdsindtægter til hver forælder. Fradraget skal i videst muligt omfang gå til danske børnefamilier, så flere danskere motiveres til at få flere børn.
Med dette forslag vil en familie med to forældre og tre børn, hvor begge forældre arbejder, til sammen få 180.000 kr. i årligt fradrag. Forslaget skal være med til at understøtte familiernes økonomi og bidrage til at øge fertiliteten.
Der afsættes 6,3 mia. kr. til forslaget, men det må forventes at medføre færre udgifter, da forslaget kun omfatter danske statsborgere.
4. Lempelse af registreringsafgiften
Danmark har en af verdens højeste bilafgifter. Det går ud over helt almindelige danskere, der er afhængige af en bil for at få hverdagen til at hænge sammen. Dansk Folkeparti ønsker at sænke registreringsafgiften på almindelige familiebiler, så flere familier får råd til en bil i familieklassen og dermed bliver mindre afhængige af at skulle bo i de store byer. Konkret foreslås det at hæve beløbsgrænsen på 150 pct. til 260.000 kr., hvilket er en stigning på mere end 40.000 kr., mens satsen op til de 260.000 kr. sænkes med 15 pct.-point til 70%. Forslaget vil gøre familiebiler markant billigere.
Der afsættes 2,9 mia. kr. til forslaget.
5. Flyafgiften fjernes
Flyvning skal ikke være forbeholdt de rigeste danskere. Derfor vil Dansk Folkeparti tilbagerulle den nye afgift, som et politisk flertal har indført. Forhøjelsen af ældrechecken, som blev finansieret af flyafgiften, fastholdes.
Der afsættes 1,25 mia. kr. til forslaget.
6. Skattefri elevløn
Dansk Folkeparti mener, at det skal gøres langt mere attraktivt at gå ind i erhvervsfag som ung. Derfor vil vi gøre elevlønnen skattefri. Det vil betyde, at personer, der er startet på uddannelsen før de er fyldt 25 år, vil få et langt større rådighedsbeløb i løbet af deres uddannelse. Dermed sikres det, at vi i fremtiden vil have tilstrækkeligt med faglærte.
Der afsættes 2,5 mia. kr. til forslaget.
7. Iværksætterstrategi
Dansk Folkeparti vil have en ny iværksætterstrategi, som skal bidrage til at gøre Danmark mere innovativt og nyskabende.
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget.
8. Hjemmepasningsfradrag
Dansk Folkeparti foreslår et hjemmepasningsfradrag for børn i alderen 1-3 år, der modsvarer den gennemsnitlige kommunale omkostning ved vuggestuepladser.
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslaget.
Yderligere prioriteter
Vi har i den økonomiske plan afsat et beløb til yderligere prioriteter. Det sker for at skabe et rum for, at vi kan fremlægge nye forslag i perioden indenfor den afsatte ramme.
Der er afsat 4,74 mia. kr. til yderligere prioriteter.
Overfinansiering
Dansk Folkepartis økonomiske plan er overfinansieret med 5 mia. kr.
Vores finansiering af planen
Made with Flourish • Create a table
1. Prioriteringsrum
Dansk Folkepartis økonomiske plan er delvist finansieret af det finanspolitiske råderum. Samtidig har regeringen indført en række politiske tiltag. Vi har i den forbindelse beregnet et samlet prioriteringsrum.
Der findes 62,5 mia. kr.
2. Administration og ledelse
Dansk Folkeparti vil reducere arbejdsopgaver og antallet af medarbejdere indenfor især statens ledelse og administration, men også i kommuner og regioner (udover de 3 mia. kr., som SVM-regeringen vil spare på kommunernes administration). Dansk Folkeparti vil indføre et bureaukratiloft i staten, der er tilsvarende personaleforbruget på administration og ledelse i 2011 inkl. ændringer i prisindekset for staten. Et sådant loft kan ifølge en CEPOS-analyse give en besparelse på ca. 11,5 mia. kr. Desuden vil Dansk Folkeparti effektivisere i en række kommuner og regioner, hvor der sikres et finansieringsbidrag gennem en lavere økonomisk ramme til kommuner og regioner. Udmøntningen af effektiviseringen foregår ude i kommuner og regioner.
Der frigøres 13 mia. kr.
3. Jobcentre skal reformeres
Dansk Folkeparti vil reformere jobcentrene. Beskæftigelsesindsatsen skal i højere grad underlægges a-kasserne, ligesom jobcentrene skal nedlægges. I den forbindelse afventes ekspertgruppens for fremtidens beskæftigelsesindsats, som Dansk Folkeparti ved fremlæggelse vil tage udgangspunkt i.
Her findes 3 mia. kr.
4. Saneret erhvervsstøtte
Dansk Folkeparti vil sanere erhvervsstøtten med 1 mia. kr.
Her findes 1 mia. kr.
5. Udviklingsbistand
Dansk Folkeparti vil afskaffe udviklingsbistanden. Den er for 2024 opgjort som 20,5 mia. kr., svarende til 0,7% af BNI. I stedet indføres en nødhjælpspulje.
Her findes 20,5 mia. kr.
6. SU-lån på kandidatuddannelsen
Dansk Folkeparti mener, at der skal tages et opgør i uligheden mellem uddannelser. Dansk Folkeparti vil sikre, at personer på erhvervs- og professionsuddannelser ikke forfordeles. Derfor vil Dansk Folkeparti omdanne uddannelsesstøtten på kandidatuddannelsen til at være lånebaseret.
Her findes 1,7 mia. kr.
7. Topskattelettelser
Dansk Folkeparti ruller aftalepartiernes topskattelettelser tilbage. Dansk Folkeparti er tilhængere af skattelettelser og har ovenfor prioriteret helt almindelige danskere. I en tid, hvor forbrugspriserne presser mange husholdninger, mener vi ikke, at tiden er til topskattelettelser. Derfor vil vi rulle topskattelettelserne fra personskattereformen tilbage.
Dette beløb udgør 1,8 mia. kr.
8. Fjern integrationsprojekter
Dansk Folkeparti mener, at integration er et personligt ansvar. Derfor bør der ikke bruges midler på integrationsprojekter. Desværre kan/vil regeringen ikke fremlægge tal for, hvor meget der årligt benyttes på lovbundne integrationsprojekter. Ikke-lovbundne integrationsprojekter i kommunerne opgøres som 350 mio. kr. årligt, hvilket Dansk Folkeparti vil fjerne.
Her findes derfor 0,35 mia. kr.
9. Danmarks Radio
Dansk Folkeparti vil skære 800 mio. kr. fra Danmarks Radios budgetramme. Dansk Folkeparti mener, at Danmarks Radio i højere grad skal fokusere på at levere public service-ydelser. Derfor lægger vi i denne plan op til, at DR’s budgetramme beskæres fremadrettet.
Her findes derfor 0,8 mia. kr.
10. Fjern luftfartsinvesteringer
I forbindelse med flyafgiften blev en række initiativer til luftfarten aftalt. Ca. halvdelen af indtægterne fra flyafgiften er gået til disse initiativer, mens den anden halvdel gik til en øget ældrecheck. Mens Dansk Folkeparti er uenige i flyafgiften, er vi bestemt ikke uenige i, at ældrechecken skal øges. Derfor tilbageruller vi udelukkende luftfartsinvesteringerne fra aftalen.
Her findes derfor 0,61 mia. kr.
Potentialer
Made with Flourish • Create a table
1. Udlændinge
Integration er et personligt ansvar, ligesom arbejdsløse og kriminelle udlændinge ikke hører til i Danmark. Det er derfor Dansk Folkepartis politik, at disse personer udvises, og at de ressourcer, de i dag lægger beslag til, frigøres til danskerne.
Finansministeriet har i seneste opgørelse opgjort udgifterne til ikke-vestlige indvandrere og efterkommere til 27 mia. kr, mens det egentlige beløb er højere. Gennemførte vi Dansk Folkepartis udlændingepolitik, kunne der derfor som minimum findes 27 mia. kr. i potentialer.
2. EU
Dansk Folkeparti er modstandere af EU. Og den dag, der findes et godt handelspolitisk alternativ, vil vi søge i den retning – ikke før. Danskerne skal ikke betale for sydeuropæernes dårlige økonomi. I den følgende budgetperiode bør der derfor findes et betydeligt milliardbeløb ved at beskære EU-budgettet.
Her findes derfor 4 mia. kr.
Hvordan kan potentialet bruges?
Made with Flourish • Create a table
1. Loft over pensionsalderen på 70 år
Det er et stort ønske for Dansk Folkeparti at sikre den danske befolkning en ordentlig og værdig alderdom. Derfor har vi i planen afsat milliarder til at hæve velfærdsniveauet for bl.a. ældreområdet. Men det betyder også noget, hvornår man kan få lov til at gå på pension. Når Folketinget i 2025 skal behandle folkepensionsalderen for 2040, hvor tilbagetrækningsalderen er projekteret til 70 år, mener Dansk Folkeparti, at der her skal ske en fastfrysning. På den måde kan fremtidige generationer også kunne trække sig tilbage med værdighed.
Pensionskommissionen kom i maj 2022 med en række beregninger på de økonomiske omkostninger forbundet med en fastfrysning af pensionsalderen på 70 år. Pensionskommissionen kom frem til, at en fastfrysning ville have omkostninger for 1,8 % af BNP. I kommissionsrapporten beskrives det yderligere, at justeringer bør balancere hensynet mellem den forventede pensionsperiode og udviklingen i holdbarheden af de offentlige finanser.
Siden Pensionskommissionens rapport har Finansministeriet fremlagt nye beregninger på holdbarheden af de offentlige finanser, der her viser klare forbedringer. Heraf er det hensigtsmæssigt at diskutere, om man skal sænke pensionsalderen i Danmark – og yderligere end Pensionskommissionens forslag. Finansministeriet opgør i det seneste 2030-planforløb, at de offentlige finanser er holdbare med 1,5% af BNP. Det betyder altså, at skal vi fastfryse pensionsalderen i 2040 på 70 år, mangler der tilsvarende 0,3% af BNP, hvis vi følger Pensionskommissionens metodiske opgørelse og beregninger.
0,3% af BNP kan omregnes til ca. 8,5 mia. kr. Dermed skal der afsættes 8,5 mia. kr. for at fastfryse pensionsalderen på 70 år. Det vil vi prioritere i Dansk Folkeparti. Vores forslag er derfor, at får vi hjemsendt arbejdsløse og kriminelle udlændinge, og får vi flere udlændinge i arbejde, kan fremtidige generationer også sikres en værdig tilbagetrækningsalder.
Men allerede i dag trækker stadig flere danskere sig frivilligt tilbage – tidligere end Finansministeriet forudser. Det er derfor ikke bare et ønske fra Dansk Folkeparti – men en bunden opgave – at håndtere problemet med tilbagetrækningsalderen. Og den gode nyhed er, at pengene er der, hvis vi går over til den rigtige udlændingepolitik.
2. Halvér momsen på fødevarer
Danmark har den højeste moms på fødevarer i Europa. Næsten alle andre europæiske lande har en lavere fødevaremoms. I Sverige er momsen på fødevarer på 12 procent og i Tyskland blot syv procent. Dansk Folkeparti ønsker at halvere fødevaremomsen. De sidste par års stigende priser har kostet mange danskere dyrt. Det har gjort helt almindelige dagligvareindkøb væsentligt dyrere og gjort det svært for mange at få pengene til at slå til. En halvering af fødevaremomsen vil derfor falde på et tørt sted hos mange danskere – børnefamilier, pensionister, studerende mv.
Ifølge Skatteministeriet vil en halvering af fødevaremomsen koste i omegnen af 13 mia. kr. at indføre. Hvis vi får styr på udgifterne til indvandring, vil der være råd til et sådant forslag, der vil komme mange danskere til gode.
3. Lemp modregningsreglerne markant for folkepensionister
Dansk Folkeparti mener, at modregningsreglerne er alt for hårde i dag. Det var et skridt i den rigtige retning, da DF og et folketingsflertal valgte af afskaffe modregningen af pensionen ved arbejdsindkomst. Men virkeligheden er, at der på mange områder stadig modregnes i folkepensionisternes indkomst. Derfor foreslår vi at hæve fradragsgrænsen for modregningen af folkepensionisternes pensionstillæg med 100.000 kr. for både enlige og samlevende. Forslaget vil betyde, at mange tusinde fremadrettet ikke vil blive modregnet.
Der afsættes 2,9 mia. kr. til forslaget.
4. Mere velfærd til danskerne
Som beskrevet i denne plan vil det faktisk være muligt både at løfte velfærden markant, styrke trygheden og give skattelettelser til helt almindelige danskere.
Vi kan både få en værdig ældrepleje, et ordentligt sundhedsvæsen, give erhvervsuddannelserne et markant løfte, styrke politi og fængselsvæsen og gennemføre skattelettelser. Men det kræver vilje til at sætte danskerne først og tage et markant opgør med den nuværende udlændinge- og integrationspolitik, som er en enorm belastning for Danmark – økonomisk, kulturelt og i forhold til tryghed og sikkerhed.


---

# Ro, orden og tryghed i folkeskolen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/ro-orden-og-tryghed-i-folkeskolen

Mærkesager
Ro, orden og tryghed i folkeskolen
Vi mener
Voldelige elever skal kunne bortvises
Skoleledere skal have pligt til at gribe ind over for vold, seksuelle krænkelser mv.
Sanktioner skal kunne anvendes uden godkendelse fra forældre
Klare regler for lærerens magtanvendelse
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
Skal vi redde folkeskolen, må politikerne på Christiansborg skabe ro, orden og tryghed for elever, forældre og lærere.
Skolen er det sted, hvor eleverne gerne skulle blive en hel del klogere. Vi sender også børn i skole for at gøre dem til dannede mennesker, der indgår i sunde fællesskaber, viser hensyn og udviser respekt for andre. Og det kræver, at der hersker ro, orden og tryghed: i klasseværelset, i skolegården, til og fra skole, og på toiletterne.
Alt imens vi fire DF-folketingsmedlemmer med undervisningserfaring satte os ned og formulerede vores 10 forslag til opstramning og forbedring, som du kan læse her, var forældre flere steder i Danmark i gang med at underskrive opfordringer til politikerne om at gribe ind og gøre Folkeskolen til et mere trygt sted for deres børn. Hundreder har skrevet under.
På stadig flere skoler beretter forældrene om et råt klima, som de ikke længere vil tolerere, men som skolernes ledere og lærerne åbenbart ikke kan få bugt med. Og vi taler ikke om kåde ”drengestreger”, men om vold, grov mobning, seksuelle overgreb, foragt for lærerne og massiv ødelæggelse af undervisningen.
Den slags har stået på i årtier, især i de store byer. Men nu krakelerer Folkeskolen også i provinsen. For nylig kom Borup Skole i Køge Kommune i søgelyset. Men er Borup Skole blot en enlig svare i provinsen? Et enkeltstående tilfælde? Næppe: få dage efter Borup kom det frem, at 113 forældre i landsbyen Agedrup nær Odense med deres underskrift viste, at de havde fået nok af skoleledelsens slaphed. Også fra Agedrup får vi beretninger om seksuelle krænkelser, vold, og trusler med kniv. På Agedrup Skole frygter børnene deres fødselsdag, for så får de rituelle bank af en bøllebande.
En far i Agedrup siger: ”Vi efterlyser konkrete tiltag… men vi har på møder fået at vide, at ledelsen ikke tror på straf eller konsekvenser, og at de tror, at pædagogikken vil sejre”.
Pædagogikken? I den pædagogik, som hersker, bliver voldelige elever kaldet ”utilpassede”. Når de tvinger andre børn til sexlege, kaldes det ”grænseoverskridende adfærd.” Spyt, slag og spark imod lærere bliver kaldt ”uhensigtsmæssig”, eller ”uacceptabel adfærd”. Og den frygtløse bølle, som aldrig har lært at frygte konsekvenser, bliver efter sine voldshandlinger lomme-diagnosticeret som ”udad-reagerende”. Når forældrene til hans ofre har fået nok, opfordrer skolelederen til ”dialog” og forlanger ”arbejdsro”, og lover mere ”klar kommunikation”.
Men al den ordgas tjener kun til at sløre, hvad Folkeskolen har brug for: Ro, orden, respekt, opdragelse og tryghed. Og det kræver en type skoleledere, som selv har – og som kan udruste lærerne med – autoritet, selvtillid, mod og handlekraft.
For at nå dertil, må vi have nye regler. Og dem er Dansk Folkeparti parat til at udstyre folkeskolens ansatte med. Men det haster. Lad os tage Folkeskolen tilbage, før det er for sent.
10 punkter for ro, orden og tryghed i folkeskolen
1. Voldelige elever skal kunne bortvises
Dansk Folkeparti vil have skærpet bekendtgørelsen om orden i folkeskolen. En skoleleder skal kunne bortvise og udskrive en elev, som har gjort sig skyldig i grove tilfælde af vold, seksuelle krænkelser eller anden asocial opførsel, og som trods advarsler vedbliver at true andre elevers tryghed, belaster undervisningen og udfordrer lærernes autoritet. Skolelederen skal have beføjelse til at bortvise en elev uden først at indhente forældrenes, skolebestyrelsens eller forvaltningens godkendelse og uden at skulle garantere den bortviste elev undervisning på andre skoler. I tilfælde af bortvisning har forældrene selv ansvaret for undervisningen, derhjemme eller på andre skoler. De sociale myndigheder skal inddrages.
2. Skoleledelsen skal have pligt til at handle
Vi ønsker at indskærpe skoleledelsens pligt til at gribe ind, hurtigt og resolut, når det kræves. Det er først og fremmest skolelederens opgave at opretholde skolens autoritet, og ledelse og lærere skal sammen handle konsekvent ved alle brud på orden og ordentlig opførsel. Hverken elever, forældre eller skolens personale og ledelse skal være i tvivl om konsekvenserne, når skolens regler bliver overtrådt.
3. Hjemsendelse og eftersidning
Det skal være lettere at sanktionere elever, som bryder skolens regler. DF vil derfor styrke lærernes mulighed for benytte hjemsendelse og eftersidning. En elev skal kunne hjemsendes eller tildeles eftersidning i op til 30 minutter uden forudgående godkendelse fra forældrene.
Forældrene orienteres samme dag om lærerens beslutning. Ved hjemsendelse eller længere eftersidning træffer skolens leder den endelige beslutning. Der skal afsættes midler til udbetaling af personalets løn ved eftersidningsvagter.
4. Bindende opførsels-kontrakter
Skolen skal kunne indgå en bindende kontrakt med de elever, der bryder reglerne og udgør en belastning for skolen, samt med elevens forældre. En sådan kontrakt skal fungere som en konstruktiv handlingsplan til forbedring og som en advarsel til eleven om at forbedre sin opførsel og et krav til forældrene om at understøtte elevens opdragelse. Overholder eleven og forældrene ikke kontrakten, skal eleven kunne bortvises og udskrives for bestandig.
5. Tidlig indgriben
Problemer med ballade og dårlig trivsel skal løses hurtigt og effektivt, inden de vokser sig store. Allerede første gang en elev overtræder centrale dele af skolens regler, skal forældrene kontaktes. Skolen skal hurtigst muligt indkalde eleven og forældrene til et møde, hvor skolens regler indskærpes, og hvor det gøres klart, at elevens adfærd er uacceptabel og vil få konsekvenser, hvis den fortsætter.
6. Forbyd interne bytte-aftaler
Det skal være slut med blot at ”sende aben videre”. Problemet med uromagere, der bliver ved at trodse ordensreglementet, bliver ikke løst ved at sende dem til en anden skole, som så sender problem-elever den anden vej. DF anser den slags bytte-aftaler for falsk handlekraft og skyhed over for konflikter. Hvis en elev skal flyttes til en anden skole, skal det ske på baggrund af en individuel vurdering af elevens behov og situation.
7. Ro og orden i centrum – hele året
En skoles ledelse skal mindst en gang om året afholde møder med hele lærerstaben og øvrige undervisningsansatte om skolens aktuelle udfordringer, om dens regelsæt og om de nødvendige disciplinære sanktioner. Møderne skal være et forum, hvor lærerne i en åben atmosfære kan fremlægge deres problemer og udveksle forslag til løsninger. Lærerstaben og skolens leder bør sammen udforme et sæt sanktioner, der passer til overskridelsen af reglerne. Enhver lærer skal føle sig sikker på skoleledelsens støtte, når de besluttede sanktioner tages i brug.
8. Klare regler for lærerens ret til magtanvendelse
Hvis eleverne skal have noget ud af undervisningen, må vi styrke lærerens autoritet. Lærerne arbejder i dag i en juridisk gråzone, når det kommer til magtanvendelse. Derfor tøver lærere ofte med at gribe ind over for aggressive og voldelige elever, som hurtigt lærer at udnytte lærerens svaghed. År efter år viser rapporter, at lærere bliver slået, sparket, spyttet på og udsat for sjofle og grove ukvemsord. Reglerne om magtanvendelse skal præciseres. Lærernes muligheder for at anvende magt bør fremgå klart og tydeligt af loven, så de kan handle beslutsomt og håndfast.
9. Ingen mobiltelefoner i skoletiden
Mobiltelefoner hører ikke hjemme i skolen. De bliver brugt til både tidsspilde og mobning, de forstyrrer, frister til dovenskab, nedbryder klassens sociale sammenhold og forringer den enkelte elevs koncentration og udbytte af undervisningen. DF vil derfor forbyde al brug af mobiltelefoner i skoletiden, med mindre de skal bruges direkte i undervisningen.
10. Et nyt rygstød til lærerne
Skal vi rette ryggen på folkeskolen, skal både skolelederen og lærerne kunne regne med hurtig støtte fra centralt hold. Undervisningsministeriet må samle eksperter inden for pædagogik, psykologi, konflikthåndtering og jura i et team, som kan bistå skolen med effektiv vejledning og kan hjælpe lærere, der ikke føler, at de får den fornødne opbakning fra ledelsen i svære situationer. I uddannelsen af lærere til folkeskolen må der lægges mere vægt på at forberede lærerne på netop de konflikter og udfordringer som truer med at undergrave Folkeskolens struktur og indhold.


---

# Statsborgerskab - dybde over bredde - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/statsborgerskab-dybde-over-bredde

Mærkesager
Statsborgerskab – dybde over bredde
Vi vil
Et loft over danske statsborgerskaber. Dansk Folkeparti vil begrænse antallet af statsborgerskaber.
En personlig samtale til de mest velegnede ansøgere. Vi ønsker en sagsbehandling baseret på samtaler.
Statsborgerskab skal ikke arves - men værdsættes. Vi ønsker at afskaffe begrebet bipersoner.
Ansøgere bærer selv udgifterne. Danskerne skal ikke betale for udlændinges ønske om statsborgerskab.
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Mød Mikkel
“Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov”
Sådan har der stået i grundloven siden 1849, og ovenstående betyder, at alene det danske folketing kan give udlændinge dansk statsborgerskab.
Den danske indfødsretslovgivning stammer helt tilbage fra 1776 og blev udarbejdet af statsmanden, teologen og historikeren Ove Høegh-Guldberg.
Han formulerede dengang, at formålet med indfødsretslovgivningen var forsvaret for »landets børn« . Altså forsvaret for de særlige privilegier, der tilhørte mennesker, der kunne siges at være produkter af Danmark.
“Landets børn skal nyde landets brød. “, Ove Høegh-Guldberg.
Dette var lovens ord og Guldbergs sigte.
Ved overgangen fra enevælde til demokrati blev kompetencen til at tildele indfødsret til udlændinge overført fra kongen til lovgivningsmagten.
Lovgivningsmagtens arvtager til Guldberg er selveste Grundtvig, der som den første formand for Folketingets indfødsretsudvalg i 1850 udtaler:
“Indfødsretten udspringer af folkets ejendomsret og arveret til sit fædrene land, som det kan have gyldig grund til at skænke enkelte udlændinge del i, men aldrig bør gøre det uden hensyn til sit eget tarv og det almindelige bedste.”, Grundtvig.
Statsborgerskab måtte derfor aldrig sjuskes igennem. Grundighed, omhyggelighed og nøjagtighed var selve kernen i tildelingen af indfødsret. Statsborgerskab skal alene være noget man ekstraordinært kan erhverve, hvis Folketinget – folkets repræsentanter – finder en sådan erkendtlighed fordelagtig for Danmark.
Statsborgerskabet er med andre ord en investering på vegne af det danske folk, der kan tildeles udvalgte individer i forventning om, at dette vil være til gavn for Danmark nu som i fremtiden.
Vi er i Dansk Folkeparti bekymrede over, at Folketinget tilsyneladende ikke har en sådan formodning, når der gang på gang tildeles statsborgerskaber.
I Dansk Folkeparti mener vi, i tråd med Grundtvig, ikke at man bør tildele statsborgerskaber til mennesker uden en kraftig og velbegrundet formodning om disse menneskers absolutte loyalitet og gavn for Danmark.
Oprindeligt var undtagelsesbestemmelsen i grundlovens § 44 indskrevet med henblik på at kunne meddele indfødsret til mennesker, der på alle måder var at betragte som danske, heriblandt primært det danske mindretal i hertugdømmerne Lauenborg og Slesvig-Holsten.
Efter omhyggelige og samvittighedsfulde granskninger og individuelle begrundelser fik 10 mennesker statsborgerskab på det første lovforslag i 1850. Dette står i skærende kontrast til nutidens praksis, hvor dette tal er tusindvis af pct. højere.
Ved behandlingen af det andet lovforslag om indfødsrets meddelelse, blev der foretaget en individuel afstemning om hver enkelt ansøger. En praksis, man desværre siden har fraveget.
Derfor har Dansk Folkeparti historisk stemt nej
I dag er der hverken omhu eller samvittighedsfuldhed i tildelingen af indfødsret.
Tusindvis af fremmede mennesker tildeles hvert år statsborgerskab. Uden individuelt kendskab, uden individuelle begrundelser – og med store utilsigtede konsekvenser til følge. Folketinget forelægges og vedtager mange tusind navne, som vi ikke har den ringeste mulighed for at kende og kontrollere. Et utvetydigt brud med grundlovens ånd og mening.
Nogle fortjener et statsborgerskab. Mange får det, selvom de på ingen måde har gjort sig fortjent til det. Mennesker, hvoraf en del er fremmede for dansk sprog, kultur og historie.
Mange skal på grund af diverse internationale konventioner slet ikke leve op til de almindelige betingelser, når det kommer til sprogkundskaber, bestået indfødsretsprøve, selvforsørgelseskrav og kriminalitet.
En uendelighed af fremmede navne og mennesker, vi ikke kender, ikke kontrollerer – og derfor altså hverken kan sige et samvittighedsfuldt ja eller nej til.
I Dansk Folkeparti fastholder vi, at hjemmets børn skal nyde hjemmets fordele, fordi der er forskel på børn og fremmede, på et hjem og et herberg.
Hvordan bør vi anskue indfødsretten?
Behandlingen af ansøgninger om statsborgerskab er på mange måder Danmarks vigtigste politiske ansvarsområde. Statsborgerskab giver adgang til utallige privilegier. Modtagere bliver inviteret fuldt og helt ind i familien – tildelt stemmeret, fuld adgang til sociale ydelser og diplomatisk beskyttelsesret i udlandet.
Disse mennesker bliver fremadrettet betragtet som danskere. Som en del af folket – som en af vores – og dermed også vores ansvar. Derfor er det af så stor betydning, at vi forvalter dette ansvar med den nødvendige omhyggelighed. Man kan med andre ord sige, at behandlingen af indfødsretssager er Danmarks inderste og sidste forsvarslinje. Her væves Danmarks skæbne. Her skrives vores testamente.
Vi må sikre os, at nye statsborgere viderefører vores fælles sprog, traditioner, historie og kultur til de kommende generationer. Vi må ligeledes sikre, at personer, der tildeles statsborgerskab, bidrager positivt til det danske samfund, så Danmark kan opretholde en høj levestandard og et harmonisk samfund – også i fremtiden.
Hvert år behandler folketinget ca. tre lovforslag, der tildeler statsborgerskaber til udlændinge her i Danmark. Tre lovforslag med hver et utal – ofte over tusind – navne på mennesker, som et flertal i Folketinget vælger at tildele statsborgerskab.
Mennesker som vi vælger at invitere fuldt og helt ind i familien – tildele stemmeret, fuld adgang til sociale ydelser og diplomatisk beskyttelsesret i udlandet. Disse mennesker bliver fremadrettet betragtet som danskere. Som en del af folket – som en af vores – og dermed også vores ansvar.
I Dansk Folkeparti kæmper vi for, at statsborgerskaber alene gives til mennesker, der gennem adfærd og initiativ har gjort sig fortjente til det – og hvor vi som Folketing har en berettiget og velbegrundet formodning om, at tildeling af statsborgerskab vil være en god beslutning – ja, man kunne sige en god investering – kulturelt, socialt og økonomisk – for det danske samfund og de danske borgere.
Sådan var det på de første lovforslag om tildeling af statsborgerskaber i 1850. Her var der individuelle begrundelser for hver eneste tildeling.
Om nogle af dem lyder det bl.a:
“Han har stedse udmærket sig ved aktivitet, udholdenhed, tapperhed og god konduite, samt ved enhver lejlighed vist sig som en mand af ære.”
“Han har stedse fortjent det bedste vidnesbyrd for hans forhold i og udenfor tjenesten.”
“Kom til Danmark med de hæderligste anbefalinger fra en højagtet norsk embedsmand og nævnes derudover som en dygtig videnskabsmand, der ved sine skriftlige arbejder har virket for den danske sag, ligesom han i øvrigt har aflagt de utvetydigste beviser på sin dannelse og æresfølelse. “
“Han driver for egen regning et værksted for guld- og sølv- samt finere stålarbejder og har fortrinlige vidnesbyrd såvel om sin vandel som sit patriotiske sindelag. “
Udgangspunktet for Folketinget og det daværende indfødsretsudvalg er altså entydigt. Har du gjort en ekstraordinær indsats for at gøre dig fortjent til fuldbyrdig optagelse i den danske familie, kan du belønnes med et statsborgerskab.
En praksis, vi siden har fraveget noget så grusomt. Ja, faktisk vendt fuldstændig på hovedet. Nu hedder det, at hvis du ikke har gjort noget ekstraordinært dårligt, og hvis du ikke direkte har gjort negativ skade på samfundet, har du gjort dig fortjent til et statsborgerskab og alle de utallige privilegier, der følger med.
Nu tildeler vi på enkelte lovforslag statsborgerskab til mere end tusind personer. På et enkelt år flere tusind.
I 2021 fik 7076 udlændinge dansk statsborgerskab. Et uoverskueligt og uansvarligt antal, der gør det fuldstændig umuligt for os at garantere disse udlændinges oprigtige tilknytning til Danmark og det danske folk.
Hvert eneste år giver politikere over en bred kam statsborgerskab til tusindvis af indvandrere, som er rundet af en kultur, hvor kvinder undertrykkes, homoseksuelle betragtes som syge, og hvor jøder og kristne forfølges. Undersøges det på nogen måde, om de personer, som vi tildeler statsborgerskab, deler disse værdier og synspunkter?
Nej.
Nu bunkes tusindvis af mennesker sammen i en enkelt pulje – uden nogen form for individuel behandling eller fornemmelse for disse menneskers værdier, synspunkter, sympatier eller tilknytning til Danmark.
Det udtales i indfødsretsudvalget under behandlingen af det første lovforslag:
“Om man skal give indfødsret til en mand eller ikke, det kan ikke afgøres efter en forud anlagt målestok; det må bedømmes efter, om en mand ved sit særlige forhold i landet og ved den særlige stilling han indtager, gør sig skikket til at indtræde som dansk borger.”
Man kan altså ikke ud fra objektive kriterier anlægge en målestok, efter hvilken der skal gives statsborgerskab. Det ér og bliver en individuel og subjektiv vurdering baseret på den enkeltes personlighed, handlinger og relation til Danmark og det danske folk.
Politikerne har gennem mange år givet alt for mange mennesker dansk statsborgerskab, som aldrig burde have haft det.
Vi kan som borgere her til lands løbende læse om uhyrlige sager, hvor dybt kriminelle voldtægts og voldsforbrydere ikke kan udvises, fordi politikere på et tidspunkt har foretaget en elendig investering på vegne af det danske folk – og tildelt disse mennesker evigt ophold og beskyttelse her i Danmark i form af et statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti er vi dybt bekymrede over denne praksis. Tusindvis af anonyme personer bunkes sammen på et samlet lovforslag – uden mulighed for grundig individuel behandling – og uden mulighed for en åben lovproces.
Statsløse og børn sniges gebyrfrit ind på de enkelte lovforslag uden at opfylde betingelserne, ligesom muligheden for fratagelse begrænses af diverse konventioner – selv ved grov kriminalitet som voldtægter og bandekriminalitet.
Statsborgerskabet er for Dansk Folkeparti ikke blot et stykke papir eller en formalitet. Det er et dyrebart symbol på tilhørsforholdet til vores fælles kulturarv, historie og værdier.
Derfor ønsker vi at beskytte værdien af statsborgerskabet, for at sikre, at de, der bliver en del af vores samfund, også værdsætter og bærer denne arv videre.
Det danske statsborgerskab er en æresbevisning, der bør behandles med respekt og omsorg. Ikke kastes i grams uden omtanke for den værdi, det repræsenterer.
Sådan bør systemet indrettes ifølge DF
Dansk Folkeparti ønsker et fundamentalt anderledes system for tildeling af statsborgerskab. Vi ønsker et system, der belønner ordentlige mennesker, der vil Danmark. Vi vil ikke tildele statsborgerskab til mennesker, der begår kriminalitet eller som ikke deler vores værdier.
De gældende krav, når det kommer til ophold, kriminalitet, selvforsørgelse og beskæftigelse bør udvides, så ingen får statsborgerskab, hvis de er enten kriminelle eller lever på offentlig forsørgelse.
Vi ønsker et system baseret på erfaring. Hvor statsborgerskab gives til mennesker, der efter alle rimelige formodninger ender med at udgøre et positivt bidrag til samfundet og vores nationale fællesskab.
Uden aftalebrud og kaos
På det seneste har vi set grove brud på aftalen for tildeling af statsborgerskab.
Der gives statsborgerskab til mennesker, der ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt for kriminalitet.
Kriminelles tidligere domme slettes fra systemet og indgår derfor ikke i vurderingen af deres lovlydighed.
Dokumenter, som burde være nøje arkiveret og opbevaret, forsvinder ud i den blå luft – og vi kan derfor ikke tage statsborgerskabet fra mennesker, der har løjet sig til det.
Statsborgerskab gives til individer, som ikke er i arbejde.
Kvalitet og grundighed er blevet ofret til fordel for kvantitet og hurtighed. Det er en uholdbar situation, som kræver øjeblikkelig handling og forbedring.
Dansk Folkeparti foreslår derfor 9 punkter med henblik på etableringen af et ansvarligt system for tildeling af indfødsret. Med omtanke for Danmark og generationerne både før og efter og selv.
9 punkter, der vil forenkle og forbedre systemet for tildeling af statsborgerskab. Vi vil tage et opgør med den systematiske lemfældighed – og sætte de mennesker foran i køen, der – i modsætning til kriminelle og andre, der ikke har tilpasset sig vores værdier – rent faktisk har gjort en ihærdig indsats for at blive en del af Danmark. Et system, hvor dybde vejer tungere end bredde.
9 punkter – for en bedre og mere fair indfødsret
1. Loft over danske statsborgerskaber
Danmark er et dejligt land, fordi Danmark er en familie bestående af danskere.
Det er for Dansk Folkeparti derfor ganske uforståeligt, at vi tildeler tusindvis af mennesker dansk indfødsret hvert år. Det er alt for mange, og det udvander betydningen af det at være dansk.
Ansøgere får ikke en individuel behandling – og vi har derfor ingen fornemmelse for disse menneskers værdier, synspunkter, sympatier eller tilknytning til Danmark og det, der binder danskerne sammen.
Vores fælles sprog, et fælles sæt af værdier, fælles grundsyn, skikke, der er udviklet gennem historien, og en adfærd, nationens borgere føler sig trygge ved.
De mange grove fejl i indfødsretskontorets sagsbehandling har entydigt slået fast, at det danske system slet ikke kan klare så stort et antal ansøgninger. Vi ønsker at stoppe den trykpresse, der spytter statsborgerskaber ud til alverdens folk uden den nødvendige omhyggelighed.
Vi ønsker derfor et loft på antallet af årlige statsborgerskaber, der uddeles.
Dansk Folkeparti foreslår et årligt loft på 250 personer. Det vil sikre, at der er de nødvendige ressourcer og den nødvendige omtanke forbundet med behandlingen af ansøgningerne. Det skylder vi danskerne.
2. En personlig samtale til de mest velegnede ansøgere
Dansk Folkeparti ønsker et let og gennemskueligt system, som alle kan forstå.
Sammenholdt med vores loft over statsborgerskaber, ønsker vi et system, hvor indfødsretskontoret indstiller de 250 mest velegnede ansøgere til en personlig samtale med folkevalgte repræsentanter i Indfødsretsudvalget.
Fuldstændig som i dag bliver de mest velegnede ansøgere sorteret baseret på ophold, alder, lovlydighed, selvforsørgelse, personlig ansøgning, beskæftigelse, danskkundskaber og kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og historie.
På baggrund af den efterfølgende personlige samtale indstiller Folketinget til, om de pågældende personer bør optages på lovforslag om indfødsrets
meddelelse.
På denne måde sikrer vi, at kun de absolut mest egnede ansøgere, der for alvor bærer Danmark i deres hjerter, tildeles dansk statsborgerskab.
Tildeling af dansk statsborgerskab er en investering på vegne af det danske folk og bør derfor ikke tildeles uden en kraftig, dokumenteret og erfaringsbaseret formodning om at tildelingen vil være til gavn for Danmark både socialt, kulturelt og økonomisk. Nu og ud i fremtiden.
Dansk Folkepartis forslag understreger vigtigheden af en dybdegående og individuel evaluering af hver enkelt af de mest kvalificerede ansøgere. Vi er forpligtet til at opretholde et system, der både beskytter og fremmer de værdier, som det danske samfund er bygget på.
3. Statsborgerskab skal ikke arves – men værdsættes
Når en udlænding modtager dansk statsborgerskab og samtidig har børn, der er under 18 år gamle, får de også automatisk dansk statsborgerskab. Det gør de uden at leve op til de aftalte krav og uden at være nævnt ét eneste sted.
Dermed efterlades Folketingets medlemmer og Indfødsretsudvalget uden mulighed for at vurdere dem – og uden at vide, hvor mange mennesker, vi tildeler statsborgerskab.
I 2023 fik en person med hele elleve børn statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti mener vi, at statsborgerskab er en individuel gave og erkendtlighed. Erhverver man som udenlandsk forælder dansk statsborgerskab, bør det altså ikke automatisk medføre, at også nuværende eller kommende børn får statsborgerskab.
Børn, såkaldte bipersoner, vil selvfølgelig kunne søge på lige vilkår med forældrene, hvis de lever op til de aftalte krav. Dansk Folkeparti ønsker af principielle årsager åbenhed i lovgivningen. Vi mener derfor også, at det er en uskik og i virkeligheden ganske udansk at tildele indfødsret til personer, der ikke selv har gjort sig fortjent til det, ligesom det er en uskik, at der ikke er fuld åbenhed omkring disse tildelinger.
Vi kan desværre konstatere, at meget kriminalitet udøves af mennesker, der har fået dansk statsborgerskab gennem deres forældres ansøgning – og vi kan derfor ikke efterfølgende udvise dem til deres hjemlande.
Dette er en grundlæggende uholdbar praksis, som vi ønsker at gøre op med.
Børn af personer født med dansk statsborgerskab vil fortsat arve dansk statsborgerskab, sådan som det er tilfældet i dag.
4. Ingen kriminelle og lettere fratagelse
Dansk indfødsret skal kunne frakendes, hvis det viser sig, at den er opnået på falske præmisser. Dette gælder i tilfælde, hvor en person har løjet eller udeladt afgørende oplysninger under ansøgningsprocessen, såsom tidligere kriminalitet.
Ligeledes bør det føre til fratagelse af indfødsretten, hvis en person begår kriminalitet efter at have opnået dansk statsborgerskab. Dette er et alvorligt brud på den tillid, man er blevet udvist. Man bør ved modtagelse af dansk statsborgerskab underskrive en kontrakt, der forpligter på lovlydighed – og som kan understøtte en frakendelse i tilfælde af kriminalitet.
Statsborgerskab er et privilegium, der kræver respekt for og overholdelse af Danmarks love. Konsekvenserne bør være klare og umisforståelige.
Det gælder også selvom frakendelsen resulterer i statsløshed for den pågældende person.
Børn, der har opnået dansk statsborgerskab sammen med deres forældre under falske forudsætninger, skal ligeledes kunne miste deres indfødsret.
Frakendelse af statsborgerskab er ikke kun et spørgsmål om retfærdighed, men også om national sikkerhed. Personer, der opnår statsborgerskab gennem bedrageri eller senere begår alvorlige forbrydelser, kan udgøre en risiko for landets sikkerhed og samfundsmæssige harmoni.
Derfor er det afgørende, at der er strenge, men retfærdige mekanismer på plads for at tackle sådanne situationer.
Forbryder du dig mod vores tillidserklæring, mister du dit statsborgerskab.
5. Udtalelse fra lokalsamfundet
Dansk Folkeparti ønsker at styrke indfødsretsområdet ved at inddrage lokalsamfundets stemme i forbindelse med indfødsretssager.
Ved at inddrage dem, der bor og lever sammen med ansøgerne til indfødsret, kan vi få et mere retvisende billede af potentielt kommende statsborgere.
Giver vi lokalsamfundet mulighed for at udtale sig om ansøgernes personlige kvaliteter, kommer vi således tættere på den klare intention og tidligere praksis som herskede, da man gav dansksindede slesvigere mulighed for at opnå dansk indfødsret i den moderne danske stat.
Vi ønsker et mere nuanceret billede af, hvordan ansøgerne allerede er en del af det danske samfund, og hvilken rolle de kan spille i fremtiden.
Vi vil derfor fremme en praksis, hvor lokalsamfundet via kommunalbestyrelsen vil kunne komme med en udtalelse til indfødsretsudvalget, som udvalget vil kunne bruge i deres vurdering af den enkelte ansøger.
Udtalelsen vil ikke være obligatorisk – men en mulighed, som kan understøtte en potentiel ansøgning om indfødsret.
Denne praksis vil give os indsigt i ansøgernes integration i lokalsamfundet, deres deltagelse i lokale aktiviteter og deres forståelse for og engagement i danske værdier og kultur.
Lokalsamfundet vil naturligvis også kunne komme med udtalelser, der indstiller indfødsretsudvalget til ikke at optage en specifik ansøger.
Statsborgerskab skal gerne være udtryk for en oprigtig integration – både nationalt og lokalt.
6.Ansøgere bør bære den reelle udgift til sagsbehandling
Dansk Folkeparti mener ikke, at danske skatteydere skal betale for, at mange udlændinge hvert år ønsker dansk statsborgerskab. Det gør danskerne i dag, da udgifterne til ansøgningen ikke svarer til de faktiske udgifter i sagsbehandlingen.
Det anslås, at en ansøgning koster cirka 10.000,- at behandle, men gebyret for behandling af en ansøgning er på 4.000,-.
Ligeledes betaler børn (under 18) af ansøgere intet gebyr, selvom de modtager statsborgerskab sammen med deres forældre.
Dansk Folkeparti foreslår at ændre gebyret til de faktiske udgifter, ligesom vi foreslår, at der indtræffer en karensperiode på fire år efter afslag, hvor vedkommende ikke kan genansøge.
Efter udløbet af karensperioden betales der på ny et gebyr for at ansøge.
Ved andet afslag lukkes muligheden permanent for at søge om indfødsret.
Danske skatteydere skal ikke belastes af udlændinges ønske om dansk statsborgerskab. Slet ikke, hvis man ovenikøbet får afslag ad flere omgange, fordi man ikke lever op til de aftalte krav.
Med flere tusinde statsborgerskaber hvert eneste år bliver det til mange millioner kroner, som danske skatteydere betaler for udlændinges ønske om dansk statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti finder vi det helt rimeligt, at man naturligvis betaler regningen selv, hvis man ønsker et dansk statsborgerskab.
7. Ét lovforslag om året og individuel lovbehandling
For at ansøgere og kandidater til et dansk statsborgerskab kan behandles individuelt, er det nødvendigt at lave individuelle lovforslag for hver enkelt ansøger.
Således kan de enkelte folketingsmedlemmer stemme ud fra deres samvittighed – og med udgangspunkt i den enkelte ansøgers individuelle kvaliteter og forhold. Det mener vi er både mest rimeligt og mest gennemsigtigt.
Dansk Folkeparti mener, at det er den model, som er i bedst overensstemmelse med grundlovens ånd.
Behandlingen af indfødsretssager bør foregå én gang årligt, hvor Folketingets medlemmer kan debattere på livet løs om de enkelte ansøgere.
Sådan gjorde man, da man behandlede den 2. lov om indfødsrets meddelelse i Folketinget. Her var der individuel afstemning om hver enkelt ansøger – ligesom der var individuelle begrundelser oplistet på lovforslaget.
Den model ønsker vi i Dansk Folkeparti genindført.
Dette vil også i højere grad gøre de enkelte medlemmer af Folketinget ansvarlige for de personer, der stemmes igennem til dansk indfødsret.
I dag kan kriminelle udlændinge dømt for voldtægt, drab eller bandekriminalitet optages på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Men ingen lovgivere påtager sig ansvaret, når selvsamme personer sidenhen begår kriminalitet – også efter de har modtaget dansk statsborgerskab.
8. Konventioner – kun Folketinget kan give indfødsret
Danmark har underskrevet en række konventioner, der bryder med grundloven – og tvinger os til at forvalte vores indfødsretslovgivning på en bestemt måde.
Statsløsekonventionen tvinger os til at give statsborgerskab til mennesker, selvom de måtte være dybt kriminelle og ikke lever op til ét eneste af de normale krav.
Statsborgerretskonventionen gør det umuligt for os at tage statsborgerskabet fra dybt kriminelle mennesker, selvom de har fået statsborgerskab på et løfte om lovlydighed.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at overholde grundloven. Grundlovens paragraf 44, som siger, at »ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov.«
Med andre ord: Alene Folketinget kan tildele fremmede indfødsret. Det såkaldt internationale samfund kan ikke. Alle konventioner, der sætter grundloven ud af kraft, ved at diktere politik for tildeling eller fratagelse af statsborgerskab i Danmark, bør derfor opsiges eller i bedste fald ignoreres.
Skulle vi tildele statsborgerskab til mennesker, der ikke har dokumenteret at kunne tale dansk, som ikke har bestået den krævede indfødsretsprøve, som ikke har ren straffeattest?
Skulle vi i det danske Folketing meddele dem dansk indfødsret, fordi en FN-konvention vil tvinge os til det?
Svaret er nej. I Dansk Folkeparti sætter vi loven højt. Vi vil derfor udtræde af både statsløse- og statsborgerretskonventionen, så det igen er det danske Folketing, der dikterer rammerne for dansk statsborgerskab.
9. Kommende statsborgere skal i værnepligt
I Danmarks historie og samfundsudvikling spiller militærtjeneste og værnepligt en central rolle, ikke blot i som forsvaret af nationen, men også som et fundament for vores tilknytning til landet.
Det er derfor, det fremgår af grundloven som et krav. Hvorfor skulle nationen, staten og demokratiet dog give borgeren rettigheder, hvis ikke der fulgte pligter med? Derfor bør aftjening af værnepligt være en forudsætning for at opnå dansk statsborgerskab.
Værnepligten er mere end blot en militær forpligtelse; den er en indvielse i danske traditioner, værdier og historie. Gennem militærtjeneste lærer individet at sætte fællesskabets behov over egne – en dyd, som er dybt forankret i dansk kultur og samfundsliv. Dette styrker forståelsen og respekten for Danmark, dets love og den måde, samfundet er struktureret på. Dermed kan det heller ikke blive tydeligere, at statsborgerskab i Danmark er en gensidig aftale, hvor rettigheder følger ansvar.
Værnepligten øger også den sociale sammenhængskraft og gør unge bekendt med dansk geografi og egnshistorie. I tjenesten mødes borgere fra forskellige dele af samfundet, og de lærer at arbejde sammen mod et fælles mål.
En særlig værdifuld egenskab for borgere, der søger at blive en del af det danske folk og fællesskab.
Alle borgere skal derfor til session og aftjene en eller anden form for tjeneste, hvad end militær eller civil, inden de kan søge om statsborgerskab. Loven giver allerede mulighed for en forskelligartet og tilpasset tjeneste.


---

# Danskerne først - også i finanssektoren - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/vores-udspil/danskerne-foerst-ogsaa-i-finanssektoren

Mærkesager
Danskerne først – også i finanssektoren
Vi vil
Opgør med realkreditinstitutternes og bankernes høje renter og gebyrer
Øget gennemsigtighed og konkurrence i de finansielle supermarkeder
Forbud mod gebyrer ved skift af realkreditlån og større gennemsigtighed på realkreditmarkedet
Opgør med den udbredte aldersdiskrimination på boligmarkedet
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
Den danske finanssektor er præget af manglende gennemsigtighed og konkurrence. Det medfører store ekstraregninger for danskerne i en tid, hvor inflation og rentestigninger i forvejen presser husholdningernes økonomi. Derfor foreslår Dansk Folkeparti nu en række initiativer, der skal skabe gennemsigtighed, konkurrence og forbrugerbeskyttelse.
Kort sagt: Bedre vilkår for den enkelte dansker.
1. Opgør med realkreditinstitutternes og bankernes høje renter og gebyrer
• Der indføres lovpligtigt pristjek af renter og gebyrer hos banker og realkreditter. Disse gennemføres af relevante myndigheder halvårligt og offentliggøres, så forbrugerne kan gennemskue de forskellige tilbud.
• Banker og realkreditter forpligtes til at redegøre for eksisterende og nye tilbud til kunder, herunder med henvisning til ovenstående pristjek.
• Banker forpligtes til at kontakte kunder, hvis det er muligt for kunden at opnå en forbedret kontant placering med henvisning til ovenstående pristjek. Det konkrete skæringspunkt forhandles med de relevante myndigheder.
Dansk Folkeparti støtter naturligvis, at banker og realkreditter skal være velpolstrerede mod lavkonjunkturer og kriser. Derfor er kapitalkrav for finansinstitutterne vigtige, ligesom det er fordelagtigt, at realkreditinstitutter og banker kan skrue op og ned for renter og gebyrer. Problemet er imidlertid, at der i finanssektoren er markant mangel på konkurrence, hvilket medfører, at realkreditter og banker over en årrække har kunnet opretholde et alt for højt gebyrniveau, ligesom forskellen mellem Nationalbankens indlånsrente og kundernes indlånsrente er alt for høj.
Det er således bekymrende, at 2/3 af sektorens overskud i perioden 2016-2021 er gået til udbytte til realkreditinstitutter såvel som banker – svarende til mange milliarder. Vi ønsker et finansmarked, der ikke bare tjener penge – men også sikrer gode rammer for danskerne.
Dette sikres blandt andet gennem et obligatorisk pristjek hos banker og realkreditter og en pligt for institutterne til at handle herpå, så den enkelte kunde får bedre gennemsigtighed og der dermed opstår mere konkurrence.
2. Øget gennemsigtighed og konkurrence i de finansielle supermarkeder
• Der oprettes en hjemmeside som PensionsInfo.dk, hvor både kunder og banker kan sammenligne priser på de forskellige finansielle produkter og omkostninger.
• Bankerne forpligtes til at informere kunden på minimum halvårlig basis om enkelte såvel som samlede omkostninger af kundens finansielle produkter.
• Bankerne forpligtes i samme omgang til at informere kunden, hvis der kan opnås en betydelig forbedring for kunden.
92% af danskerne er kunder i en bank, der tilbyder både realkredit, forsikring, pensionsordninger og investeringsforeninger gennem bl.a. formidlingsaftaler. Dette påvirker kundemobiliteten og mindsker konkurrencen og gennemsigtigheden på området. F.eks. viser en opgørelse, at kun ca. 25% af bankkunderne kender den årlige pris for at være kunde i en bank. Det er selvfølgelig langt fra godt nok.
Derfor ønsker vi en række initiativer, der forpligter bankerne til at informere kunderne om prisniveauer, herunder information om alternative finansielle produkter. Dette skal gøres med henvisning til den nyoprettede hjemmeside, der ligesom PensionsInfo.dk skal kunne bruges til at sammenligne de forskellige prisniveauer. Dermed sikrer vi, at bankerne forpligtes til at informere kunderne ved et skæringspunkt, der aftales nærmere med relevante myndigheder.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke imod finansielle supermarkeder. Det er åbenlyst lettere for kunden at placere både lån, forsikringer og kontante beholdninger i samme bank, hvor man kan have samme bankrådgiver, som man også ofte har et personligt forhold til og som har et helhedsbillede af kunden. Potentielt kan der også være tale om samproduktionsfordele ved finansielle supermarkeder. Men forudsætningen er gennemsigtighed og sund konkurrence, hvilket sikres med dette udspil.
3. Forbud mod gebyrer ved skift af realkreditlån samt større gennemsigtighed på realkreditmarkedet
• Der indføres forbud mod gebyrer ved skift af realkreditlån.
• Realkreditinstitutterne forpligtes til at oplyse de egentlige finansieringsomkostninger.
Kundemobiliteten på realkreditlån har over en årrække været faldende og er nu helt nede på 1,5%. Det skyldes blandt andet realkreditinstitutternes store gebyrer ved skift til anden udbyder, som gør det omkostningstungt – men også uigennemsigtigt – at beregne konsekvenserne af et skift. Dansk Folkeparti foreslår derfor et forbud mod gebyrer i forbindelse med skift af realkreditudbyder i låneperioden. Hvis institutterne selv betaler omkostningerne, vil det skabe en mere gunstig forhandlingsposition for den enkelte kunde.
Det er svært at gennemskue realkreditinstitutternes egentlige omkostninger og hvad man som kunde betaler af finansieringsomkostninger. Derfor foreslår Dansk Folkeparti, at det fremadrettet skal være lettere for kunder at se sammenhængen mellem finansieringsomkostninger og realkreditinstituttets omkostninger. For eksempel skal det indgå, hvilken omkostning kursskæring og bidragssats har for realkreditinstituttet samt gevinsten.
4. Totalkredit-aftalen skal revideres og bedre forbrugerbeskyttelse
• Der skal etableres en ny aftale med fokus på øget konkurrence.
• Flere krav til tech-giganter, herunder bedre beskyttelse mod økonomisk kriminalitet.
• Strammere regulering af ’finfluencers’.
Med stigende internethandel er den økonomiske kriminalitet på internettet også steget. Stadig flere overfører i god tro penge eller opkræves af kriminelle. Og i modsætning til overførsel gennem bankerne, så er der sjældent sikkerhedsforanstaltninger hos den enkelte, hvilket i vidt omfang medfører, at svindlerens ’succes’ afhænger af, hvorvidt det lykkes at overbevise modparten om at overføre penge. Dansk Folkeparti foreslår derfor, at der etableres sikkerhedsprocedurer hos de tech-giganter, hvor internethandel mm. foregår, på niveau med, hvad vi kender i den øvrige finansielle sektor.
Ydermere foreslås der øget fokus på influencere, der rådgiver om det finansielle marked. Populært kaldes dette fænomen ’finfluencers’, og Dansk Folkeparti foreslår konkret, at finfluencers på samme vis som ved almen annoncering på sociale medier mm. fremadrettet skal klargøre egeninteresser, betaling og andet, der kan have indflydelse på rådgivningen.
Endelig skal der tages et opgør med totalkredit-aftalen, som siden 2003 har skabt en monopollignende tilstand, hvor pengeinstitutters indtjening forfalder fra allerede indgåede låneaftaler, hvis de overgår til andre realkreditinstitutter. Dette er selvsagt dræbende for konkurrencen, hvorfor ordningen er blevet mødt af kritik fra både eksperter og konkurrenter. Det er ikke til forbrugernes gavn, når en sådan aftale umuliggør en større indtrædelse på markedet, og Dansk Folkeparti mener derfor, at realkreditområdet må omlægges, så det ikke tilgodeser enkelte virksomheder.
5. Mere tidssvarende pensionsordninger og bedre gennemsigtighed for indirekte omkostninger
• Lovkrav om automatisering i skift af pensionsudbyder.
• Automatisk samling af pensionsordninger.
• Krav om, at bl.a. indirekte omkostninger skal fremgå for opspareren.
• Mulighed for at sætte udbetalinger fra ratepension på pause
Danskerne skifter sjældent pensionsordning. Når op mod 500 mia. kr. i dag er i hvilende ordninger, skyldes dette særligt mangel på aktiv stillingtagen. Det medvirker desværre til, at mange danskere ikke får det fulde udbytte af deres opsparing, hvilket i sidste ende medfører lavere pensionsydelser. Hverken for den enkelte eller samfundet er dette attråværdigt. Derfor er der behov for større gennemsigtighed og med heraf følgende bedre mobilitet.
I dag flyttes pensionsopsparinger gennemsnitligt efter 6 uger. En række udbydere har imidlertid valgt at automatisere processen, hvilket har gjort udbyderne i stand til at fjerne omkostninger, og ligeledes gjort det muligt, at skiftet kan ske i løbet af en dag. Dette er gavnligt for pensionsopsparerne, og Dansk Folkeparti foreslår derfor, at denne praksis fremadrettet skal være lovbestemt for alle udbydere, ligesom det skal være omkostningsfrit at skifte udbyder.
Området hænger imidlertid nøje sammen med det danske arbejdsmarked, hvor stadig flere danskere også stadig hyppigere skifter job, hvilket medfører flere hvilende pensionsordninger. Derfor foreslås det, at pensionsopsparinger som udgangspunkt skal samles – medmindre der er tale om tab af rettigheder. På sider som PensionsInfo kan der allerede ’flages’ for pensionsopsparinger med særrettigheder, hvilket betyder, at pensionsudbyderne allerede i dag har information nok til at foretage automatiseringen. Dette skal følgelig udbygges.
I dag er det svært at vurdere for den enkelte, hvad det f.eks. koster at flytte ordningen. Det skal derfor ved lov kræves, at sådanne omkostninger – herunder indirekte omkostninger – fremstår tydeligere. Dette indbefatter også omkostningerne til likvidation af aktiver, ligesom omkostningerne til investering mm. også bør tydeliggøres.
Dansk Folkeparti foreslår, at en relevant myndighed såsom Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal iværksætte en samlet liste over tiltag i samarbejde med pensionsudbyderne.
Derudover foreslår Dansk Folkeparti, at ratepensionen fremadrettet kan sættes på pause ved tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Ligesom DF ønsker bedre fleksibilitet på arbejdsmarkedet for seniorer, ønsker DF også en bedre fleksibilitet i pensionsudbetalingerne. Ved at pause ratepensionen tager DF et opgør med den manglende fleksibilitet i systemet, hvor flere og flere ønsker at bidrage til samfundet på fuld eller deltid som senior.
6. Opgør med aldersdiskrimination på boligmarkedet
• Stop for aldersdiskrimination på boligmarkedet.
• Mulighed for at udskyde den samlede ejendomsskat for hvert ekstra år, senioren vælger at blive på arbejdsmarkedet.
Alt for mange seniorer oplever diskrimination i forbindelse med at refinansiere af deres boliglån. Alene det, at man er fyldt 55 år kan betyde, at man ikke længere kan tegne et realkreditlån. Måske fordi det er en kærkommen lejlighed til for bankerne for at henvise seniorerne til (de dyrere) banklån, hvilket skæpper godt i bankens kasse. Men det er urimeligt. Derfor skal al usaglig senior-diskrimination være forbudt.
Faktisk skal vi gå den modsatte vej og sikre, at den ressource, som vore seniorer udgør, også bliver påskønnet. Det gælder ikke mindst på boligmarkedet, hvor Dansk Folkeparti derfor konkret foreslår, at man for hvert år man bliver længere på arbejdsmarkedet kan udskyde hele sin samlede ejendomsskat ved at indefryse denne i ejendommens friværdi på op til 80 % af ejendomsværdien.
Dermed vil man som senior have mulighed for at gå på nedsat tid men trods den kortere arbejdsuge stadig have mulighed for at blive boende i eget hus.


---

# Arbejdsmarkedet - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/arbejdsmarkedet

Holdninger
Arbejdsmarkedet
Vi mener
Alle skal yde sit – i et fleksibelt og moderne arbejdsmarked.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi skal ikke gå på kompromis med det sociale sikkerhedsnet.
Der skal sikres den rette hjælp til nedslidte.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
Alle skal yde sit
Et samfunds velstand er afhængig af den samlede arbejdsindsats fra hele befolkningen. Dansk Folkeparti arbejder for at sikre, at dem der kan kommer i arbejde og deltager aktivt i samfundslivet. Alle der kan arbejde skal arbejde. Det skal blandt andet ske gennem, at den enkelte borger oplever, at der er forskel på den disponible løn og offentlig overførselsindkomst. Det må dog aldrig gå ud over den sociale sikring af mennesker, der uden skyld rammes af midlertidig eller permanent ophør i beskæftigelsen.
Dansk Folkeparti finder det nødvendigt, at der sættes ressourcer af til at hjælpe de danskere, der måtte have problemer med at bestride et ordinært job i kortere eller længere perioder. Der skal eksempelvis være mulighed for fleksible ansættelser såsom fleksjob.
Dansk Folkeparti er garanten for, at alle får en chance, og at syge og handicappede naturligvis garanteres offentlig hjælp.
Udenlandsk arbejdskraft
Danmark er et attraktivt land at bosætte sig i af mange grunde. Vi har en imødekommende og veluddannet befolkning, der er nysgerrig på omverdenen, vi har høje lønninger, kan tilbyde spændende arbejde og alt i alt har vi et velfungerende samfund. Derfor skal kravene til at få opholds- og arbejdstilladelse også være høje. Man skal kunne bidrage til samfundet.
Dansk Folkeparti er imod at sænke beløbsgrænsen, for at erhvervslivet kan få billig arbejdskraft uden for EU. I stedet skal der være fokus på opkvalificering af ledige og arbejdsstyrken i Danmark generelt.
Danmark har altid budt flygtninge og indvandrere velkommen. Fælles for dem alle har været, at de i det store hele har indordnet sig i det danske samfund og de har bidraget til udviklingen af det danske samfund. Det gælder nordfriserne, kartoffeltyskerne, tyske købmænd og tyske embedsmænd, jøder, de polske roebønder, nederlandske bønder og den naturlige tilstrømning der har været af svenskere, nordmænd og tyskere igennem tiden. Når Dansk Folkeparti i dag er imod indvandring som sådan, så er det fordi den altovervejende kommer fra dysfunktionelle islamiske diktaturer med en helt anden og fremmed kultur, hvor kvinder er ejendom og uden rettigheder, foruden en ganske mangelfuld arbejdsmoral.
Vidste du?
Forskellen på andelen af lønmodtagere i beskæftigelse er på 26 procentpoint mellem kvinder med dansk oprindelse og kvinder med oprindelse i MENAPT-landene? For mænd er den tilsvarende forskel på 19 procentpoint.
Udenlandsk arbejdskraft kan komme til Danmark, hvis de kan oppebære en løn på 375.000,- kr.?
Opkvalificering af ledige
I Dansk Folkeparti anser vi de ledige, der kan arbejde som en ressource, der har noget at bidrage med. Derfor skal dagpenge- og arbejdsparate kontanthjælpsmodtagere sikres nødvendig opkvalificering så de kan komme i job. Det er vigtigt at der sker en individuel og målrettet indsats for den ledige, så der er bedre match mellem den lediges kvalifikationer og jobmuligheder. Herudover mener Dansk Folkeparti, at arbejdsgiverne skal tage mere ansvar i opkvalificeringen af ledige, så de får sikret medarbejdere med de rette kvalifikationer.
Folkepension
Dansk Folkeparti ønsker en bedre balance mellem senior- og arbejdslivet. Det skal bedre kunne betale sig for en senior at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet. Dansk Folkeparti arbejder for, at de seniorer der kan og vil arbejde for mulighed herfor og ikke mindst, at det kan betale sig at arbejde, ved at der eksempelvis ikke sker modregning i pensionsydelser.
Hjælp til nedslidte
Der er desværre mennesker, der slides ned efter et langt liv på arbejdsmarkedet. For Dansk Folkeparti er det en hovedprioritet at sikre, at de ikke lades i stikken men har mulighed for en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Samtidig er det centralt at sikre, at så få som muligt nedslides. Dansk Folkeparti arbejder derfor for, at der sikres et højt sikkerhedsniveau på arbejdspladserne samt et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø.


---

# Beskæftigelse - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/beskaeftigelse

Holdninger
Beskæftigelse
Vi mener
Beskæftigelsesindsatsen skal reformeres, så bureaukrati ikke står i vejen for den jobsøgende.
Folkepensionsalderen må ikke stige over 70 år, selvom levealderen stiger.
Det skal være nemmere at få tilkendt pension som følge af sygdom eller nedslidning.
Manglen på arbejdskraft skal løses ved at udnytte det store potentiale af handicappede og seniorer, der i dag holdes ude af arbejdsmarkedet.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
EN BESKÆFTIGELSESPOLITIK FRI FOR BUREAUKRATI
Der er behov for nytænkning i det danske beskæftigelsessystem. Det nuværende beskæftigelsessystem har spillet fallit, og mange oplever, at jobcentrene sætter urimelige krav. I stedet skal vi have en beskæftigelsesindsats, hvor jobcentrene spiller en mindre rolle i beskæftigelsesindsatsen. Flere opgaver skal uddelegeres til a-kasserne. Samtidig skal den aktive beskæftigelsesindsats være drevet af frivillighed i stedet for sanktioner, for langt de fleste danskere vil gerne og kan selv finde beskæftigelse.
Vi vil vende beskæftigelsesindsatsen på hovedet, så den arbejdsløse selv bestemmer, hvilken hjælp og hvor megen hjælp han eller hun har brug for.
Pension og en værdig alderdom
Mange pensionister lever under så svære økonomiske forhold, at det næsten er umuligt at få hverdagen til at hænge sammen. Det kalder på højere pensionsydelser. Alle pensionister har fortjent en værdig og økonomisk tryg alderdom. Derfor skal folkepensionen hæves.
Syge og nedslidte danskere skal havde nemmere ved at få tilkendt pension. Samtidig skal vi lempe kravene, så flere nedslidte kan overgå til seniorpensionen. Det skal bl.a. ske ved at sænke kravene til nedsat arbejdsevne.
Alle har ret til en værdig alderdom: ingen skal arbejde, til de segner. Pensionsalderen må derfor ikke stige over 70 år. Derimod skal vi gøre det så attraktivt som muligt at forblive frivilligt på arbejdsmarkedet så længe man ønsker.
Seniorer og arbejdskraft
Der mangler arbejdskraft i Danmark. Mange partier vil løse problemet ved at importere arbejdskraft fra den anden side af kloden. Men vi vil gå en anden vej. Hvis vi var lige så gode til at fastholde seniorer på arbejdsmarkedet som Norge og Sverige, ville 60.000 flere ifølge undersøgelser kunne være i beskæftigelse. Det samme billede viser sig på handicapområdet, hvor et tilsvarende stort tal er klar til at springe ind på jobmarkedet – men ofte møder en afvisning.
Dansk Folkeparti vil gøre op med diskriminationen af handicappede og seniorer på arbejdsmarkedet. Det skal gøres attraktivt for dem, der endnu har deres førlighed og rørlighed nogenlunde i behold at fortsætte med at arbejde. Det skal ske af lyst og ikke af tvang. Derfor skal seniorer, der ønsker at gøre en ekstra indsats, belønnes økonomisk. Med flere ældre i længere tid på arbejdsmarkedet kan vi løse en væsentlig del af de demografiske udfordringer, som vi møder i fremtiden og samtidig styrke samfundsøkonomien.
Dansk Folkeparti vil derfor hæve seniorpræmien markant, så det bliver mere attraktivt at blive på arbejdsmarkedet som senior. Vi vil også indrette langt mere fleksible arbejdspladser, der gør det muligt for både vores seniorer og handicappede at indgå. Derfor vil vi nedsætte en arbejdsgruppe, hvis anbefalinger partierne skal forpligte sig til at handle på. Arbejdsgruppen skal komme med anbefalinger til et fleksibelt arbejdsmarked både på både kort og langt sigt.
Arbejdsmiljø og social dumping
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi sikrer et ordentligt arbejdsmiljø for alle. Det skal kunne straffes hårdere, når arbejdsgivere ikke følger reglerne, ligesom vi mener, at der skal være langt større kontrol med udenlandske arbejdstagere end i dag. Danske arbejdspladser skal beskyttes og arbejdet skal foregå under ordentlige og værdige forhold. Arbejdstilsynet og andre aktører skal have de nødvendige ressourcer til at gribe ind.


---

# Bolig - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/bolig

Holdninger
Bolig
Vi mener
Boligmarkedet skal bringes i balance, så alle, også ældre og handicappede får mulighed for at få en passende bolig og unge får adgang til at komme ind på boligmarkedet.
Kommunernes adgang til byplanlægning skal styrkes.
Det skal være mere attraktivt for danskerne at bosætte sig i landdistrikterne.
Ghettoerne skal nedbrydes og beboere, der ikke har vist vilje til at blive en del af Danmark, hjemsendes.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
EN GOD OG BILLIG BOLIG ER VIGTIG FOR ET GODT LIV
Et godt hjem er grundlaget for et godt liv. Vi ved, at folk har forskellige ønsker til deres hjem, og derfor er det vigtigt, at der findes et bredt udvalg af boligtyper. Det er også vigtigt at vi skaber boligløsninger for de forskellige samfundsgrupper, som har særlige behov, herunder børnefamilier, ældre, psykisk syge samt hjemløse.
Det bliver stadig sværere for mange at finde passende lejeboliger i byerne, især for enlige, studerende og lavindkomstfamilier. Det er derfor vigtigt, at vi ikke nedlægger små boliger til fordel for større lejligheder, da det vil forværre den nuværende situation. Der bør også fokuseres på opførsel af flere ældreboliger inklusiv seniorboliger til selvhjulpne ældre samt friplejeboliger. Disse boliger skal opføres i et antal, der møder den store efterspørgsel, vi ser lige nu, og som vil stige i fremtiden. Det er nødvendigt at inddrage pensionskasserne i opførelsen af flere ældreboliger.
Styrkelse af kommunernes byplanlægning
Kommunerne spiller en afgørende rolle i udformningen af bymiljøet og boligmarkedet, og skal derfor have effektive redskaber til byplanlægning. For at vi kan imødekomme behovet for varierede boligtyper og sikre en sund udvikling på ejerboligmarkedet, bør kommunerne have bedre muligheder for at regulere nybyggeri gennem lokalplaner. Kommunerne skal have beføjelser til at fastsætte krav i lokalplanerne, som sikrer, at nyopførte boliger primært opføres med henblik på salg som ejerboliger frem for udlejningsbyggeri. Især i de store byer er der en tendens til, at det private byggeri rettes mod udlejningsmarkedet, og det fører til stigende priser på ejerboliger og begrænser især unges adgang til ejendomsmarkedet.
De ældre og boligmarkedet
Derudover er der behov for at adressere diskriminationen af ældre på boligmarkedet. Vi bør imødegå dette problem ved at opføre flere ældreboliger finansieret gennem pensionsmidler. Ved at give kommunerne disse beføjelser, kan de bedre styre boligudviklingen i deres område og sikrer et mere balanceret boligudbud. Diskriminationen af ældre på boligmarkedet.
Støjforurening kan have betydelige negative konsekvenser for vores sundhed og trivsel, og det bør kommunerne tage højde for i planlægning og opførelse af nye boliger.  I tilfælde, hvor støjniveauer overstiger acceptable grænser, bør det overvejes, at den støjende part pålægges at betale for de nødvendige foranstaltninger, der skal til for at reducere støjen.
Et opgør med ghettoerne
I Danmark har store områder udviklet sig til isolerede parallelsamfund; det kalder vi ghettoisering. Ghetto-områderne er i høj grad beboet af indvandrere, der har valgt ikke at integrere sig i det danske samfund. Det er en udfordring, som bl.a. skal mødes med at nedrive de mest belastede boligområder og hjemsende de beboere, der ikke ønsker at blive en del af det danske samfund. Udlændinge, der ikke ønsker at integrere sig i Danmark, skal ikke lægge beslag på vores offentligt finansierede boliger.
Gør det nemmere for borgere at eje
Staten skal ikke anse finansiering af boliger som en indtægtskilde. Vi ønsker at gøre det billigere og lettere for borgere at eje deres egen bolig blandt andet ved at sænke skatter og afgifter på boligkøb og boliger. Vi går ind for boligstøtte i form af boligsikring til borgere med få midler, så også de kan bo i en ordentlig bolig. Dansk Folkeparti foreslår et familiefradrag, som skal fremme, at arbejdende, danske familier får flere børn; det kan hjælpe til at lempe en families boligudgifter.
Det er sundt for Danmark med flere mennesker i landdistrikterne, og mange ønsker da også at bosætte sig på landet. Derfor bør vi sikre, at der er tilgængelige finansieringsmuligheder for dem, der ønsker at købe en bolig på landet. Derfor bør der indføres tiltagszoner. Vi skal have lovgivning og finansielle incitamenter i form af særlige låneprogrammer, lavere rentesatser og anden støtte, der gør det attraktivt for banker at finansiere boliger på landet. At stimulere bosættelse på landet er også en måde, hvorpå vi kan fremme og udvikle landdistrikterne. Det vil også hjælpe med at opretholde lokalsamfundet og skabe muligheder for både boligejere og lokale erhvervsaktiviteter.
Andelsboligforeninger
Andelsboligforeninger spiller en vigtig rolle på vores boligmarked og udgør en betydelig del af boligudbuddet. Derfor er det vigtigt for os at anerkende den unikke karakter og selvbestemmelsesret, som andelsboligerne har, når det bl.a. kommer til værdiansættelse af boligerne. I dag er der flere tilgange til værdiansættelse af andelsboliger, og det ønsker vi ikke at ændre på. Det er vigtigt for os at værne om den selvbestemmelsesret, som andelsboligejerne har.


---

# Det digitale Danmark - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/det-digitale-danmark

Holdninger
Det digitale Danmark
Vi mener
Stop den digitale ydmygelse af borgerne
Vi skal sikre en moderne digital infrastruktur i hele landet
Vi ønsker en langsigtet og prisbevidst planlægning – ikke milliarddyre hovsaløsninger
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Mød Mette
Den digitale tidsalder
Det danske samfund udvikler sig i dag med en hast, som for blot få årtier ville være utænkelig. Industrisamfundet er på retur og dansk erhvervsliv vil i stadig højere grad basere sig på højteknologiske løsninger. Det stiller nye krav til indretningen af vort samfund – og her er IT-politikken et nøgleområde med tråde til en lang række andre politikområder. For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi skaber et samfund, som efterlader muligheder for vores børn og børnebørn. Derfor skal vi investere i viden og igennem disse investeringer bevare velfærden. Men investeringer er meget mere end blot økonomiske puljer og fonde, som erhvervsliv og offentlige forskningsenheder kan søge i. Det handler også om at udbygge IT-infrastrukturen og skabe rammer for, at teknologien kan udvikle sig og skabe et vækstorienteret miljø i Danmark. Kun igennem vækst kan vi fastholde velfærden og sikre en tryg hverdag for fremtidens generationer.
I det industrielle samfund var fokus på bygninger og maskiner, som dannede udgangspunkt for at skabe den eksport og stigning i beskæftigelse, som altid vil være sigtet for dansk erhvervspolitik. Mens målsætningen om at skabe vækst og beskæftigelse består uændret, fordrer den globaliserede verden og ændrede arbejdskultur også ændringer i erhvervspolitikken for at sikre både eksporten og en høj beskæftigelse. Dansk Folkeparti vil skabe et samfund, der, baseret på service- og højteknologisk virksomhed, kan skabe værdier og give mening for danske arbejdstagere. Dansk Folkeparti vil skabe tryghed i en globaliseret verden.
I dag er hovedparten af danskere ansat i servicesektoren, ligesom denne sektor bærer en stor del af landets vækst og har den højeste værditilvækst i forhold til antallet af medarbejdere. Servicesektoren er en af Danmarks mange styrker og det er derfor afgørende, at politikerne på Christiansborg skaber rammer for, hvordan denne sektor kan udvikle sig positivt og dermed skabe grobund for øget vækst og finansieringen af vort velfærdssamfund. Derfor må samfundet indrettes, så service i stadig stigende omfang kan blive en eksportvare. Og her spiller IT-politikken en afgørende rolle. Mere end nogensinde før er den enkelte nu i centrum. Det er nu muligt på kort tid og for næsten ingen penge at komme i kontakt med hele verden. De sidste 10 års udvikling af internettet har vist os, hvordan udviklingen er gået fra at være domineret af gamle virksomheder til at blive holdt kørende af unge, driftige, innovative og arbejdsomme kræfter, der for langt færre ressourcer end tidligere kan skabe store resultater.
Digital undervisning
Folkeskolen danner den naturlige ramme om den grundlæggende indlæring af IT. Selvom hovedparten af de børn, der begynder i folkeskolen i dag, allerede har IT-kompetencer, der ligger på linie med, hvad deres forældre kan – og måske over – må dette ikke være en sovepude. Det bør derimod være en inspiration til at gøre endnu mere. Når de danske folkeskoleelever allerede meget tidligt i livet har stiftet bekendtskab med tekstbehandling, internet og elektronisk kommunikation, giver dette en unik mulighed for at skabe et samfund af særdeles sagkyndige computerbrugere med en forståelse og interesse for fremtidens teknologi, som kan give Danmark en konkurrencefordel.
Det er dog ikke kun lærernes og elevernes ansvar at sikre de nødvendige kvalifikationer. Forældede maskiner og langsomme forbindelser må være fortid og alle skoler må sikres højhastighedsforbindelser, ligesom der skal skabes kommunale eller endda tværkommunale databaser med undervisningsmateriale, opgaver, resultater, gode eksempler og undersøgelser, som de enkelte skoler producerer. Ikke alene vil det højne det faglige niveau, men også forøge samhørighedsfølelsen, hvis lærere og elever kan få adgang til et sådant materiale. Derfor må både skolebogsforlag og pædagoger inddrages i udviklingen.
Kulturarven
I takt med folkeskolens øgede fokus på dansk kulturarv, historie og samfundsudvikling er det vigtigt, at også kildeadgangen følger de teknologiske landvindinger og skaber de muligheder, som det forventes af et moderne samfund. Dansk Folkeparti vil derfor arbejde hen imod, at der over tid sker en digitalisering af den danske kulturarv, således at museumsgenstande, arkivalier mv. kan stilles digitalt til rådighed for undervisningen.
Højhastighedsnet
Computere og internetforbindelser bliver hurtigt forældede. På samme måde kan vi forvente, at vi om 10 år ser på den teknologi, vi anvender i dag. Vi kan ikke tage højde for morgendagens viden; men vi kan tage højde for, at der vil opstå behov, som kræver mere kapacitet. Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at både den private og offentlige forskning skal have de nødvendige infrastrukturelle muligheder for at udvikle sig frit og uden hindringer, sådan at Danmark fortsat kan være på forkant i den globale konkurrence.
Den offentlige sektor
Takket være internettet, digital signatur og lignende elektronisk kommunikation spiller IT en stadigt større rolle i relationen mellem borger og myndighed. For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at den offentlige IT-sektor gennemtænkes på en mere kompetent og kvalitetsbevidst måde. At der findes hjemmesider, som ikke er tilgængelige for folk, der anvender andre internetprogrammer end det udbydende ministerium eller styrelse, er selvsagt uacceptabelt. Dansk Folkeparti vil ikke acceptere, at borgere, som via skatten er med til at betale for informationer på det offentliges hjemmesider, ikke har adgang til disse informationer, fordi de anvender en forkert browser. Den offentlige sektor skal gøres mere tilgængelig for alle grupper i samfundet. Hjemmesider og callcentre skal kunne anvendes af dem, der skal have hjælp, og den offentlige sektor og dens sagsbehandling skal forenkles og gøres mere gennemskuelig for almindelige mennesker.
Dansk Folkeparti mener, at det er af afgørende vigtighed, at borgere, der ikke er fortrolige med IT-løsninger, ikke kobles af fra samfundet. Mennesker, der ikke i deres erhvervsaktive år har anvendt IT-teknologi, skal ikke i en sen alder tvinges til at anvende digital post eller anvende selvbetjeningsløsninger i det offentlige. Borgere med handicap kan også være udfordrede af de teknologiske løsninger – også disse skal fortsat kunne gøre brug af løsninger, hvor man anvender pen og papir.
Digital forvaltning
Forvaltningsloven skal løbende tilpasses de muligheder, som den nye IT-teknologi tilbyder for den offentlige sektor. Det skal være muligt for den enkelte borger skridt for skridt at følge sin egen sag via internettet. Teknologien indeholder mange nye fordele – for eksempel mulighed for, at oplysninger, der er afleveret til det offentlige, ikke skal afleveres igen, men elektronisk kan overføres. Borgeren skal til gengæld beskyttes mod misbrug af informationerne, og den enkelte borger skal som hovedregel have adgang til at se, hvad der er registreret om vedkommende.
Politi
Også for politiets arbejde ser Dansk Folkeparti anvendelsen af IT som en mulighed for at anvende ressourcer bedre, at sikre politiet en tryggere arbejdsdag og at forøge opklaringsprocenten. Politiets IT-systemer er desværre håbløst forældede. Det er dokumenteret, at høje opklaringsprocenter har præventiv virkning.
Dansk Folkeparti er åben over for muligheder, hvorpå IT med enkle tiltag kan forøge politiets effektivitet. Her tænkes eksempelvis på muligheden for at overføre dokumenter mellem politi og domstole digitalt, som Dansk Folkeparti ser frem til bliver en realitet, såvel som færdselspolitiets mulighed for at anvende håndholdte computere til udskrivning af bøder
Skat
Det danske skattesystem er førende gennem sit brug af de mange registrerede oplysninger. Hovedparten af befolkningen kan således blot underskrive godkende en forudfyldt selvangivelse. Men de gode resultater må ikke føre til, at vi hviler på laurbærrene. Vore skatteregler skal fortsat forenkles og gøres gennemskuelige for almindelige mennesker.
Borger og familie
Dansk Folkeparti ønsker en borgerportal, der ikke alene kan give en enkel adgang til offentlig information, men også kan bruges til indberetninger, forespørgsler og svar. Dansk Folkeparti ønsker eksempelvis, at man som borger skal kunne søge om tilladelser uden nødvendigvis at vide, hvilken myndighed, der behandler sagen. På den måde kan IT modvirke, at man bliver kastebold i systemet. Borgeren skal hele tiden kunne følge, hvor langt sagen er og når den er afsluttet, skal den kunne gemmes, således at borgeren kan genfinde den med sin digitale signatur.
Internet
Telekommunikation er en afgørende del af den fremtidige danske infrastruktur. Ovenpå infrastrukturen (lysleder, kobberkabler, radio, mv.) ligger internettet, der bærer de digitale medier, og en lang række systemer af kritisk betydning for virksomheder og myndigheder, der styrker den danske konkurrenceevne og kulturelle sammenhængskraft.
Det er vigtigt, at bredbåndsudviklingen fremmes. Dansk Folkeparti støtter derfor en hurtig udrulning af elselskabernes optiske net. Det skal være muligt at vælge mellem flere forskellige bredbåndstilbud. For Dansk Folkeparti er det afgørende, at det ikke er ledningsejeren, der bestemmer indholdet. Internettet skal sikre mangfoldigheden.
Dansk Folkeparti ønsker, at danskproduceret indhold skal stimuleres – ikke bare i Danmarks Radio, men i samspil med en række aktører, der kan producere public service-ydelser på fremtidens internet.


---

# Din kommune - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/din-kommune-2

Holdninger
Din kommune
Vi mener
Kommunen er den vigtigste del af det nære demokrati
Beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt
Indvandrere og andre uden statsborgerskab skal ikke have mulighed for at stemme til kommunalvalg
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
Din kommune – dit nærdemokrati
Dansk Folkeparti ønsker overordnet, at de politiske beslutninger træffes så tæt på borgerne som muligt. Det var en af vore væsentligste bevæggrunde for at indgå i kommunalreformen, hvor amterne blev afskaffet og flere opgaver inden for eksempelvis natur og miljø, uddannelse, social og trafik blev overdraget til kommunerne, og regionerne overtog sygehusdriften.
Det er vigtigt at sikre borgerne bedst mulig og mest muligt ensartet service, uanset hvilken kommune, de bor i. Og kan dette ikke sikres indenfor rammerne af det kommunale selvstyre, er vi rede til at revidere, hvilke opgaver, der på sigt skal løses af den enkelte kommune.
Kommunerne skal løse de opgaver og gennemføre de love, som Folketinget vedtager. Såfremt der måtte opstå situationer, hvor kommuner afviser dette, vil Dansk Folkeparti arbejde for, at der skrides ind – i første omgang via indenrigs- og finansministeriet og Kommunernes Landsforening. Er dette ikke tilstrækkeligt, vil vi om nødvendigt arbejde for at flytte givne opgaver fra kommunerne.
Med kommunalreformen er Danmark blevet inddelt i tre administrative led: Staten, regionerne og kommunerne. Det er alene staten og kommunerne, der har ret til at udskrive skatter.
Dansk Folkeparti ønsker at overføre de vanskeligste sager inden for handicapområdet til regionerne i erkendelse af at der i kommunerne er for meget kassetænkning og for lidt fokus på den enkelte borgeres muligheder.
Ingen stemmeret for udlændinge
Man kan sagtens leve et godt liv i Danmark uden at stemme til kommunal- eller folketingsvalg. At stemme i vores demokrati er ikke en ret som udlændinge skal have. Den ret – og pligt – er en som tilfalder danskerne. Derfor skal loven også ændres således at udlændinge ikke længere kan stemme til kommunalvalg.
Folkeafstemninger
Gennem folkeafstemninger bør kommunens borgere inddrages mest muligt i den lokale beslutningsproces. Beslutninger om kommunesammenlægninger, men også spørgsmål om eksempelvis opførsel af idrætsfaciliteter eller kulturhuse, bør kunne træffes efter folkeafstemning i kommunen. Det bør være muligt for en vis andel af en kommunes borgere at kræve en sag sendt til folkeafstemning i den pågældende kommune.
Det er vigtigt med en aktiv og engageret lokal debat om kommunale forhold. Aktive og engagerede medborgere sikrer kommunerne mod vanetænkning og stive traditioner.
Dansk Folkeparti finder det væsentligt, at der ikke bliver for store indbyrdes forskelle mellem kommunerne. Der bør være en høj servicestandard i alle kommuner. Derfor finder vi, at et vist mål af økonomisk udligning mellem rige og fattige kommuner er en nødvendighed. Det solidariske princip, at den stærke hjælper den mindre stærke, bør også være gældende, når det gælder kommunernes økonomi.
Landsbyer og øer
For Dansk Folkeparti er det afgørende, at vore landsby- og øsamfund fortsat kan leve i bedste velgående, og deres sammenhængskraft med det øvrige land styrkes. Det er en offentlig opgave at sørge for, at nødvendig og billig kollektiv transport i form af færger til og fra småøerne er til stede. Skoler og børneinstitutioner på øerne skal bevares. Helikoptere skal være parate til at bringe øboerne til nærmeste sygehus. Det er vigtigt, at beboerne kan føle den nødvendige tryghed, der gør, at også øboernes otium kan nydes på de skønne danske småøer.
Selvom Dansk Folkeparti er tilhænger af det kommunale selvstyre, er det vores opfattelse, at systemtænkning aldrig må forhindre, at opgaver løses. Hvis en opgave er udlagt til kommunerne, men kommunerne ikke viser sig i stand til at håndtere opgaven, må det altid være statens ansvar at opgaven klares.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at mandaterne i kommunalbestyrelserne skal fordeles på samme demokratiske facon som ved folketingsvalgene. I øjeblikket tilgodeses de store partier som følge af beregningen af mandater uforholdsmæssigt meget, således at partier, der ikke har et absolut flertal af vælgerne bag sig, alligevel kan opnå flertal i byrådet, mens mindre partier slet ikke repræsenteres i byrådene.


---

# Energi - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/energi

Holdninger
Energi
Vi mener
Danmark har en af Europas højeste elpriser - det skal vi have lavet om på
Vi arbejder for at fjerne elafgiften, og som minimum bør den sænkes markant nu
Vi er den sunde fornuft i energidebatten – vindmøller er ikke svaret på alt
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
Den grønne omstilling skal gøre danskerne rigere – ikke fattigere
Den økonomiske krise vi står i er dybt alvorlig. Regeringen har valgt gavebods-strategien, hvor udvalgte grupper får tusindvis af kroner ind på kontoen fra staten. En varmecheck på 6000 kr. er givet til 400.000 husstande. Det er socialisme når det er værst. Varmechecken rammer helt skævt. En borgmester og studerende på et kollegie har modtaget den, mens andre må gå fra hus og hjem.
Hvis vi havde siddet i regering havde vi sinket skatter og afgifter for alle danskere. Det havde hjulpet de nødlidende mest.
Den grønne omstilling skal være social retfærdig. Den skal skabe jobs i Danmark og gøre os rigere – ikke tage jobs fra danskerne og gøre os fattigere. DF er derfor imod CO2 virksomhedsskatten i den nuværende form, indført af den socialdemokratiske regering. Og vi er dybt bekymrede for en kommende CO2-afgift på landbruget. DF mener, at det skal være den nyeste teknologi, der driver den grønne omstilling, og ikke socialistisk planøkonomi, som gør vores land fattigere med endnu flere skatter og afgifter.
Vi vil ikke have Danmark plastret til med kæmpevindmøller. Det ødelægger naturen og generer de danskere, der bor omkring anlæggene. Det er naturligvis altid på landet hvor det giver bedst mening at placere sådanne vindmøller. Storbymenneskerne skal ikke lide nogle gener.
Dansk Folkeparti har fået indført et vindmølleloft og det holder vi fast i. Vi arbejder for vindmøller til havs – ikke til lands. Den grønne omstilling skal ske i samklang med natur, miljø og mennesker, og folket skal inddrages og kompenseres når vindmøller forringer ejendomsværdien.
Vi vil genindføre håndværkerfradraget, som hjalp danskerne med at gøre deres boliger mere energivenlige og dermed billigere i drift. Ordningen er fjernet under den nuværende socialdemokratiske regering.
De internationale klimaaftaler er ikke retfærdige
Vi anerkender naturligvis at en del af årsagen til CO2-stigningen i atmosfæren er menneskeskabt og derfor kræver politisk handling. Men vi anerkender ikke, at Danmark skal løse hele verdens CO2-problemer. Vi skal tage del i den grønne omstilling på en klog måde som på én og samme tid er til gavn for Danmark og de tunge industrilande ved hjælp af dansk teknologi.
Dansk Folkeparti kan ikke acceptere, at internationale aftaler tillader massive CO2 udslip fra ny-industrialiserede lande som Kina, Indien og Rusland, mens Danmark og andre vestlige lande skal betale for denne forurening via lavere vækst. Det er afgørende betydning, at alle lande stilles lige i forsøget på at nedbringe forureningen fra de fossile brændstoffer ellers bliver udfaldet blot, at forurening stiger i øst, mens velstanden falder i vest. Det kan ikke være i nogens interesse. Derfor er vi kritiske overfor Paris-aftalen, hvor Kina slipper for let i forhold til Vesten.


---

# Erhverv - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/erhverv

Holdninger
Erhverv
Vi mener
Danske virksomheder skal sikres de bedst mulige rammevilkår, og især små, familieejede og mellemstore virksomheder bør tilgodeses.
Forudsætningen for fremtidig vækst og velfærd er, at der er danskere, som tør starte egen virksomhed. Derfor har vi brug for hjælp og opmuntring til, at flere bliver iværksættere og selvstændige.
Unødigt bureaukrati og administrative byrder afskaffes.
I Danmark skal vi ruste os bedre mod cyberkriminalitet.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
EN ERHVERVSPOLITIK, DER GØR HELE DANMARK RIGERE
Vores virksomheder er rygraden i dansk økonomi og fundamentet for vores velfærdssamfund. Danske virksomheder repræsenterer hundredtusindvis af arbejdspladser og udgør både direkte og indirekte fundamentet for hele samfundsøkonomien.
Danmarks store virksomheder klarer sig godt. Det kan vi være stolte af, og vi skal sikre, at den udvikling kan fortsætte. Men langt de fleste virksomheder i Danmark er små- og mellemstore virksomheder. Mange af disse – fra den lokale VVS-værksted over tøjforretningen til vognmanden og bageren – tynges ned af papirnusseri og bureaukrati og ikke mindst verdens højeste skattetryk. Det er en trussel imod dansk økonomi og kan afskrække fremtidige generationer fra at tage besværet og løbe risikoen ved at starte deres egen virksomhed.
For Dansk Folkeparti udgør de selvstændige erhvervsdrivende den vigtigste økonomiske motor i vores samfund. Derfor skal der gøres op med de udfordringer, som fylder dagen med bøvl og besvær.
Væk med bureaukrati og overflødige regler
Desværre bevæger iværksættere sig ofte rundt i en jungle af regler, både når de opretter deres virksomhed og i den daglige drift. Det går ud over Danmarks konkurrenceevne og det hæmmer oprettelsen af flere arbejdspladser. Dansk Folkeparti mener, at der skal luges grundigt ud i regler og bureaukrati. Overflødigt og generende papirnusseri skal fjernes, og virksomhedens samarbejde med det offentlige skal forenkles. Det offentlige skal se det som en af sine vigtigste opgaver at hjælpe de lokale virksomheder.
Langt hovedparten af det bureaukrati, vores erhvervsdrivende slås med, kommer fra EU. Det gælder f.eks. bæredygtighedsdirektivet og arbejdstidsregistrering. Men Danmark er duks i EU og implementerer ofte nye bureaukratiske krav fra Bruxelles længe før de andre lande, som vore virksomheder konkurrerer med. Derfor vil Dansk Folkeparti ændre reglerne, sådan at et nyt eu-direktiv eller forordning først træder i kraft, når samtlige EU-lande har implementeret det. Det giver lige vilkår og sikrer en fair spilleplade for danske virksomheder.
Små og mellemstore virksomheder
Det skal være lettere at oprette og drive små- og mellemstore virksomheder i Danmark.
Alt for mange iværksættere får i dag afslag på en bankkonto. Det hæmmer lysten til at blive selvstændig, og det koster arbejdspladser, som kunne være skabt. Derfor skal små og mellemstore virksomheder have ret til en erhvervskonto.
Vi skal også ændre på de grundvilkår, som den enkelte virksomhed har. Det gælder f.eks. betalingsfrister, hvor vi vil have et loft på en betalingsfrist på 30 dage, så mindre virksomheder undgår likviditetsudfordringer, når de handler med større virksomheder. Dansk Folkeparti vil endvidere lempe på kapitalkravene for de erhvervsdrivende, som ikke har konkurser i bagagen, så det bliver nemmere at starte ny virksomhed.
Iværksætterkultur
Danmark er desværre et af de europæiske lande med færrest iværksættere. Alt for megen energi og talenter går tabt, fordi vi ikke formår at skabe de rette rammer for iværksættere. Det skal der ændres på. Der er brug for en samlet iværksætterplan, som ikke mindst kan hjælpe til at holde liv i udkantsområderne.
Dansk Folkeparti ønsker, at de unge allerede i folkeskolen skal lære om muligheden for at blive selvstændige virksomhedsejer. Eleverne skal bibringes det indtryk, at det både er realistisk og spændende at sætte gang i sin egen virksomhed.
Afgifter og skatter
Danmark er et af de dyreste lande at leve i. Høje skatter og afgifter – især i klimaets navn – er med til at forringe den danske konkurrenceevne. De er en daglig økonomisk belastning for borgerne og en administrativ byrde for virksomhederne. Hertil kommer, at Danmark har verdens højeste moms, og en lang stribe afgifter – bl.a. på konsum-is, kaffe, øl, chokolade, sukker og mousserende vin. Vi betaler også afgifter, når vi arver eller får større gaver fra vores familie; når vi køber bil, bruger benzin, passerer Storebæltsbroen eller blot parkerer i en storby. Med andre ord: Danmark er gået afgift-amok. Og det skal laves om. Skattetrykket skal ned og der skal ryddes op i punktafgifterne, som først og fremmest rammer danskere med lave indkomster.
Teknologi
Dansk Folkeparti vil sikre udbredelse af de bredbåndsforbindelser til alle dele af landet og forbedre vilkårene for at forske i ny teknologi og fremme infrastrukturer, der kan styrke udvekslingen af viden, udbygge samarbejdet mellem erhvervsvirksomheder og forskningsmiljøer og skabe grobund for innovation.
Hvis ikke Danmark skal miste terræn i forhold til markedsandele og konkurrenceevne, bør vi opprioritere udviklingen af kunstig intelligens (AI), virtual reality, biosolutions- og robotteknologi.
Med de teknologiske fremskridt følger også en øget risiko for svindel og bedrageri. Især de små og mellemstore virksomheder er i risikozonen, og det er en samfundsopgave så vidt muligt at beskytte disse erhvervsdrivende imod cyber-kriminalitet.
Teknologi – en udfordring for de ældre
Den teknologiske udvikling foregår med voldsom fart, og det er ikke underligt, at mange bliver hægtet af. Vi skal derfor tage hensyn til de ældre og andre, som har svært ved at følge med og tilegne sig de nødvendige kompetencer. Dansk Folkeparti er tilhænger af kontanter og modsætter sig ethvert forsøg på afskaffelse af kontante penge. En overgang til alene at kunne betale digitalt vil være en udfordring for de mange, som ikke ejer eller ønsker at eje den nyeste teknologi inden for mobiltelefoner eller andre digitale betalingsmuligheder. Rigtig mange mennesker i lang tid fremover vil foretrække kontanter, som derfor skal bevares som betalingsmiddel. Dette skal samfundet respektere.


---

# Familie - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/familie

Holdninger
Familie
Vi mener
Familien er samfundets hjørnesten.
Familien skal styrkes, og familierne skal tilskyndes til at få flere børn.
Familien skal støttes i arbejdslivet og privatøkonomien for at få hverdagen til at hænge sammen.
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Mød Mette
FAMILIEN ER FUNDAMENTET FOR TRIVSEL, VELSTAND OG HARMONI I DANMARK
Det Danmark, som vi kender og holder af, er bygget på familien som hjørnesten i samfundet. Derfor mener Dansk Folkeparti, at samfundet har pligt til at give familierne de bedst mulige vilkår; stærke familier giver et stærkt samfund.
For mange er det en stor udfordring at få familie, arbejdsliv og fritid til at hænge sammen. Dansk Folkeparti ønsker at sikre bedre forhold for familierne, så der er en bedre balance mellem det at stifte familie, få børn, passe et arbejde og have en indholdsrig fritid.
Ægteskabet
Vi skal beskytte og styrke familien, herunder ægteskabet, som er en grundpille i vores samfund. Desværre opløses 40 % af alle ægteskaber. Denne udvikling ønsker vi at vende, så flere ægteskaber kan bestå. Vi ønsker for eksempel en obligatorisk betænkningstid i forbindelse med skilsmisse, således at par først efter en 3 måneders separation kan gennemføre den endelige skilsmisse.
Børn
Børn er forældrenes børn – ikke statens og samfundets børn. Det er i første række forældrene, der opdrager børnene, for de ved bedst, hvad der er til barnets eget bedste. Men hvis børn mistrives i en familie, skal samfundet træde til med kompetent vejledning, rådgivning og støtte, og yde familien den bedst mulige hjælp. I sidste ende kan det resultere i, at barnet må anbringes, og her mener Dansk Folkeparti, at en netværksanbringelse skal være første prioritet.
Vi skal bruge flere kræfter på at forebygge mistrivsel i familier med den hensigt at nedbringe antallet af tvangsfjernelser og anbringelser af børn til et nødvendigt minimum. Bortadoption, herunder tvangsbortadoption, bør være absolut sidste mulighed, efter at alt andet er prøvet, og det er hævet over enhver tvivl, at forældrene ikke evner at passe ordentlig på deres børn.
Økonomiske tilskyndelser
Danmark har et problem: danskerne får for få børn. Med den nuværende demografiske udvikling, vil vores befolkningstal uvægerligt falde. Samtidig lever vi længere, og det betyder, at årgange med færre børn og unge skal skaffe stadig flere penge til at forsørge stadig flere ældres underhold.
For at tilskynde og opmuntre danskerne til at få flere børn, ønsker Dansk Folkeparti at give alle danske familier med tre eller flere børn et årligt skattefradrag på 60.000 kr. for hvert barn. Det kan lette børnefamiliernes økonomi, så det ikke er økonomi, der afholder dem fra at få endnu et barn.
Barsel
Et forældrepar skal selv vurdere sine og barnets behov og dermed fordele al barsels- og forældreorlov imellem sig. Dansk Folkeparti er modstander af, at staten skal kunne gribe ind og straffe et forældrepar økonomisk for ikke at leve op til et politisk flertals ideologiske krav. En far og en mor skal selv afgøre, hvordan de vil indrette deres familieliv.
Barnløshed
Dansk Folkeparti ønsker at danske par, der har vanskeligt ved at få børn, skal have hjælp af det offentlige. Barnløse par skal have garanti for fertilitetsbehandling til minimum to børn. Hvis der er for lange ventetider i den offentlige sektor, skal der i stedet gives penge til, at et par kan få hjælp i privat regi til at få børn. Det er afgørende for samfundets langsigtede holdbarhed, at der fødes flere børn. Derfor er det også rimeligt, at samfundet hjælper potentielle forældre, der har vanskeligt ved at få børn.
Familie og arbejdsliv
Familieliv og arbejdsliv skal fungere hånd i hånd. For at familien bedst muligt skal kunne hænge sammen, bør arbejdspladserne så vidt muligt indføre flere fleksible arbejdsforhold for de ansatte og sætte dem i stand til både at bidrage til families velvære og være til gavn for sin arbejdsplads.
Bedstes første sygedag
Generationerne skal tage hinanden i hånden. Vi har brug for regler, som giver bedre mulighed for at følge forældre og bedsteforældre til læge, tandlæge, optiker og andre nødvendige besøg uden for hjemmet – ligesom vi i dag har barnets første og anden sygedag. Dansk Folkeparti vil have en overenskomstsikret ”Bedstes første sygedag”. Vi skal lære de generationer, som vokser op, at vi alle skal hjælpe hinanden gennem livet og hjælpe og støtte de familiemedlemmer, forældre og bedsteforældre, som bliver ældre og uundgåeligt svageligere. At indføre ”Bedstes første sygedag” vil være et skridt, som ikke skader produktiviteten, men tværtimod sparer på samfundets ressourcer og øger sammenhængskraften mellem generationerne.
Børnene i institutionen
Forestillingen om, at samfundet skulle kunne overtage en betydelig del af opdragelsen af børn, er ideologi. Dansk Folkeparti mener hverken, at offentlig omsorg kan eller skal erstatte familie og venskaber, hvor de naturlige bånd, trygheden, loyaliteten og samhørigheden opstår. Derfor skal der også være bedre muligheder for at familien kan vælge at passe deres barn i hjemmet i de første leveår. I første omgang er det naturligt, at det er én af forældrene, som går hjemme; men Dansk Folkeparti ønsker at afsøge mulighederne for, at familierne kan indrette sig så fleksibelt som muligt, hvis eksempelvis søskende eller bedsteforældrene ønsker at påtage sig opgaven og passe deres børnebørn.
Dansk Folkeparti vil sætte fokus på kvaliteten af vuggestuer, børnehaver og fritidsordninger. De fleste danske børn tilbringer hverdagene i institutioner, hvor de modtager vigtige påvirkninger. Institutionen skal lægge vægt på de værdier og menneskelige kvaliteter, der er vigtige i kontakten med børn. Mangfoldigheden, valgmulighederne og nærdemokratiet i daginstitutionerne skal bevares. Ordningen med dagplejer skal forbedres og tilskuddet forøges, så det ikke er økonomi, der gør, at forældre vælger institution frem for dagplejemor.
Stress
Stress er skyggesiden af et velfærdssamfund, som samtidig er blevet mere komplicerende og krævende, og rammer flere og flere. De mennesker, som rammes af stress, får ofte forringet deres evne til at bidrage til familien, og det går ud over alle familiens medlemmer. Stress, ængstelse, mistrivsel rammer også børn og ofte i en tidlig alder. Skolerne skal være opmærksomme på stress på et tidligt tidspunkt i børnenes udvikling, lærerne skal være bevidste om symptomerne og styrke elevernes evne til selv at håndtere stress, også senere i livet.
Stress skal anerkendes og behandles lige så seriøst som andre fysiske lidelser, og bør være en national udfordring og opgave at løse.
Ensomhed
Alt for mange danskere lever alene, og mange af dem lider under ensomhed, hvilket har alvorlige konsekvenser for deres generelle trivsel og påvirker livet på flere niveauer. Dansk Folkeparti arbejder for, at alle kommuner indfører en ensomhedspolitik, der bedst muligt sikrer støtte og hjælp til borgerne, så de kan leve et liv uden ensomhed.
Orlov til at sørge
Hvis ulykken rammer i form af dødsfald i ens nærhed, et nærtstående familiemedlem går bort, skal man have krav på at få tid til at komme ovenpå igen i form af en sorgorlov fra sit arbejde i en nødvendig og passende periode. Dette ønsker Dansk Folkeparti at arbejdsmarkedsparter finder en fornuftig løsning på.


---

# Finans - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/finans

Holdninger
Finans
Vi mener
Dansk Folkeparti ønsker en sund samfundsøkonomisk balance.
Vi vil sikre, at danskerne får en velfærd, der modsvarer den høje indkomstskat.
Danmark skal bevare kronen som møntfod og den økonomiske magt.
Dansk Folkeparti vil lukke kassen for velfærdsydelser til udlændinge.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
Vi holder fast i den økonomiske magt
Finanspolitikken sætter rammen for de offentlige indtægter og udgifter, styrer den økonomiske aktivitet i samfundet og fastlægger rammerne for den økonomiske fordeling i samfundet.
Det er en ufravigelig betingelse for, at samfundet fungerer harmonisk, at de finanspolitiske beslutninger udformes i nøje overensstemmelse med samfundets pengepolitik, strukturpolitik og indkomstpolitik.
Dansk Folkeparti mener, at det er en afgørende forudsætning for en sund økonomi, at Danmark bevarer den økonomiske magt. Det er hovedårsagen til, at Dansk Folkeparti har afvist – og fortsat vil afvise – Danmarks deltagelse i den fælles europæiske valuta Euro. Dropper vi kronen, flytter vi den økonomiske magt over Danmark til udenlandske politikeres og embedsmænds hænder.
Dansk Folkeparti er bevidste om, at et moderne samfund forudsætter en effektiv og velfungerende offentlig sektor og en sund økonomisk balance.
For at borgerne fortsat vil vise vilje til at betale en forholdsvis høj indkomstskat, er det nødvendigt, at befolkningen føler, at den del af indkomsten, der tilfalder offentlige myndigheder, også anvendes på en fornuftig måde. Forudsætningen for at kunne opretholde velfærdsstaten er, at samfundet fortsat bærer præg af en høj grad af solidaritet og sammenhængskraft. Hvis borgerne får en fornemmelse af, at personer lukrerer uretmæssigt på de offentlige ydelser, reduceres viljen til at betale en høj indkomstskat. Det samme er tilfældet, når indvandrere kommer til landet og straks får del i de offentlige ydelser, som danskerne i årevis har betalt skat for at kunne finansiere.
Dansk Folkeparti ønsker at føre en finanspolitik, der sikrer forbindelsen mellem det, borgerne betaler til den offentlige sektor, og det, som borgerne ønsker, at det offentlige skal levere.
Indvandringen har sin pris
Indvandringen med ikke-vestlig baggrund og efterkommere koster Danmark årligt mere end 30 mia. kr. Det går ud over velfærden og sammenhængskraften i Danmark.
Dansk Folkeparti ønsker at nedbringe indvandringens økonomiske omkostninger ved at lukke kassen for velfærdsydelser til udlændinge.
Dansk Folkeparti vil derfor afskaffe det ekstra børnetilskud til udlændinge og gøre det markant sværere for udlændinge at få adgang til SU, børnetilskud og andre velfærdsydelser såsom dagpenge, boligtilskud og tandlægetilskud.
Formålet er at gøre det mindre attraktivt for flygtninge og indvandrere at søge til Danmark. DF vil desuden gøre op med det urimelige i, at udlændinge, herunder borgere fra andre EU-lande, efter kort tid i Danmark kan få del i ydelser, der er finansieret af og tiltænkt danskere borgere.
Derfor foreslår Dansk Folkeparti, at der indføres et optjeningsprincip for adgang til sociale ydelser. DF foreslår, at udlændinge skal have opholdt sig i Danmark i mindst syv ud af ti år, før de kan få adgang til eksempelvis børne- og ungeydelse eller SU. Vi mener, det kun er rimeligt, at man som tilflytter til Danmark skal bidrage, før man kan få del i danske velfærdsydelser.


---

# Folkeskolen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/folkeskolen

Holdninger
Folkeskolen
Vi mener
Det faglige niveau i folkeskolen skal hæves – særligt inden for dansk, matematik og historie
Der skal være ro, orden og tryghed i vores folkeskoler
Der skal være mere plads til de praktiske fag, så også elever med udfordringer inden for det boglige kan trives og opleve sejre i folkeskolen.
Muslimske friskoler skal lukkes.
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
EN FOLKESKOLE MED ORDEN OG TRYGHED, DER RUSTER ELEVERNE TIL FREMTIDEN
Det er i folkeskolen, at børnene skal gøres i stand til at klare sig i verden og blive dannede mennesker, som indgår i sunde fællesskaber og lærer at vise hensyn og respekt over for andre. Dette afspejles blandt andet i folkeskolens formålsparagraf, der siger, at Folkeskolen skal ”give eleverne kundskaber og færdigheder, der forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere”.
Desværre er der langt fra formålsparagraffen og til virkelighedens danske folkeskole.  Mange steder mangler der helt grundlæggende ro i klasselokalet, og det faglige niveau er for lavt – ikke mindst når gælder vigtige fag som dansk, matematik og historie.
Færre består
Andelen af afgangselever fra folkeskolernes 9. klasser, der ikke består eksamen i dansk og matematik, er stigende. I 2023 bestod 11,5 procent af eleverne ikke, og det var 2,9 procentpoint mere end i årene før corona-pandemien. Danske elever ligger også under gennemsnittet i internationale tests af matematik og skriftlige færdigheder.
Hvis Danmark skal klare sig i den skærpede internationale konkurrence, og hvis vores historie, kultur og kerneværdier skal bringes videre til kommende generationer, så er det vigtigere end nogensinde at få hævet det faglige niveau og skærpet disciplinen.
Ro, orden og tryghed
Der skal være ro, orden og tryghed i skolen for elever og lærere, og forældre skal trygt kunne sende deres børn i skole, og det kræver disciplin. Vi har brug for at skærpe bekendtgørelsen om orden i folkeskolen. Lærerne skal kunne støtte sig til klare retningslinjer og have tillid til, at de har både retten og pligten til at gribe ind og gøre brug for sanktioner, når regler overtrædes.
Karakterer fra 4. klasse
Al erfaring viser, at klart markerede rammer er afgørende for børns trivsel. Derfor mener vi, at der bør indføres prøver og karakterer fra 4. klasse i folkeskolen. Ikke for at presse børnene, men for at kunne vurdere deres niveau og skabe struktur og klare målsætninger. Karakterer skaber motivation, og de kan være med til at sætte nye mål for den enkelte elev.
Mobiltelefoner ud af skolen
Mobiltelefoner hører ikke hjemme i skolen. De bliver brugt til både tidsspilde og mobning, de forstyrrer, frister til dovenskab, nedbryder klassens sociale sammenhold og forringer den enkelte elevs koncentration og udbytte af undervisningen. Dansk Folkeparti mener, at mobiltelefoner skal forbydes i skoletiden, medmindre læreren bruger dem direkte i undervisningen.
Fast kernepensum
Dansk Folkeparti mener, at der skal udvikles et fast kernepensum, så alle elever, uanset skole eller baggrund, modtager undervisning af ensartet og høj kvalitet indenfor de kulturbærende fag i folkeskolen.
Dette kernepensum skal ikke kun være et fælles ståsted for læring. Det skal også være et signal til eleverne om, hvad der forventes af dem.
Vi er overbevist om, at en tilbagevenden til en kundskabs- og færdighedsbaseret tilgang ikke kun vil forbedre elevernes faglige resultater, men vil også styrke deres almene dannelse og forståelse for de værdier, som det danske samfund er baseret på.
Nationalt fastsatte undervisningskrav
Et fastlagt kernepensum vil også beskytte lærerne. I dag er ansvaret for følsomme, debatskabende emner som religion og seksualundervisning lagt i hænderne på den enkelte lærer, som har metodefrihed.
Denne frihed kan desværre føre til det modsatte: frygt for at såre eller udfordre elevers følelser og kulturelle baggrund. Metodefriheden ender dermed som en metodefrygt. Det har været tydeligt i diskussionerne om Muhammed-tegningerne, hvor lærere undlader at vise tegningerne fra denne afgørende begivenhed i nyere danmarkshistorie af frygt for at provokere elever med muslimsk baggrund.
Derfor er det nødvendigt med klare, nationalt fastsatte undervisningskrav. Det vil både støtte lærerne og sikre en beskyttelse af de kristne og demokratiske værdier, der er grundlaget for det danske samfund.
Tørklædet er Islams flag
Det muslimske tørklæde skal ikke tillades i folkeskolen. Tørklædet er ikke en uskyldig beklædningsgenstand, men et symbol på islam og de muslimske værdiers fremmarch, og det udfordrer de værdier og det fundament, som folkeskolen og resten af det danske samfund er bygget på.
Styrk de kulturelle og praktiske fag
Viden om og forståelse for Danmarks riges historie, kultur og nationale kerneværdier er en forudsætning for at forstå og begå sig i det danske samfund. Derfor skal de kulturbærende fag styrkes.
Men vi skal også styrke de praktiske fag. Folkeskolen skal være for alle, og børn har forskellige forudsætninger og styrker. Nogle børn har det svært med de boglige fag, men trives med praktisk læring, og disse børns talenter og muligheder skal stimuleres og understøttes. Derfor skal praktiske fag som håndværk og design, madkundskab, billedkunst, mediekundskab og musik være en integreret del af folkeskolen.
Friskoler og efterskoler
Friskoler og efterskoler er en vigtig og central del af det danske uddannelseslandskab. Dansk Folkeparti støtter op om friskoletanken og ser stor værdi i skolemiljøer, der tilbyder alternative undervisningsmetoder og -tilgange. Forældre skal have mulighed for at vælge et alternativ til folkeskolen, hvis de har andre behov og ønsker for deres børns uddannelse end dem, som folkeskolen kan opfylde.
De muslimske friskoler demonstrerer igen og igen, at de modarbejder danske værdier og integration og er med til at styrke parallelsamfund. Vi mener derfor, at de muslimske friskoler skal lukkes, og at eleverne herfra skal integreres på skoler med danske værdier.
Ligesom Dansk Folkeparti er varme tilhængere af friskoler, der er baseret på danske værdier, så er vi også varme støtter af de danske efterskoler. De tilbyder en unik og berigende læringsoplevelse for unge, som med et efterskoleophold kan få styrket deres personlige og sociale kompetencer. Det er dog ikke alle familier, der har råd til at sende et barn på efterskole, og derfor skal det sikres, at alle unge får mulighed for et efterskoleophold, uanset forældrenes indkomst.


---

# Forbrugerpolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/forbrugerpolitik

Holdninger
Forbrugerpolitik
Vi mener
Vi ønsker en forbrugerpolitik, der beskytter forbrugerne og især sikrer svage forbrugergrupper.
Forbrugerne har krav på korrekte og fyldestgørende oplysninger om varer.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
Ansvarlig forbrugerpolitik
Dansk Folkeparti ønsker en forbrugerpolitik, der beskytter forbrugerne og især sikrer svage forbrugergrupper. Det er en offentlig opgave først og fremmest at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed og at opretholde et lovgrundlag for, at forbrugerne til enhver tid har mulighed for at træffe sunde og økonomiske forbrugsvalg, der også i tilstrækkelig grad tager hensyn til det omgivende miljø.
Forbrugerens krav på korrekte og fyldestgørende informationer om varer og tjenesteydelser skal derfor tillægges stor betydning. Ligeledes er det væsentligt at sikre forbrugernes juridiske og økonomiske rettigheder gennem en bevidst forbrugerpolitik. Sagsbehandlingstiden i Forbrugerklagenævnet skal nedbringes til et rimeligt niveau, således at sager ikke ophobes. Dertil kommer, at Dansk Folkeparti vil arbejde for indførelsen af en obligatorisk orientering af forbrugerne på vigtige områder, heriblandt forsikringsspørgsmål og elementerne i købeloven, således at forbrugerne ikke kan lokkes til at investere i eksempelvis overflødige tillægsforsikringer.
Samfundet skal ikke diktere forbrugerne, hvad der er god kvalitet, og hvad der ikke er det. Men vi skal sørge for, at forbrugerne har adgang til så mange fyldestgørende oplysninger, som muligt, før de træffer deres købsvalg. Oplysningsforpligtelsen skal påhvile producent og sælger. Vi skal oplyses i detaljer om et produkts ingredienser, tilsætning, oprindelsesland og produktionsmetode, herunder slagtemetode, så vi selv kan vælge.
Samtidig ønsker Dansk Folkeparti dog at fastholde, at Danmark selv skal bestemme over vores fødevarer og forbrugerbeskyttelse. Danmark bør til hver en tid selv kunne fastsætte egne regler og niveauer for fødevareindustrien. EU’s standarder skal kun være minimumsstandarder, som nationerne frit kan forbedre. Derfor er vi stærkt skeptiske over for EU’s regler om det indre marked, som kræver totalharmonisering, samt EU’s landbrugspolitik, som forvrider markedskræfterne og resulterer i dyrere varer for forbrugerne.
Ikke kun i forholdet til private producenter og udbydere, men også i de sammenhænge, hvor offentlige institutioner optræder som leverandør af varer eller tjenesteydelser, er der behov for varetagelse af forbrugernes interesser. Man bør i forbrugerpolitikken efter Dansk Folkepartis opfattelse i de kommende år være yderst opmærksom på, om offentlige institutioner i tilstrækkelig grad lever op til de krav om kvalitet og sikkerhed, der bør stilles. Dansk Folkeparti vil arbejde for, at offentlige udbydere i fremtiden i større omfang bliver pålagt at foretage kvalitetskontrol.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at producenter, distributører, forhandlere og forbrugere kan nære tillid til hinanden og respektere hinandens holdninger og behov. Det er vigtigt, at alle led i kæden handler på et velinformeret grundlag og i tillid til de regelsæt, der gælder. Forbrugermyndighederne, uafhængige forbrugerorganisationer og klagenævn bør holde sig for øje, at deres vigtigste opgave er at sikre alle markedsaktører fra producent til slutbruger fornuftige og sikre vilkår i markedet.
De nødvendige kontrolfunktioner skal opleves som rimelige og hensigtsmæssige.
Dansk Folkeparti er tilhænger af offentliggørelse af kontrolresultater, som er forbrugerorienterede. Dansk Folkeparti går ind for gennemsigtighed for den enkelte forbruger.
Vidste du?
At vi i Danmark handler for mere end 120 milliarder kroner på nettet
At mange af de varer vi køber i udlandet, eksempelvis i Kina, ikke overholder minimumsstandarderne for produktsikkerhed. Med andre ord så indeholder de skadelige stoffer
At det er så billigt at importere fra bl.a. Kina, fordi de får rabat på posten fordi de betragtes som et uland


---

# Forsvar - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/forsvar

Holdninger
Forsvar
Vi mener
Vi skal genopbygge vores forsvar.
Vi skal lægge vores kræfter i Danmark og i vores nærområder i Østersøen og i Nordatlanten.
Vi skal ikke deltage i alle mulige militæreventyr i fremmede lande.
Vi skal skabe de kulturelle rammer i den danske befolkning for en fædrelandskærlig holdning til Forsvaret.
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
Forsvaret skal genopbygges
Dansk Folkeparti vil arbejde for et bredt folkeligt forankret forsvar.
Vi mener, at alle borgere har pligt til at bidrage til forsvaret af Danmark, hvorfor det er på høje tid at inkludere de danske kvinder fuldt ud i samfundet og det danske demokrati ved at pålægge også dem værnepligt.
De mange, mange nedskæringer af Forsvaret har kostet dyrt for samfundet – de har kostet sammenhængskraft og liv i kasernebyerne. Vi vil udvide værnepligten i både antal og omfang og dermed sikre en fleksibel og kompetent reserve at trække på i tilfælde af krise eller krig.
Vi vil sikre en langsigtet og seriøs planlægningshorisont for Forsvaret, som muliggør de investeringer og den rettidige omhu, der er nødvendig. Udgangspunktet for et lille land som Danmark bør være Totalforsvaret og Reserven – ikke højteknologi og eventyr i udlandet. Det er afgørende at vi har tilstrækkeligt og pålideligt materiel.
Vi ønsker, at Folketingets partier definitivt skal forpligte sig til de to procent, ligesom vi ønsker et forsvar, som er fagligt set mere uafhængigt – kun uafhængigheden sikrer reel rådgivning i vigtige spørgsmål om sikkerhed. Det vigtigste i den forbindelse er genindførelsen af forsvarschefens helhedsansvar.
Cybersikkerheden skal styrkes i vores digitaliserede samfund – ikke mindst ved at se kinesisk IT-udstyr kritisk efter i sømmene.
Dansk selvstændighed
Dansk Folkeparti er tilhænger af, at Danmark opretholder sin frihed og selvstændighed gennem medlemskab i NATO og FN. Vi ønsker, at hær, søværn, flyvevåben, hjemmeværn og hele det civile beredskab organiseres og udrustes, så vi opfylder de styrkemål, der aftales i NATO, FN og i relation til det hjemlige beredskab. Dette er i øjeblikket ikke tilfældet.
Dansk Folkeparti er modstander af, at EU søger at oprette et uafhængigt forsvar. Forsøg på at skabe et europæisk forsvar med egen kommandostruktur vil uundgåeligt styrke isolationistiske kræfter i USA, hvilket kan blive skæbnesvangert for Europa. Dette er vi kommet et skridt nærmere med afskaffelsen af forsvarsforbeholdet i kølvandet på krigen i Ukraine. Stærke kræfter i bl.a. Tyskland og Frankrig ønsker at tage næste skridt mod en fuldblodsunion – hvor netop Tyskland og Frankrig bestemmer. Dette er vi selvsagt dybt bekymrede over.
Den vestlige kulturkreds er en helhed, som kun kan forsvares, og som kun giver mening sammen med USA. Danmarks sikkerhedspolitiske mål kan derfor kun nås gennem deltagelse i NATO. Dansk Folkeparti er modstander af ethvert forsøg på at svække NATO-alliancen, og vi støtter den opfattelse, at de europæiske lande skal yde et solidt bidrag til NATOs samlede styrke. NATO bør arbejde tæt og fortroligt sammen med andre lande, der hører til den vestlige kulturkreds – lande som eksempelvis Australien og New Zealand.
Dansk Folkeparti advarer mod at svække det nationale forsvar. Truslen fra de ustabile lande udenfor Europa er stadig omfattende, og Danmarks forsvar skal være forberedt på at kunne imødegå trusler fra disse i nært samarbejde med vores allierede.
Som Grundloven foreskriver, har enhver våbenfør mand pligt til at bidrage til fædrelandets forsvar. Dansk Folkeparti anser værnepligten for at være et vigtigt led i et demokratisk forsvar og et vigtigt bidrag til befolkningens forståelse for forsvarets vilkår. Kun danske statsborgere skal kunne optages i Forsvaret. Dansk Folkeparti ønsker, at værnepligten udstrækkes til også at gælde færinger og grønlændere, som på den måde bidrager til forsvaret af hele Riget. Disse kan med fordel udnytte deres viden om deres eget lokalområde til det bedst mulige forsvar af selvsamme.
Dansk Folkeparti vil arbejde for, at forsvaret tilføres de nødvendige ressourcer, således at det kan løse de opgaver, der kræves i fremtiden. Budgetterne skal for de respektive værn og for Hjemmeværnet være opdelt, således at budgetoverskridelser i eksempelvis Flyvevåbnet ikke ødelægger Hjemmeværnets mulighed for at planlægge og gennemføre øvelser.
Internationalt militært samarbejde udgør et vigtigt element for Danmarks sikkerhed, og i forhold til vore internationale forpligtelser – såvel i NATO som i FN. Dansk Folkeparti har i forsvarsforliget forpligtet sig til at medvirke til, at brigaden til en hver tid kan stille med 2.000 kampklare soldater, men dette betyder ikke, at der nødvendigvis altid skal være 2.000 mand udsendt. Dansk Folkeparti forbeholder sig ret til i hvert enkelt tilfælde at vurdere, hvorvidt Danmark skal stille tropper til internationale opgaver eller ej. Danmark skal, som vi har tradition for, yde vort væsentlige bidrag til FN-opgaver.
En række totalitære og ustabile stater har længe arbejdet på at anskaffe sig masseødelæggelsesvåben og midlerne til at fremføre dem. På trods af et stærkt internationalt diplomatisk pres er det lykkes nogle af disse lande at udvikle atomvåben og missiler til at fremføre dem.
Dansk Folkeparti er opmærksom på de trusler, sådanne stater fremover kan udgøre mod Danmark og vores allierede. En af det internationale samfunds vigtigste opgaver er derfor at forhindre spredningen af masseødelæggelsesvåben og missilteknologi. Dette skal først og fremmest opnås med diplomatiske midler. Desværre virker diplomati ikke altid. Flere af vores alliancepartnere har derfor overvejet muligheden for at deltage i udviklingen og opførelsen af et missilskjold, der har til formål at forhindre, at ustabile stater kan ramme Danmark eller vores alliancepartnere med masseødelæggelsesvåben. Dansk Folkeparti mener, at Danmark bør deltage i udviklingen af et missilskjold sammen med vores allierede.
Fakta om Forsvaret
Der er blevet skåret år efter år.
Forsvaret har været en vigtig samfundsinstitution i 400 år.
I 1969 udgjorde værnepligten mere end 30.000 årsværk – i dag er vi nede på under 2.000.
Forsvaret skal have bred folkelig forankring.
Flere værnepligtige
Der er brug for markant flere værnepligtige, hvis Danmark skal have et troværdigt og folkeligt forankret forsvar med mulighed for rekruttering. Dansk Folkeparti mener, at antallet af værnepligtige skal øges til f.eks. 10.000 årsværk fordelt på hele Totalforsvaret.
Engang var det mere end halvdelen af alle unge mænd, der aftjente værnepligt.
I dag er værnepligten på fire måneder, og det er kun 6-7 procent af en årgang, der gennemfører værnepligtstjenesten. Omregnet til årsværk svarer det til 2-3 procent af en årgang, eller cirka 2000 årsværk.
Det er ikke realistisk at udvide værnepligten til tidligere tiders 18 måneder. Men det giver sig selv at den nuværende længde er alt for kort. Dansk Folkeparti mener, at en forsvarlig grund- og funktionsuddannelse i Forsvaret bør være minimum ni måneder.
Værnepligtige skal forventes at blive genindkaldt.
Værnepligt for kvinder
Værnepligten skal udvides til også at omfatte kvinder. Dansk Folkeparti ønsker et folkeligt forankret forsvar som har mulighed for om nødvendigt at trække på alle landets borgere. Nyder man politiske rettigheder i Danmark har man også pligten til at forsvare Danmark.
Dette løses ved en ny lov, der pålægger kvinder værnepligt på lige vilkår med mænd. Forsvaret skal selvfølgelig være religionsfrit område, og tørklædeforbud mm. er derfor en naturlig følge af dette. Kvinder skal endvidere kunne aftjene deres værnepligt uden risiko for seksuel chikane og lign.
Lukkede kaserner skal genåbnes
Med flere værnepligtige skal der bruges flere kaserner. Dansk Folkeparti vil bygge nye kaserner og genåbne de kaserner, hvor det giver mening. De kaserner, der ikke kan genåbnes, skal omdannes til andre ting, dog ikke asylcentre eller lignende.
Det vil have den positive sidegevinst, at forsvarets folkelige forankring styrkes. Med kaserner over hele landet bliver forsvarets virke mere synligt for danskerne, og kasernerne vil bidrage med mere liv og arbejdspladser i de byer, hvor de genåbner.
Et dansk totalforsvar
Der er et behov for at genoplive Totalforsvaret og styrke civilsamfundets robusthed. Myndigheder skal pålægges at uddanne sig til konkrete scenarier såsom pandemier, naturkatastrofer, terror samt sikkerhedspolitiske scenarier i bred forstand.
Et totalforsvar vil styrke befolkningens tillid til forsvar og beredskab og skabe mindre uro i krisesituationer. Det vil også give rum til mere kompetente beslutninger m.m. i krisesituationer.
Reserven skal være et godt og fleksibelt værktøj for Forsvaret og for staten som helhed. Reservister skal have beredskabspligt og arbejdsgiver må ikke lægge reservetjeneste til grund for diskrimination.
Der skal oprettes en særskilt del af Hjemmeværnet på Grønland, som organiseres i bygderne. Både våbenkendskab, terrænkendskab og forsvarsvilje er høj blandt grønlandske mænd. De skal have mulighed for at tjene med grønlandsk flag på uniformen. Tjenesten på Grønland skal være en kilde til national stolthed i Grønland. De skal derudover have mulighed for at gøre tjeneste i Danmark.
Mest forsvar for pengene
Et moderne og effektivt forsvar er dyrt. Selv om Danmark øger sine forsvarsbevillinger, så vi lever op til Natos målsætning om 2 pct. af BNP, skal der prioriteres benhårdt. Vi må ikke at gå i ’teknologifælden’ og købe det nyeste nye fyldt med børnesygdomme, når der er gode og velafprøvede løsninger, som er billigere. Lad andre indkøbe og afprøve det nye, før vi køber det. Vi skal have støvler og rifler nok og vi bør indtænke forsyningssikkerhed i alt; derfor skal vi styrke vores relationer til Storbritannien, Tyskland foruden naturligvis vores nordiske våbenbrødre i Norge og Sverige, som desuden har fabelagtige våbenindustrier.
Giv ansvaret tilbage til forsvarschefen
I 2013 afskaffede den daværende socialdemokratiske forsvarsminister forsvarschefens helhedsansvar og gjorde reelt departementschefen til øverste chef. Ændringen har været til ubodelig skade. Vi har fået en frygtsom militær ledelse, som er underlagt Forsvarsministeriets luner.
Dansk Folkeparti ønsker at få genetableret forsvarschefens funktion som den øverst ansvarlige for Forsvaret og som militær rådgiver for regeringen. De mange civile styrelser, der har givet anledning til et vildtvoksende og dysfunktionelt bureaukrati, skal underlægges Forsvarschefen. Vi skal igen have en handlekraftig forsvarschef, der har uhindret adgang til det politiske niveau, udenom departementschef, rådgivere mv. Det vil sikre armslængden og den militære faglighed.
Den kinesiske trussel
En af de største trusler mod Danmarks sikkerhed er Kina. Riget i Midten vil være førende på alle afgørende teknologiske områder i 2025, og derfor bruger kineserne sandsynligvis alle tænkelige kneb på at tappe dansk forskning og viden. Derfor skal vi være langt mere forsigtige i omgangen med kinesisk teknologi. Der skal laves en fuldstændig afdækning af Danmarks militære og forsvarsmæssige afhængigheder af kinesisk teknologi, og hardware hacks i udbredte kinesiske produkter som Lenovo, Huawei mfl. skal adresseres i offentligt og privat regi. Som udgangspunkt skal private virksomheder pålægges samme krav som offentlige myndigheder i ift. Indkøb af hardware.
Forsvarets Efterretningstjeneste
Forsvarets Efterretningstjeneste skal opdeles, så den civile del, der bl.a. rådgiver Udenrigsministeriet, Statsministeriet og andre myndigheder om politiske og kulturelle forhold, lægges over i Udenrigsministeriet.
Den militære del af efterretningstjenesten skal ledes af en officer og have sin egen kommandovej. En sådan struktur vil give regeringen og Folketinget en mere kompetent militærfaglig rådgivning, hvor hensyn og argumenter ikke slibes til og tilpasses dét, som skønnes at være politisk bekvemt.
Dermed vil det være op til politikerne – ikke fagfolkene – at finde de nødvendige kompromiser, og Folketinget vil kunne trække på begge spor i beslutningsprocessen. Det vil give en mere ærlig og tilgængelig proces.


---

# Handicappolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/handicappolitik

Holdninger
Handicappolitik
Vi mener
Personer med handicap skal anses for en ressource og ikke en belastning.
Personer med handicap skal i videst muligt omfang kunne leve en tilværelse som andre borgere.
Borgere med svære handicap er blandt vores svageste borgere og har krav på både pleje og kærlig omsorg.
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Mød Mette
ET HANDICAP SKAL IKKE UDELUKKE NOGEN FRA AT VÆRE EN DEL AF DANMARK
Mange borgere med et handicap har stadig egenskaber og kompetencer, som samfundet kan få gavn af. Derfor er det en skam, at mange tusinde i dag holdes ude af arbejdsmarkedet. De skal inddrages lige så meget, som de selv føler, de kan overkomme. Et handicap skal ikke ekskludere og vores samfund skal være tilgængeligt for alle – uanset hvilke udfordringer man måtte have.
Borgere med handicap udgør et stort potentiale for at udvide arbejdsstyrken. Adgangen til arbejdsmarkedet er desværre af forskellige årsager i dag begrænset for mange af disse borgere. Det er afgørende at virksomhederne får øjnene op for de mange ressourcer borgere med handicap repræsenterer. Dansk Folkeparti ønsker at formidle
Antallet af danskere med et handicap er voksende. Vi har mere end 420.000 mennesker med forskellige typer handicap – det er 7 % af den danske befolkning.
En plads på arbejdsmarkedet
En vigtig opgave for et velfærdssamfund er at tage hånd om de udfordrede, så de kan få en værdig tilværelse. I det omfang genoptræning kan afhjælpe erhvervede handicap skal dette tilbydes i størst muligt omfang. Mennesker med handicap, der har behov for hjælp skal kunne modtage en målrettet pleje og de nødvendige hjælpemidler. Men det er også vigtigt, at de altid har et tilbud om at finde en plads på arbejdsmarkedet eller i frivilligt arbejde, så de kan føle, at de udfylder en funktion i samfundet.
I Dansk Folkeparti arbejder vi for, at handicapområdet ikke bliver underprioriteret, som tilfældet desværre har været i en årrække. Vi vil effektivisere forvaltningen af handicapområdet, så midlerne når borgerne, og ikke går til i unødigt bureaukrati.
Bureaukrati og fordomme skal fjernes
Personer med handicap skal ses som personer, der er en ressource for samfundet, men blot har brug for lidt ekstra hjælp i dagligdagen. Såvel offentlige myndigheder som private aktører såsom virksomheder og foreninger, skal gøre alt, hvad vi kan for f.eks. at give personer med handicap mulighed for at varetage et rigtigt job.
Bureaukrati og voksende administration har fremmedgjort mennesker med handicap, som ikke føler, at de kan få den hjælp, de har brug for. Vi skal have et system med en nem, behovsopfyldende og nærværende behandling af mennesker med handicap. Systemet skal tilpasses til, at mange mennesker med handicap har egenskaber, der også er værdifulde for samfundet, og de skal derfor have en nemmere adgang til arbejdsmarkedet.
Nødvendig hjælp udebliver
I alt for mange år er de stigende udgifter til det specialiserede socialområde blevet brugt i et politisk spil overfor normalområdet. Udgifterne til det specialiserede område er blevet taget fra normalområdet og har ført til, at de to grupper borgere er blevet spillet ud mod hinanden. Det er uholdbart.
Antallet af fejlhåndterede klager over visitering af hjælp til familier med børn, der har et handicap, er skræmmende: omkring halvdelen af alle sager fejlhåndteres. Derfor skal området fjernes fra kommunerne og flyttes over i tværkommunale fællesskaber med egne budgetter, så det ikke er de kommunale budgetter der fører til besparelserne og så man sikrer, at de især meget specialiserede handicaps mødet med større faglighed end kommunerne kan tilbyde i dag.
Visitering af hjælpemidler og pleje skal gøres mere personlig og i videst muligt omfang hvile på en vurdering fra den omsorgsperson, som har omgang med den handicappede i det daglige. Hjælpemidler på op til 5.000.- kr. skal helt undtages fra visitation, da det kræver uforholdsmæssigt meget bureaukrati.
Brug velfærdsteknologien
Velfærdsteknologi kan medvirke til at gøre livet med et handicap langt nemmere. Vi skal i sundhedsvæsnet tilbyde personer med handicap hjælpemidler, der fremmer deres handlemuligheder. Teknologi skal bruges overalt til at afhjælpe sundhedspersonalet, som i stedet kan bruge deres faglige kræfter på kerneopgaverne: nærværet og hjælp til at give de handicappede den fysiske og psykiske støtte, de har brug for. Desuden skal velfærdsteknologi understøtte børn og unge med handicap i uddannelsesinstitutionerne. Hjælpemidler til ordblinde og talblinde kan medvirke til, at disse børn og unge kan følge bedre med i undervisningen.
Borgere med de sværeste handicap
Unge mennesker med handicap skal ikke anbringes på plejehjem; de skal helst bo hos deres familier, men er det ikke muligt, skal der være bosteder af høj kvalitet. Det kræver, at sundhedspersonalet er både i stand til og motiveret til at yde pleje i høj kvalitet. Vi har desværre set eksempler på det modsatte på en række af landets bosteder.
Derfor vil Dansk Folkeparti forbedre kvaliteten af plejen på bostederne gennem øget tilstedeværelse af personale, større inddragelse af pårørende og mere vægt på de sociale aktiviteter, som alle mennesker har behov for. Desuden skal arkitekturen gentænkes, så den afspejler beboernes behov og ønsker og samtidig letter personalets opgaver.
Dansk Folkeparti går ind for Borgerstyret Personlig Assistance, som kan give borgerne mere frihed og kontrol over eget liv ved at lade dem selv organisere og administrere den hjælp, de har behov for. Flere borgere med handicap skal have adgang til Borgerstyret Personlig Assistance.


---

# Idræt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/idraet

Holdninger
Idræt
Vi mener
Vi skal skabe rammerne for at alle børn, unge, voksne og seniorer har muligheden for at dyrke motion
Idræt og motion er en kilde til glæde og til sammenhold mellem danskere – ung som gammel
Det offentlige skal gøre det nemt for alle at finde et idrætstilbud
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Mød Pia
Dansk Folkeparti mener, at den professionelle idræt er en stor inspirationskilde for os alle. Hvis det fortsat skal være sådan, skal kampen imod doping og andre præstationsfremmende midler øges. Vi ser idræt som en væsentlig del af dansk kultur, og vi vil fremme og gavne breddeidrætten. Desuden vil vi øge idræts-undervisningen i folkeskolen, gerne i samarbejde med de lokale idrætsforeninger.
Idrætten er en vigtig del af dansk kultur og et værdifuldt led i det enkelte menneskes fysiske udvikling og gode helbred, ligesom idrætslivet er indgangen til sociale fællesskaber. Det er Dansk Folkepartis holdning, at der i fremtiden skal endnu mere fokus på den fysiske udvikling gennem idræt, idet fysiske arbejdsprocesser i vidt omfang er forsvundet fra både arbejds- og privatlivet. Idrætslivet er en vigtig forudsætning for at komme de livsstilssygdomme og den fedmeepidemi, som er begyndt at præge danskerne, til livs.
Idræt skal indgå i undervisningen i Folkeskolen, både for at udvikle elevernes fysik og for at fremme deres interesse for idræt, fællesskaber, sundhed og helbred. Det er Dansk Folkepartis holdning, at kampen mod livsstilssygdomme og fedme skal begynde i skolerne, og at idrætsundervisningen skal varetage dette, evt. i samarbejde med hjemkundskabsundervisningen og idrætsforeningerne.
Frivillige kræfter
De frivillige aktiviteter i idrætsforeningerne skal have mulighed for at udfolde sig i overensstemmelse med medlemmernes beslutninger, men det skal understreges, at det samtidig er en offentlig opgave at støtte udviklingen af den folkelige idræt og sikre, at der er tilbud inden for alle idrætsgrene og aldersklasser.
Dansk Folkeparti anerkender de mange gode, frivillige kræfter, som udfører et stort ulønnet arbejde og er omdrejningspunktet i mange idrætsforeninger. De skal have mulighed for godtgørelse for udgifter, der er forbundet med idrætsarbejdet. Sponsormidler til idrætten bør ikke beskattes.
Statens støtte til idrætten skal fortrinsvis ske via tipsmidlerne. Kommunerne skal være forpligtet til at støtte den folkelige idræt, både med tidssvarende idrætsfaciliteter og driftstilskud.
Den professionelle idræt
Den professionelle idræt har stor betydning som inspiration for den folkelige idræt og samler bred interesse fra store dele af befolkningen. Dette har en positiv effekt på den almindelige danskers interesse for at føre et aktivt og sundt liv, men elitesporten indeholder også mange lidet værdige aspekter.
I Dansk Folkeparti ser vi dog også med bekymring på brugen af præstationsfremmende midler og fysisk overbelastning i eliteidrætten, men doping er heller ikke kun et problem blandt eliteidrætsudøvere. Ifølge tal fra Anti Doping Danmark er dopingproblemet meget udbredt i landets fitnesscentre. Det foreslås, at der tilføres flere midler til bekæmpelse af doping, således at Anti Doping Danmark kan foretage flere undersøgelser.
Samtidig er vi stærkt skeptiske over for udviklingen i særligt dansk topfodbold, hvor flere og flere klubber bliver opkøbt af ofte stærkt dubiøse udenlandske ejere. Danske fodboldklubber tilhører i udgangspunktet befolkningen i klubbens lokalområde, og de skal ikke bruges som puslespilsbrikker i internationale konglomerater, der ikke har nogen respekt for klubbens lokale kultur og identitet.
Et andet sted, hvor vi ønsker at sætte ind, er de galopperende agentlønninger, der dominerer elitesporten, og som fører til spekulation i at fremtvinge klubskifter med økonomisk udskrivninger til følge. Agentlønningerne har været med til at skabe en underskov af spekulanter med ofte tvivlsomme kvalifikationer til følge.
Vi anerkender, at elitesporten for udøverne er et erhverv, som de oven i købet har kortere tid til at tjene penge på end en almindelig lønmodtager, men vi er nødt til at inddæmme sportens værste excesser, inden vi ikke længere kan genkende den sport, vi forelskede os i nede på den lokale fodboldbane eller i badmintonhallen.


---

# Indenrigspolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/indenrigspolitik

Holdninger
Indenrigspolitik
Vi mener
Dansk Folkeparti ønsker flere folkeafstemninger om såvel landspolitiske som kommunale anliggender
Dansk Folkeparti ønsker en revision af kommunalreformen fra 2007, så borgere i de sammenlagte kommuner får mulighed for at genetablere gamle, etablere nye eller tilslutte sig andre kommuner.
Folketingsmedlemmernes lønnings- og pensionsforhold skal ændres på en måde, så de kan vinde folkelig forståelse og opbakning.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
VI MÅ STYRKE DET LOKALE DEMOKRATI OG DE MINDRE BYSAMFUND
Grundloven har været danskernes værn mod overdragelse af dansk suverænitet siden 1849. Grundloven sikrer danskerne en række rettigheder og forpligter samtidig danskerne på Danmark og det danske fællesskab. Dansk Folkeparti ser ingen anledning til at revidere i Grundlovens bestemmelser.
Kongehus og folketing
Dansk Folkeparti er tilhænger af det danske kongehus og det konstitutionelle monarki. Monarkiet er en enestående måde at sikre kontinuitet og folkelig opbakning til et statsoverhoved. Kongehuset har både historisk og aktuelt repræsenteret Danmark på fornemste vis både i Rigsfællesskabet og under erhvervsfremstød og andre rejser i udlandet.
Folketingsmedlemmerne skal have tilstrækkelige muligheder for at varetage deres forpligtelser. Lønninger, eftervederlag og pensionsforhold skal imidlertid indrettes på en måde, der kan vinde folkelig forståelse og opbakning.
Kommunerne
Dansk Folkeparti er tilhænger af det kommunale selvstyre, men finder det problematisk, at for mange kommuner har valgt at nedprioritere eksempelvis ældreplejen gang på gang. Kan kommunerne ikke forvalte den frihed, der ligger inden for det kommunale selvstyre, er Folketinget forpligtet til at blande sig.
Kommunalreformen har på mange områder været en fiasko. Eksempelvis har den ført til en eksplosion i administrativt ansatte – helt imod intentionen. Dansk Folkeparti vil derfor have kommunalreformen fra 2007 taget op til revision. I mange geografisk store kommuner har kommunalbestyrelsen haft alt for stort fokus rettet mod kommunens største by og forsømt de mindre byer. Borgerne skal have mulighed for gennem lokale underskriftsindsamlinger at vende tilbage til de mindre kommuner fra før 2007. Ligeledes ønsker Dansk Folkeparti, at kommunerne forpligtes til at drage omsorg for de mindre bysamfund f.eks. ved at understøtte arbejdet i landsbylaug og gennemføre høringer forud for væsentlige beslutninger, der påvirker lokalmiljøet, eksempelvis skolelukninger.
Kommunal- og regionalvalg
Fordelingen af mandater ved kommunal- og regionsrådsvalg bør fremover foregå efter Sainte-Laguës metode i stedet for den D’Hondtske fordeling. Den D’Hondtske metode tilgodeser de store partier i udstrakt grad og kan bl.a. betyde, at et parti opnår absolut flertal i en kommunalbestyrelse, selvom partiet ikke har fået over 50 procent af stemmerne. Det er ikke rimeligt.
Regionerne
For Dansk Folkeparti er struktur ikke det afgørende, når det kommer til sundhedsvæsenet. For os er det afgørende, at danskerne – uanset hvor i landet de bor – kan modtage en hurtig og kvalificeret behandling.  Om dette skal ske i de nuværende regioner eller en anden struktur, er ikke afgørende, men Dansk Folkeparti finder det vigtigt, at vort sundhedssystem har en lokal politisk forankring, hvor borgerne kan holde politikerne ansvarlige for deres beslutninger i stedet for at ansvaret uddelegeres til professionelle bestyrelser, som borgerne ikke kan stille til regnskab.
Handicapområdet skal fjernes fra kommunerne og overføres i tværkommunale samarbejder med enten egne budgetter eller som en del af sundhedsbudgettet.
Folkeafstemninger
Folkeafstemninger er et vigtigt instrument til at sikre befolkningens inddragelse i de politiske beslutninger. Dansk Folkeparti ønsker, at flere beslutninger underkastes folkeafstemninger. Folketinget har f.eks. hen over hovedet på danskerne afskaffet en helligdag, som danskerne har haft i mere end 300 år. Den slags beslutninger bør gøres til genstand for en folkeafstemning. I mange tilfælde vil det også være fornuftigt at lade befolkningen give sit besyv med i kommunale anliggender f.eks. i forbindelse med kommuneplaner, etablering af større kunstværker i det offentlige rum eller skolelukninger.
Der bør indføres en mulighed for, at et antal borgere i en kommune kan gennemtvinge en lokal folkeafstemning om en given sag. Dog skal kommunens budget ikke kunne underkastes en lokal folkeafstemning.


---

# Kirken - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/kirken

Holdninger
Kirken
Vi mener
Folkekirken skal forkynde evangelisk lutherske kristendom og fastholdes på sin forpligtelse til at udbrede sin bekendelse.
Store Bededag skal genindføres og Folketinget må ikke fremover afskaffe kristne helligdage.
Danmark er et kristent land, og det skal kunne både ses og mærkes. Derfor skal opførelse af stormoskeer, etablering af minareter og offentligt bønnekald standses, ligesom kirker og mindesmærker skal bevares.
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
DANMARK ER OG FORBLIVER ET KRISTENT LAND
Den danske folkekirke er det danske folks kirke. Folkekirken bygger på en grundlovssikret særstilling skal bevares og behandles med omtanke. Kirkens udgangspunkt er menighederne og deres råd. Derfor skal ingen kunne tale på vegne af Folkekirken – heller ikke biskopperne. Biskopperne skal være det, der var tanken i den reformatoriske orden, nemlig tilsynsmænd. De skal påse, at den lutherske teologi og lære overholdes. Hverken mere eller mindre.
Bedre biskopper
Derfor skal kvaliteten af de danske biskopper højnes. Biskopper skal fremover enten have en doktorgrad i teologi eller minimum 15 års anciennitet som præst. Der indføres en karenstid for personer, der har været ansat i interesseorganisationer eller virket som lobbyister, ligesom der skal forbud mod, at en person kan udnævnes til biskop, såfremt et nærtstående familiemedlem har besiddet posten.
Præster i folkekirken skal have forkyndelsesfrihed. Det betyder, at præsterne ikke er eller skal være underlagt en central fortolkning af den evangelisk-lutherske kristendom. Folkekirken skal kunne rumme forestillinger om kristendommen vedrørende ægteskaber af personer af samme køn og kvindelige præster, som afviger fra den opfattelse, som flertallet har.
Ingen politisering af Folkekirken
Folkekirken skal være det store hus, der rummer hele spektret af holdninger inden for den evangelisk-lutherske kirke. Dansk Folkeparti modsætter sig derfor kræfter, der vil udsondre fortolkninger af den evangelisk-lutherske kirke fra Folkekirkens fællesskab. Af samme årsag er Dansk Folkeparti modstandere af at etablere en særlig forfatning for Folkekirken eller etablere et kirkeråd. Vi ønsker ikke, at Folkekirken politiseres.
Danmark er et kristent land. Det er derfor i smuk pagt med den dansk kultur, at eksempelvis personregistrering foregår ved kirken, ligesom kristus-symbolet skal fastholdes i vores pas. Helt grundlæggende ønsker vi at styrke båndet mellem dansk kultur og kristendom – eksempelvis ved at gøre kristendomsundervisning obligatorisk. Båndet mellem folk, kirke og stat er vigtigt og skal fastholdes.
Beskyt kirkerne mod klima-vandalisme
Dansk Folkeparti nærer stor respekt for menighedsrådenes arbejde med at styre kirkens administrative og forkyndelsesmæssige vilkår og ønsker derfor, at menighedsrådenes kompetencer fastholdes og ikke udviskes, som der har været tendenser til over de senere år.
De danske kirkebygninger, hvoraf mange er flere hundrede år gamle, skal bevares og beskyttes. Dette gælder også sammenhængen mellem kirken og dens omgivelser. Kirkerne skal ikke skæmmes af vindmøller, solcelleørkener, fabrikker eller andre større installationer, der ødelægger atmosfæren af fred omkring kirkerne, ligesom kirkerne skal undtages fra EU’s krav om ladestandere til elbiler, hvor der ikke er brug for dem.
For at sikre vedligeholdelsen af kirkerne i befolkningstynde områder må der ske en bredere omfordeling af midler fra rige sogn til mindre rige sogn. Det er en fælles pligt at sikre de danske kirkebygninger.
Kirkens helligdage skal bevares
Den danske helligdagskalender afspejler vores folkekirkelige tradition. Dansk Folkeparti vender sig imod at forvandle kirkelige helligdage til arbejdsdage. Dansk Folkeparti ønsker således, at store bededag, der blev indført i 1686 og afskaffet med virkning fra 2024, skal genetableres som helligdag. Dansk Folkeparti vil under ingen omstændigheder acceptere, at andre folkekirkelige helligdage afskaffes.
Næsten tre fjerdedele af befolkningen i Danmark er medlemmer af Folkekirken. At tallet ikke er højere skyldes den befolkningsudskiftning, som Danmark har været genstand for over de sidste årtier. Mange af de udlændinge, der er kommer til Danmark, hvad enten de stammer fra Mellemøsten og Afrika eller fra Europa, har ikke tilsluttet sig folkekirken. Nogle af disse udlændinge tilhører forskellige kristne trossamfund herunder evangeliske trossamfund. Dansk Folkeparti ønsker at åbne for en form for sam-medlemskab mellem Folkekirken og evangeliske trossamfund som f.eks. den anglikanske kirke for derved at engagere flere i Folkekirken.
Kirken skal udbrede sit kristne budskab
Folkekirken har som national institution en forpligtelse til at lave opsøgende arbejde – mission. Dette gælder såvel overfor herboende danskere som over for udlændinge, der er flyttet til Danmark. Forståelsen af kristendommen – og særligt den evangelisk-lutherske kirke – er central for forståelse af danskheden og evnen til at glide ind i det danske samfund.
Dansk Folkeparti ønsker at tilføre flere midler til de danske sømands- og udlandskirker, så danskere bosiddende i udlandet får bedre muligheder for at fastholde forbindelsen til folkekirken. Dette gælder også for Dansk Kirke i Sydslesvig, der er en del af de danske sømands- og udlandskirker.
Selvom Dansk Folkeparti ønsker, at folkekirken skal kunne rumme en så bred menighed som muligt, anerkender vi værdien af det frikirkelige miljø og at frikirkerne økonomisk kan understøttes gennem skattebegunstigelse i form af fradrag.
Skærpede krav til nye trossamfund
I Danmark skal der gælde religions-, tanke-, tros- og ytringsfrihed for alle grupper, idet intet læres eller foretages som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden, som det også fremgår af Grundloven. Opfordringer til mord, vold og terror kan ikke fremsættes straffrit under hensyn til religionsfriheden – ej heller hvis de forekommer i et helligt skrift.
Såvel kristne som ikke- kristne trossamfund tilbydes anerkendelse som trossamfund i Danmark. Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at kriterierne i lov om trossamfund uden for folkekirken bør skærpes, så færre trossamfund opnår officiel anerkendelse. Samtidig skal der følges op på, at trossamfundene rent faktisk overholder kriterierne. For eksempel bør prædikener afholdt på fremmed sprog i moskéerne altid dokumenteres.
Ingen plads til islam i det offentlige rum
Dansk Folkeparti ønsker ikke, at det skal være muligt for stater, fonde eller enkeltpersoner fra ikke-demokratiske stater at overføre midler til fremmede trossamfund i Danmark.
Danmark skal ikke som et kristent land tillade etablering af stormoskéer, opførelse af minareter eller offentligt bønnekald. Disse elementer af den islamiske tro kan ikke forenes med at den evangelisk-lutherske kirke skal have forrang frem for andre trossamfund.


---

# Klima og energi - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/klima-og-energi

Holdninger
Klima og energi
Vi mener
Danmark skal være uafhængig af arabisk olie, russisk gas og kinesiske mineraler.
Det danske landskab skal ikke druknes i vindmøller og solceller. Den slags skal være på havet og solceller på hustage.
Der skal sættes en stopper for den endeløse strøm af ”grønne” afgifter og klima-skatter, som gør danskerne fattigere.
Der skal gives nye tilladelser til at indvinde olie og gas i Nordsøen for at imødegå den nye geopolitiske situation.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
DANSKERNE SKAL HAVE STABIL OG BILLIG ENERGI OG PASSE PÅ NATUR, MILJØ OG KLIMA
Klodens klima forandrer sig, og Danmark skal være med til at sænke mængden af drivhusgasser og samtidig tilvejebringe løsninger på et stadig stigende behov for energi. I den forbindelse har Danmark gode muligheder for at gøre nye teknologier til en eksportvare, ligesom vi har en interesse i en grøn omstilling, der sikrer dansk selvstændighed og uafhængighed.
Uafhængig, vestlig energi
Danmark skal så vidt muligt gøre sig uafhængig af energi, mineraler og ressourcer, som i dag er i hænderne på magter, der truer Danmarks og hele Vestens frihed. Vi må løsrive os fra at være afhængig af arabisk olie, russisk gas og kinesiske mineraler og andre energiprodukter.
For Dansk Folkeparti er det afgørende, at Danmarks bidrag til at afbøde de dele af klimaforandringerne, som er menneskeskabte, altid tager hensyn til den sociale balance. Danmark kan ikke alene ændre klodens klima, og derfor skal omstillingen altid både være god for Danmark og tillokkende for resten af verdens land.
Nej til symbolpolitik og tunge afgifter
Vi er imod symbolpolitik og særafgifter, som forringer de danske eksporterhvervs konkurrenceevne og jager danske arbejdspladser til udlandet. Vi skal i stedet investere i teknologi og viden, der kan bidrage til både Danmarks og resten af verdens omstilling i et fornuftigt tempo.
Dansk Folkeparti tror ikke på et ”nulvækst-samfund”; vi skal producere, eksportere og hele tiden forbedre vores livsvilkår, og derfor vil behovet for energi altid stige. Men hvilken slags energi? Når vinden ikke blæser, og solen ikke skinner, så står vindmøllerne stille, og solpanelerne er kolde, og så er der kun fossile brændstoffer og kernekraft til at holde samfundshjulene i gang.
Kernekraft er fremtiden
Dansk Folkeparti tror på kernekraften – som vi i øvrigt importerer en del af fra Sverige. Kernekraft har taget teknologiske syvmileskridt på få år, og er med garanti ét af svarene på den globale opvarmning. Siden 1985 har kernekraft været sat i skammekrogen i Danmark, og forskning og investeringer i kernekraft har været udsultet. Men stemningen er med tiden vendt i befolkningen, og den nye åbenhed over for at tage alle muligheder for fornuftig energi i anvendelse skal udnyttes. Vi skal omfavne, stimulere og udnytte de nye teknologiske muligheder i kernekraften, som både minimerer ulykkesrisikoen og besværet med at bortskaffe affald.
Nye tilladelser til olie og gas i Nordsøen
I 2020 blev det besluttet at stoppe for nye tilladelser til udvinding af olie og gas i Nordsøen. Men med Ruslands stigende aggression står vi nu i en helt anden situation, og vi kan ikke tillade os at være kræsne. Hvis vi skal være selvforsynende, i kombination med energi fra Danmarks naturlige allierede, er det nødvendigt, at Danmark igen udsteder nye tilladelser til udvinding af olie og gas i Nordsøen.
Nej til døde solcelle-ørkener – solceller op på tagene
Danmarks landskaber skal ikke ødelægges af enorme, døde solcellelandskaber eller flere hundrede meter høje monster-møller. Vindmøller skal så vidt muligt opstilles til havs, og solceller skal fortrinsvis anbringes på hustage eller andre steder, hvor de ikke spolerer udsigt, landskaber eller dyre- og planteliv. Vi har også brug for plads til at producere alle de fødevarer, vi kan. Vi advarer også om, at de materialer, som anvendes i solpaneler og vindmøller, kan gøre os afhængige af Kina og andre diktaturer, og desuden er skadelige for miljø og mennesker, hvor de udvindes, og for hele klodens miljø og klima.
Klimaloven – en afgift på danskerne
Da Dansk Folkeparti i 2019 indgik i klimaloven, var det med forhåbning om, at Dansk Folkeparti kunne sikre en social balance. Men særafgift på særafgift har desværre vist det modsatte. Derfor støtter vi ikke længere klimaloven. I stedet for høje afgifter uden virkning, mener vi, at klimapolitik bør føres med forskning og investeringer i teknologi og med øje for, at danskerne ikke skal stå med regningen for hele verdens udledninger.


---

# 508 Resource Limit Is Reached

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/kultur

508 Resource Limit Is ReachedThe website is temporarily unable to service your request as it is exceeding its resource limits. Please try again later.If you are the owner of the website:Most likely the maxmimum number of concurrent PHP-threads for your website have been reached. This can happen if the website is under heavy load and it is not optimized for it.Review the request logs.Check your website resource usage (DISK-SPACE / CPU / RAM / IO).Restart or investigate all running PHP-threads on your website.Optimize your code execution.Upgrade to a package with more resources.You can find a full overview of your resource usage in our Controlpanel.aa_15thtjFuKUODpR9ckIQAAALM - danskfolkeparti.dk - 147.78.31.37 - 20260310114350


---

# Landbrug og fødevarer - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/landbrug-og-foedevarer

Holdninger
Landbrug og fødevarer
Vi mener
Danmark har historisk været et stolt landbrugsland. Sådan skal det også være fremover.
Vi vil ikke lægge stemmer til en CO2-afgift, der koster arbejdspladser eller giver dyrere fødevarer.
Mængden af kvælstof og pesticider, der udledes fra landbrugene, skal reduceres.
Fiskeriet skal være bæredygtigt og vi skal undgå rovfiskeri i danske farvande.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
DANSKERNE SKAL HAVE GOD MAD FRA SUNDE HAVE, FJORDE OG MARKER
Dansk landbrug er en del af dansk historie og dansk kultur af i dag. Blot få generationer tilbage levede størstedelen af befolkningen på landet. Danske landmænd producerer fødevarer af høj kvalitet til mange millioner af mennesker.
Dansk Folkeparti er imod at belaste dansk landbrug med restriktioner, som stiller dansk landbrugsproduktion ringere i konkurrencen med andre landes landbrug. Forringelse af vilkårene for dansk landbrug vil betyde, at en af verdens mest effektive fødevareproducenter landbrug får forringet sin konkurrenceevne, til skade for dansk økonomi.
Dyrevelfærd og miljø
Men hensynet til dyrevelfærd og miljø er vigtigt. Vi er derfor nødt til også at tage andre hensyn end de rent økonomiske og begrænse den mængde kvælstof og pesticider, som landbruget udleder. Vi skal beskytte miljøet og såvel dyr som mennesker mod utilsigtede og negative virkninger af landbrugsproduktionen.
Danmark har altid haft tradition for selvstændige landbrug. Med tiden er landbrugene dog kun blevet større og større. Ikke alt landbrug bør ende som industrialiserede storbrug: vi skal så vidt muligt også give de små og mellemstore gårde bedre vilkår for at overleve.
EU’s landbrugsstøtte er et stavnsbånd
Vi skal sikre dansk landbrugs uafhængighed ved at landmændene frigøres fra det stavnsbånd, som EU’s landbrugsstøtte er. Indtil en afvikling af EU’s landbrugsstøtte er gennemført, skal vi hjemtage alle de tilskud, som Danmark har ret til for at stå så godt som muligt i konkurrencen med de andre EU-lande.
De store industrialiserede landbrug betyder ofte alt for trange kår for grise, køer og andre dyr. Dansk Folkeparti går ind for højere dyrevelfærd og højere fødevarekvalitet. Det er vores opfattelse at landbruget som udgangspunkt producerer det, som forbrugerne efterspørger, og at det frie valg, herunder til at vælge økologi, er en ubetinget god ting.
Slut med pelsdyravl
Vi ønsker et forbud mod pelsdyravl.
Dansk Folkeparti kan godt støtte udtagning af landbrugsjord og omdannelse til fri natur eller skov. Omlægningerne bør dog kompenseres rimeligt. Krav til landbruget skal implementeres i et tempo, som giver erhvervet mulighed for at omstille sig og afskrive investeringer i produktionsapparater, bygninger mv. på rimelig vis.
Fiskeri
Dansk Folkeparti vil opretholde et stærkt og bæredygtigt fiskerierhverv. Det er vigtigt, at erhvervets bæredygtighed sikres gennem en balance mellem udnyttelse og beskyttelse af havets ressourcer. Derfor ser vi med bekymring på, hvordan nogle landes fiskeflåder ikke overholder de fastsatte kvoter og desuden benytter sig af stærkt indgribende bomtrawl i skrøbelige havmiljøer. Vi ønsker et totalforbud mod fangstmetoder, der er så indgribende som bomtrawl.
Vi skal gøre mere for at beskytte og om nødvendigt frede en større del af vores indre farvande. Uden en bæredygtig fiskebestand og et rent hav vil vi gøre uoprettelig skade på fiske- og fuglebestand og andre dyr.
Fødevarer
Det er i enhver danskers interesse at have adgang til fødevarer af høj kvalitet, som er produceret under forsvarlige og hygiejniske forhold samt under streng fødevarekontrol. Vores madvarer ligger ikke alene til grund for vores trivsel og folkesundhed, men udgør også en vigtig eksportvare for Danmark.
Danmark skal også i fremtiden kunne producere fødevarer af høj kvalitet til eget forbrug og til eksport. En stabil hjemlig fødevareproduktion er også vigtig for Danmarks forsyningssikkerhed. Derfor er det afgørende, at vi sikrer landbruget, fiskeriet og fødevareproduktionen gunstige vilkår.


---

# Landdistrikterne - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/landdistrikterne

Holdninger
Landdistrikterne
Vi mener
Det skal være lige så attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne som i byerne
Der skal være skoler, butikker og et levende liv i provinsbyer og landsbyer i hele Danmark.
Kommunalreformen skal ses efter i sømmene, og der skal være mulighed for folkeafstemninger om fortsat tilknytning for mindre dele af de store kommuner.
Landdistrikter skal være naturskønne og ikke plastres til med solceller og vindmøller.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
LANDDISTRIKTERNE SKAL VÆRE ET STED HVOR MAN HAR LYST TIL AT BO
Om hundrede år skal Danmark stadig være et dejligt og smukt sted at leve. Men forskellen mellem land og by er blevet for stor, og mange små samfund er truet af at blive affolket. Mange unge fravælger livet på landet og søger til de store byer, hvor mulighederne for uddannelse og karriere er større. Det er forståeligt, at ungdommen søger uddannelse og har ambitioner, men muligheder for gode job og uddannelse bør være tilgængelige over hele Danmark – og ikke kun i storbyerne. Vi ønsker at understøtte små landgymnasier i højere grad, end det er tilfældet i dag, hvor alle tvinges ind til den regionale storby det øjeblik, de ønsker uddannelse.
Kultur, skoler og arbejdspladser
Et aktivt lokalsamfund handler om alt, lige fra et levende kulturliv til gode skoler og attraktive arbejdspladser. At kunne gå på restaurant, til koncert eller besøge biblioteket i sit nærområde er en del af det gode liv. Butikslivet i de små byer skal have gunstige forhold. Dansk e-handel skal gå hånd i hånd med et levende butiksliv. Alle danskere bør have adgang til dagligvarebutikker og velfærdsydelser inden for en rimelig afstand, ligesom også mindre erhvervsdrivende bør kunne levere ydelser og varer til det offentlige uden komplicerede udbud.
Fortsat urbanisering er ikke holdbar
Den kraftige urbanisering gennem politiske strukturreformer, centraliseringer og kommunesammenlægninger har taget overhånd, og har ført til en stadig vandring fra land til by.  Det er derfor en politisk opgave at sikre, at tilbuddene kommer tættere på borgerne. Ansvaret ligger ikke kun hos kommunen, men også hos staten, som bør skabe bedre vilkår for at bosætte sig eller blive boende på landet.
Nærhed, natur og fællesskab danner rammerne for det gode liv på landet og øger livskvaliteten. Vi ser med skepsis på, at kommuner lukker mindre skoler i ellers velfungerende lokalsamfund, hvorefter fraflytningen blot yderligere forstærkes. Lige så skeptisk ser vi på, at der bygges store solcelleørkner eller vindmølleanlæg, hvor de grønne omgivelser og herlighedsværdien forsvinder på en sommer. Tilbage står husejere med gæld, ødelagt natur og ingen skole.
Økonomisk udligning
Dansk Folkeparti støtter en vis økonomisk udligning mellem kommunerne, så alle borgere i hele Danmark kan opretholde en værdig levestandard og få del i vores fælles ressourcer og tilbud. Kort sagt, så bør vi prioritere landdistrikterne i meget højere grad, og vi ønsker derfor at oprette en stor statslig landdistriktspulje, som skal understøtte uddannelse, erhverv og lokalsamfund i provinsen – i hele Danmark.
Bevar historiske bycentre
Vi skal støtte en nænsom byudvikling i provinsbyer og købstæder. Dansk Folkeparti går ind for, at vi skal gøre mere for at bevare gamle bygninger og undgå at bygge billigt, grimt og kortsigtet. De historiske bykerner og middelalderbyer er en stolt del af vores kulturelle og arkitektoniske arv; med deres unikke bygninger og strukturer fortæller de historien om vores fortid og afspejler den danske kulturs rigdom gennem århundreder. De fredede og bevaringsværdige huse bidrager til den æstetiske værdi og intime atmosfære i vores landsbyer – og gavner i øvrigt turismen.


---

# Ligestilling - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/ligestilling

Holdninger
Ligestilling
Vi mener
Dansk Folkeparti er tilhænger af ligestilling mellem kvinder og mænd.
Der findes to biologiske køn: mænd og kvinder.
Den største ligestillingspolitiske udfordring i Danmark findes i muslimske indvandrermiljøer.
Dansk Folkeparti er tilhænger af frihed for seksuelle minoriteter.
Majbritt Birkholm
Veteranordfører, Ligestillingsordfører og Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
Mød Majbritt
TO FORSKELLIGE KØN – MEN
MED SAMME VÆRD
Den grundlæggende præmis for ligestilling er, at mænd og kvinder er forskellige. Deraf følger helt naturligt, at de to køn – piger og drenge, kvinder og mænd – træffer forskellige valg.
Selvom udfordringerne er forskellige, så mener vi, at danske piger og drenge skal have de samme muligheder i barndommen, i ungdomslivet og senere i voksenlivet for selv at skabe og leve et godt liv i Danmark. Få lande er kommet så langt som Danmark, hvad angår lige ret og respekt mellem de to køn.
Nej til kønskvoter
I den politiske debat bliver det med jævne mellemrum forlangt, at der skal anvendes kønskvoter i private og offentlige ledelser. Men det er ikke statens opgave at fortælle, hvordan en privat virksomhed skal drives. Det bør være kvalifikationer og ikke køn, der er afgørende, når private virksomheder og offentlige institutioner skal foretage ansættelser.
Danmark er nået længst
Meget tyder på, at piger og kvinder trives bedre end mænd i en ellers generelt tilfreds dansk befolkning. På stort set alle områder klarer piger og kvinder sig bedre, lige fra uddannelse til arbejds- og familieliv. Selv om vi i Danmark for længst har fastslået princippet om lige løn for lige arbejde, så er der forskelle på mænds og kvinders livsindkomst i form af løn- og pensionsopsparing. Det skyldes primært, at nogle ganske få mænd tjener meget, samt at kvinder af naturlige årsager er fraværende fra arbejdsmarkedet i kortere eller længere perioder.
Ligestilling i muslimske indvandrermiljøer
Hvis man vil lede efter mangel på ligestilling og undertrykkelse af kvinder, bør man se til de muslimske indvandrermiljøer. Her dominerer århundredgamle patriarkalske regler fra fjerne stammekulturer stadig i form af social kontrol, trusler, æresrelateret vold, tvangsægteskaber og et syn på kvinden som familiens og klanens ejendom. Manglen på vilje til at tilpasse sig det danske samfund og en nedgroet mistro til omgivelserne fører også til arrangerede og usunde ægteskaber mellem nærtbeslægtede fætre og kusiner.
Ligestilling fører til velstand
Dansk Folkeparti mener, at hvis lande i den tredje verden skal kunne klare sig uden hjælp fra Vesten og slå ind på en produktiv og harmonisk udvikling, så må de efterligne Vestens eksempel og inddrage og uddanne kvinder som ligeberettigede individer på alle niveauer i samfundet. Den manglende ligestilling i disse lande er en hindring for, at de kan komme ud af deres stilstand og fattigdom, og den forandring skal Danmark bidrage til på globalt plan.
Ingen særrettigheder til seksuelle minoriteter
Ligesom staten ikke skal blande sig i borgernes seksuelle præferencer inden for hjemmets fire vægge, så skal staten heller ikke understøtte seksuelle minoriteter med særlig omsorg, særrettigheder eller økonomiske gaver. Heller ikke det private erhvervs- og næringsliv skal aftvinges politisk korrekte erklæringer eller penge af højtråbende seksualpolitiske aktivister.
Meget få lande er nået så langt som Danmark, når det gælder tolerance over for seksuelle minoriteter. Men Dansk Folkeparti er imod, at seksualpolitiske organisationer misbruger deres stilling som talerør for højtråbende pressionsgrupper og minoriteter til at blande sig i andre politiske konflikter, f.eks. konflikten mellem Israel og palæstinenserne.


---

# Medier - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/medier

Holdninger
Medier
Vi mener
Vi skal bevare dansk kultur i vores medielandskab
Vi skal styrke det danske sprog
Vi vil styrke lokale og regionale medier
Techgiganter skal bidrage til produktion af dansk indhold og tage samfundsansvar
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Mød Pia
Vi skal bevare dansk kultur i vores medielandskab
Dansk Folkeparti kæmper for alsidighed og mangfoldighed i det danske mediebillede, og på nærhed i mediebilledet, så der er adgang til lokale medier i hele Danmark samt en styrkelse af dansk indhold.
I Danmark er der massiv mediestøtte, og til gengæld skal tv-stationerne, aviserne og radioen levere nyheder, debat og underholdning, som gør os klogere, stiller spørgsmål og underholder os. Der findes heldigvis et væld af medier og medietyper, der hver på deres måde bidrager til et levende dansk mediebillede. For DF er det et mål, at medierne bidrager til en stærk og levedygtig dansk kultur og sammenhængskraft. Det betyder, at der er noget i mediebilledet til de mange.
Vi ønsker i DF at styrke den del, vi har til fælles: den danske del. De store techgiganter og streamingtjenester kerer sig ikke særligt om Danmark og dansk. De er optaget af profit, hvilket er helt legitimt. Til gengæld er det så stadig relevant at afsætte midler til produktion af dansk indhold.
Vi skal dog ikke kun bevare vores kultur, vi skal også udvikle den. Det vil vi gøre ved bl.a. at styrke dansk filmproduktion og ved at oprette en helt ny kulturkanal samt et flor af digitale temakanaler under DR. DR skal atter tilbage til dets kerneopgaver, hvorfor vi vil udskille musikensemblerne og medieforskningen, styrke dansk kvalitetsindhold samt lægge flere produktioner ud af huset.
Styrk lokale og regionale medier
Lokal- og ugeaviserne spiller en vigtig rolle i lokalsamfundene. I dem kan vi læse, hvad der foregår i vores hverdag, i byen eller landsbyen, og hvilke begivenheder vi kan glæde os til omme i hallen. Vi kan læse om lokale ildsjæle og lade os inspirere af deres kærlighed til at gøre en forskel for lokalområdet. Det er også i ugeaviserne, at vi kan lade os friste af gode tilbud fra de lokale forretninger og erhverv. Ugeaviserne er de små samfunds midtpunkt. Her mødes og samles byen. Branchen er dog under pres, og særligt ugeaviserne er ramt af dalende annonceindtægter.
Derfor skal vi styrke de lokale og de regionale medier. Vi mener, at det er vigtigt, at journalistikken er borgernær og tager udgangspunkt i den verden, vi lever i – i det som foregår omkring os. I dag er der 170-180 lokale ugeaviser og cirka 30 regionale aviser fordelt på hele landet, som leverer værdifuld journalistik. Vi vil ikke acceptere nyhedsørkener og endnu en centralisering, denne gang af medierne. Journalister skal komme fra hele landet, bo i hele landet og dække hele landet. Vi er som land ikke tjent med kun at have adgang til de store dagblade – der i øvrigt også er udfordrede. Danskere skal have adgang til nyheder fra hele landet. Det anser vi som vores pligt at sikre.
Techgiganterne skal bidrage
Vi ønsker at regulere techgiganterne. I mere end et årti har vi, forblændet af de nye muligheder, accepteret alle tænkelige platforme. En lang række af disse udfordringer er platformspecifikke, og de har derfor også været svære at forudse. Det er nu engang sådan, teknologi fungerer. Nogle af de indtryk, vi har fået over årene, er ved at bundfælde sig, og nu begynder vi lige så stille at forstå, at det har haft en pris – at techgiganterne har fået for meget magt og i mellemtiden høstet enorm profit. Tiden er nu inde til at tage opgøret, men vi skal træde varsomt og med alles bedste for øje forsøge at finde en mindelig løsning. Derfor skal der være mere fokus på de store techgiganter og om bl.a. fake news, samt hvordan vi sikrer en moderat og oplysende debat. Det vi skal sikre en balance mellem ulovligt indhold og censur.
Streamingtjenester skal pålægges en investeringsforpligtelse på 5 pct. af deres omsætning i Danmark i form af direkte investeringer i nyt dansksproget indhold. I den foregående medieaftale mellem den forrige regering og Dansk Folkeparti blev man enige om en investeringsforpligtigelse på 2 pct. Den forpligtelse ønsker Dansk Folkeparti at sætte op til en sats på 5 pct., og efter nærmere afdækning af behovet vil vi arbejde på at øge adgangen til dansksproget indhold.
Investeringsforpligtigelsen vil bidrage til, at streamingtjenesterne investerer i flere produktioner i Danmark.


---

# Miljø og landskaber - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/miljoe-og-landskaber

Holdninger
Miljø og landskaber
Vi mener
Et rent og sundt miljø i hele Danmark, på landjorden såvel som i vore farvande, er afgørende for Dansk Folkeparti.
Vi skal gøre mere for at nedbringe udledningen af miljøskadelige gifte og spildevand til naturen.
Vores natur skal holdes fri for affald.
Vi skal værne om vores righoldige natur og sørge for at skabe mulighed for at biodiversiteten øges.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
ET DANMARK MED ET MERE RENT OG SUNDT MILJØ OG KØNNE LANDSKABER
Dansk Folkeparti ønsker et grønt og sundt Danmark med en stærk miljøpolitik, som forhindrer, at vi skader vores lille del af kloden unødigt.
Vi har en pligt til at bevare og beskytte den danske natur, så vi kan overdrage de kommende generationer et Danmark med et sundt miljø.
Vores børn fortjener lige så rent drikkevand og lige så smukke sandstrande, som vi selv er vokset op med. Det gælder også havmiljøet, som alt for længe har været. Vi skal gøre meget mere for at nedbringe spildevandsudledning, overløb, høje udledninger af kvælstof samt skibs- og olieforurening.
Nej til nulvækst
Danskerne skal kunne være sikre på, at vandet i vandhanen er rent, at fødevarerne i supermarkedet er produceret på en hygiejnisk måde, og at virksomhedernes produkter ikke indeholder giftstoffer og skadelige kemikalier. Et sundt og rent miljø hænger uløseligt sammen med en høj livskvalitet, hvilket er et mål i sig selv.
Dansk Folkeparti er ikke noget nulvækst-parti; velstand og miljøhensyn kan sagtens gå hånd i hånd. Vi skal behandle klodens ressourcer med omtanke og mådehold; vi har en etisk og moralsk pligt til ikke at fråse og til at nedbringe det aftryk, som vores forbrug har. Det er en tilgang og en viden, som også kan give os eksportmuligheder. Det er en positiv udvikling, at produktionsvirksomheder i alle industrier udvikler alternative energibesparende fremstillingsmetoder.
Danmark går forrest
Danmark går allerede i dag forrest i kampen for et sundt miljø. Det skyldes også, at Danmark er et konsensussamfund, hvor vi kan indgå brede og langvarige politiske aftaler.
Netop miljøpolitikken er et felt, som burde kunne samle mest bred opbakning, og det lykkes som regel også. Dansk Folkeparti ser det dog som sin opgave at forhindre, at bekymringer bliver til rent hysteri, hvorefter befolkningen pålægges afgifter og skatter, som rammer socialt skævt.
Fremtidens udfordring er at udnytte de økonomiske ressourcer bedst muligt og at koncentrere miljøindsatsen om de områder, hvor den gør mest gavn for pengene – f.eks. eksport af ny teknologi til de udviklingslande, hvor miljøet lider størst overlast.
Kulturlandskaberne
Danmarks udledning af CO2 er ubetydelig i klodens store klimaregnskab, men vi har pligt og mulighed for at holde Danmark sundt og rent. Alle bør anspores til at holde landskaber og gader rene for affald. Det gælder ikke mindst de helt særlige kulturlandskaber, som Heden eller Vadehavet. Ansvaret går videre end blot den enkelte dansker; vi ønsker en lovgivning som stiller utvetydige krav til store virksomheder, når de søger om miljøgodkendelser, og som stiller dem til ansvar, hvis de forurener vores miljø.
På mange måder er miljøpolitikken altså det område, hvor vi hver især i Danmark kan gøre mest for selv at sikre en bæredygtig fremtid, uagtet hvad de gør i det store udland.


---

# Psykisk sygdom - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/psykisk-sygdom

Holdninger
Psykisk sygdom
Vi mener
Psykiatrien er i årevis blevet forsømt i vores sundhedssystem; det skal der ændres på.
Personer med psykiske lidelser skal i videst omfang ligestilles med personer med fysiske lidelser.
Børn og unge skal beskyttes mod det psykiske pres, som nutidens krav udøver på dem.
Dansk Folkeparti mener, at der er behov for et stort løft af psykiatrien.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
BEHANDLING AF PSYKISK SYGE SKAL HAVE ET MÆRKBART LØFT
Antallet af psykisk syge i Danmark er steget eksplosivt gennem de sidste år. I 2021 blev det anslået, at ca. 580.000 danskere opfylder kriterierne for en psykisk sygdom, altså cirka 10 procent af befolkningen. Omkring en fjerdedel af alle henvendelser til alment praktiserende læger drejer sig om psykiske lidelser. Til trods herfor mødes mennesker med psykiske sygdomme ofte med fordomme, som både kan forværre deres sygdom og forhindre dem i at indgå i sociale sammenhænge.
Dansk Folkeparti arbejder for en reel ligestilling mellem psykiatrien og somatikken. Det er ikke rimeligt, at man i dag ikke kan være sikker på at blive indlagt og behandlet for en psykisk sygdom, selv om man har behovet. Det ville aldrig ske med en brækket arm eller et brækket ben. Det er heller ikke rimeligt, at man i psykiatrien risikerer at blive udskrevet, inden man er rask nok til det.
Flere sengepladser og personale nok til at bemande sengene
Psykiatrien har været underfinansieret alt for længe. Dansk Folkeparti er parat til at afsætte de nødvendige ressourcer til at sikre tilstrækkelige sengepladser og personale nok til at bemande dem. Der skal skabes bedre rammer for rekruttering og fastholdelse af personale i psykiatrien. Det forudsætter attraktive arbejdspladser med mulighed for faglig udvikling og gennem mere fleksibel opgavevaretagelse og samtidighed i indsatsen på tværs af faggrupperne på området.
Stort løft af børne- og ungdomspsykiatrien
Vi oplever i disse år en trivselskrise blandt mange unge. Det har mange årsager; men det er afgørende vigtigt for de unges mentale sundhed, at vi formår at indrette vores samfund på en måde, der gør livet trygt for vores børn og unge. Stress og ængstelse skal forebygges i tide. Vi skal skabe et børne- og ungdomsliv med tid til at koble af, skabe ro og finde fodfæste i tilværelsen. Denne opgave påhviler både familien, civilsamfundet og samfundsinstitutionerne.
Vi skal have fokus på at løfte indsatsen til børn og unge, da denne gruppe er særligt udsatte. Det skal i høj grad prioriteres at få opsporet børn, der mistrives, meget hurtigere end i dag. Støtte og undervisning skal tilbydes forældre til børn med psykisk sygdom, da dette giver meget større chance for at barnet får det bedre. De pårørende skal inddrages langt mere og bedre end i dag, i det omfang de selv magter og ønsker det.
Nedbryde stigmatisering
Afstigmatiseringen af psykiske lidelser er afgørende. Man skal ikke stemples som mindreværdig, fordi man har en psykisk lidelse. Stigmaet har store konsekvenser for især børn og unge, som bliver socialt udelukket i folkeskolen, hvilket kan medføre skolevægring, som i sidste ende vil sætte disse børn og unge bagud både socialt og fagligt.
Opbygning og omlægning af kapaciteten i socialpsykiatrien
Graden af psykiske lidelser spænder bredt og typen af lidelser ligeså. For at imødekomme dette, skal socialpsykiatrien omlægges, så der er de tilstrækkelige og tilgængelige vidensbaserede tilbud, samtidig med, at der sker en udbredelse af fleksible tilbud, der møder de varierende behov, som mennesker med psykiske lidelser har.
Indsatser til mennesker med psykiske lidelser i svær grad
Borgerne i denne kategori får i dag et alt for fragmenterede og utilstrækkelige tilbud. Der er behov for et løft af kvaliteten på tværs af den regionale psykiatri, socialpsykiatrien og det specialiserede socialområde. Behandlingen af psykiske sygdomme skal afspejle sygdommens belastningsgrad, langt bedre end det er tilfældet i dag. Dette kan bl.a. sikres gennem velbeskrevne rammer og krav til kvalitet og sammenhæng gennem tværsektorielle og tværfaglige forløbsbeskrivelser.


---

# Rigsfællesskabet - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/rigsfaellesskabet

Holdninger
Rigsfællesskabet
Vi mener
Dansk Folkeparti er tilhænger af Rigsfællesskabet og ønsker derfor i et respektfuldt forhold til både Grønland og Færøerne at sikre en fælles fremtid til gensidig nytte.
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
DANMARK, GRØNLAND OG FÆRØERNE ER BUNDET SAMMEN AF HISTORIEN
Forbindelsen mellem Danmark, Grønland og Færøerne er mere end tusind år gammel. Da vikingerne i 875 opdagede og bosatte sig i Grønland, blev grunden lagt til det historiske fællesskab mellem vores folk. Selvom de sidste nordboere uddøde i begyndelsen af 1400-tallet, blev forbindelsen aldrig brudt. Det samme kan siges om Færøerne, hvor nordiske vikinger i 800-tallets begyndelse kom til og fortrængte de bosiddende irske munke, der havde været på øerne siden 600-tallet. Det er således vikingernes efterkommere, der i dag befolker Færøerne.
Færøerne har taget selvstyret alvorligt
Danmark, Grønland og Færøerne har med hver sine forskelligheder udgjort et stærkt fællesskab i århundreder og hører sammen. Vi vil derfor bekæmpe alle forsøg på at opsplitte Rigsfællesskabet. Til gengæld har vi forståelse for ønsker fra både Færøerne og Grønland om at overtage ansvarsområder, når det giver mening. Det har især været tilfældet for Færøerne, som på imponerende vis har taget sit selvstyre alvorligt. Det kalder på respekt.
Grønlandsk selvstyre har slået fejl
Den grønlandske selvstyreordning derimod har vist sig som en fiasko. Forholdene på en række af de områder, som den grønlandske regering har overtaget ansvaret for – ikke mindst børne- og socialområdet – sejler, og det er svært at få øje på, hvor den grønlandske befolkning har fået gavn af, at Danmark har givet slip. Rigsfællesskabet kan ikke tolerere, at det grønlandske selvstyre ikke beskytter børn imod overgreb. Danmark skal derfor kunne gribe ind over for omsorgssvigt og overgreb i Grønland, hvis de grønlandske myndigheder svigter sin opgave.
Grønlandsk løsrivelse urealistisk
Fuld grønlandsk selvstændighed er ingen realistisk mulighed. Den grønlandske befolknings beskedne størrelse, spredt ud over et stort geografisk område med store klimatiske udfordringer sammenholdt med Grønlands vigtige geostrategiske placering, umuliggør reel grønlandsk selvstændighed, som under alle omstændigheder kun vil kun gælde de dele af Grønland, der bebos af grønlændere. Østgrønland vil altid være dansk, som det blev slået fast i 1933 af den internationale domstol i Haag. Desto mere betoner Dansk Folkeparti nødvendigheden af, at denne væsentlige del af Grønland fortsat territorialhåndhæves af Danmark.
Fælles rige – fælles rigdom
Undergrunden i Riget er Rigets fælles ejendom. Ligesom grønlændere og færinger har haft gavn af den danske olie- og gasudvinding i Nordsøen, skal danskerne også have gavn af mineraludvinding i Grønland. Den skal forvaltes af fællesejede, offentlige selskaber i en rimelig fordeling mellem Danmark og Grønland.
I Rigsfællesskabets skal medlemmerne kunne handle frit med hinanden. Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at de toldbarrierer, som EU har opstillet mellem Færøerne og Grønland på den ene side og Danmark på den anden, skal fjernes. Det er uacceptabelt, at Det Danske Rige deles op af Den Europæiske Union.
Værnepligt på Grønland og Færøerne
Grønlændere og færinger skal som danskere også underlægges værnepligt. Værnepligten skal kunne gennemføres i henholdsvis Grønland og Færøerne.
Elever i den danske folkeskole skal have et større kendskab til Grønland og Færøerne. Derfor skal hele Rigsfællesskabets historie og kultur fylde mere i folkeskolen, hvor eleverne skal have kendskab til de grønlandske og færøske sprog, læse grønlandsk og færøsk litteratur og indføres i den grønlandske og færøske musiktradition.


---

# Skat - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/skat

Holdninger
Skat
Vi mener
For et mere enkelt skattesystem.
Færre afgifter og indirekte skatter.
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Mød Peter
FOR ET MERE ENKELT SKATTESYSTEM MED FÆRRE AFGIFTER
Danmark har ét af verdens højeste skattetryk, og det går ud over de danske husholdningers økonomi. Det høje skattetryk gør det svært for mange danskere danskernes privatingsøkonomi. Helt almindelige mennesker har grundet det høje skattetryk svært ved at få enderne til at hænge sammen.
For Dansk Folkeparti er skattepolitik også værdipolitik. Vi vil varetage danskernes interesser og mener, at skatten skal sænkes for danskere med almindelige indkomster. Men afgifterne spiller også en stor rolle, når vi f.eks. går i supermarkedet. Der er i dag alt for mange afgifter, og Dansk Folkeparti mener, at afgifter på helt almindelige fødevarer bør sænkes markant, herunder moms.
For et mere enkelt skattesystem
Det danske skattesystem er også kendetegnet af et alt for kompliceret skattesystem med et massivt antal fradrag. Dansk Folkeparti mener, at skattesystemet skal gøres simpelt for den enkelte dansker, så det bliver let at beregne, hvor meget du skal betale i skat.
Det skal være billigere at være dansker. Alt for mange essentielle ting til levestandard beskattes hårdt i Danmark. Det gælder f.eks. en meget høj elafgift og en høj moms på fødevarer. Det går ud over danskernes købekraft, og afgifterne rammer socialt skævt. Derfor ønsker Dansk Folkeparti at tage et opgør med de mange afgifter.
Grænsehandel
Samtidig er mange afgifter også med til at øge grænsehandlen. Det er ikke i dansk interesse, at danskernes penge ender i Sverige eller Tyskland. Derfor vil lempelser eller helt fjerne disse afgifter være til fordel for de danske erhvervsdrivende.
Dansk Folkepartis mål med skattepolitikken er at indrette et samfund, der tager højde for danskerne. Derfor ønsker vi særligt at lette skat og afgifter for helt almindelige danskere.
For staten blander sig i dag for meget i danskernes liv. Og død. Det sker bl.a. i dag, når et familiemedlem dør – og midt i sorgen skal familien betale arveafgift.
Men det sker også hver dag. Vi vil gøre det lettere at være familie, at være dansker både i og udenfor byen, og vi vil have målrettede skattelettelser til formålet. Skattelettelser skal altid være socialt ansvarlige.
Et enkelt skattesystem
Det danske skattesystem er alt for kompliceret. Som systemet er i dag, består det både af bundskat, kommuneskat, topskat, topskattegrænse, skråskatteloft, arbejdsmarkedsbidrag, personfradrag, beskæftigelsesfradragsprocent, maksimalt beskæftigelsesfradrag, jobfradrag, grøn check, befordringsfradrag, fradrag for fagligt kontingent osv.
Det resulterer i, at de færreste kan regne ud, om de skal have penge tilbage eller skylder i skat, når de får deres årsopgørelse. Dansk Folkeparti mener derfor, at skattesystemet skal forenkles. Derfor vil Dansk Folkeparti arbejde for, at fradragene i højest mulig grad slås sammen til gengæld for en lavere trækprocent.


---

# Socialpolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/socialpolitik

Holdninger
Socialpolitik
Vi mener
Velfærdssamfundet skal tage hånd om de danskere, der har brug for det.
Velfærdssamfundet hviler på den gensidige tillid, der karakteriserer det danske samfund.
Borgere på kanten af samfundet, skal hjælpes til den bedst mulige tilværelse.
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Mød Mette
DANMARKS SOCIALPOLITIK SKAL TAGE HÅND OM DE DANSKERE, DER HAR BRUG FOR DET
Dansk Folkeparti kerer sig om alle danskere. Vi er stolte af det danske velfærdssystem, hvoraf det sociale system har som formål at gribe dem, der har behov for hjælp.
Alle kan blive ramt af ulykker og miste arbejdsevnen. Alle kan blive ramt af kritisk og livstruende sygdomme, som kræver sundhedsfaglig assistance og hospitalshjælp. Og alle kan få et handicap – fysisk som psykisk – der udfordrer os i vores dagligdag, så vi har behov for hjælp og hjælpemidler, til at klare hverdagen. Derfor har vi opbygget det velfærdssystem, vi har i dag: et sikkerhedsnet for alle danskere, uanset i hvilken form man har behov for hjælp.
At være borger i Danmark betyder, at man er en del af et fællesskab, hvor man yder og bidrager med, hvad man har og kan; at man arbejder og betaler sin skat til det fælles – som til gengæld yder én hjælp og støtte, når behovet opstår. Mennesker er forskellige, og det er forskelligt, hvad, hvordan og hvor meget, vi hver især kan bidrage med. Men velfærdssamfundet og fællesskabet har som forudsætning og hviler på den moralske pligt, at alle yder deres bedste.
Tilliden
Danskerne har som folk en naturlig og gensidig samhørighed, som bygger på fælles historisk baggrund, på tro og kultur, sprog, vaner og uskrevne regler. Danskerne har en sjælden og prisværdig tillid til hinanden og heldigvis en berettiget tillid til det offentlige system, særligt når vi har behov for det. Dansk Folkeparti hylder friheden, ligheden og det stærke fællesskab, som kendetegner det danske velfærdssamfund.
Velfærdssamfundet
I Danmark har vi ret til gratis undervisning, uddannelse og behandling i sundhedsvæsenet. Og mister vi vores arbejdsevne, bolig, job eller fodfæstet i livet, er der et system, der tilbyder os den nødvendige hjælp. Er man udsat og svag, herunder med et fysisk eller psykisk handicap, har et barn eller en forælder, der har ekstra behov for støtte, så er velfærdssystemet ligeledes til for at hjælpe.
Det er Dansk Folkeparti stor tilhænger af, for det gør, uligheden imellem danskerne ikke er urimelig stor. Alle har så at sige samme muligheder i livet.
Socialt udsatte
Uanset hvilken hjælp man har behov for, om man er barn, der ikke trives i skolen, ung som ikke trives i familien, voksen hjemløs med en psykisk sygdom, eller ældre der har mistet evnen til at tage vare på sig selv, så skal man som borger i vores velfærdssamfund have den nødvendige hjælp og støtte.
Borgere, der lever som hjemløse eller stofmisbrugere, der ikke kan få dagen og vejen til at hænge sammen, skal have den nødvendige hjælp og støtte.
Vi skal hjælpe hjemløse med et sted at bo, hvis de ønsker det, og indrette boliger på de præmisser de ønsker. Men vi skal også respektere, hvis de ønsker en helt anden tilværelse og boform.
Stofmisbrugere skal hjælpes til en værdig tilværelse, hvor stoffer ikke indgår som et livsvilkår. Og de skal tilbydes den nødvendige stofafhængighedsbehandling, som de måtte have behov for.
Psykisk syge skal motiveres og tilbydes den rette psykologiske, psykiatriske og medicinske behandling. Og der skal være garanti for nok sengepladser i psykiatrien, så der er den nødvendige kapacitet.
Det er præcis sådan, velfærdssystemet skal fungere, så der er ressourcer og muligheder for alle til at få den nødvendige hjælp, som de måtte have behov for.


---

# Transport - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/transport

Holdninger
Transport
Vi mener
Privatbilen kan ikke erstattes af kollektiv trafik. Registreringsafgiften skal derfor sænkes for helt almindelige køretøjer.
Kollektiv trafik er afgørende i de store byer, men skal også fungere i landdistrikterne.
Der skal være større regelmæssighed i banetrafikken.
Støjforurening fra større transportanlæg, som motorveje, jernbaner og lufthavne, skal reduceres.
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Mød Nick
PRIVATBILEN KAN IKKE ERSTATTES AF KOLLEKTIV TRANSPORT
Dansk politik på transportområdet har til opgave at sikre adgang til hurtig og nem transport på tværs af landet, også til de tyndere befolkede områder og de små øsamfund, uanset om det gælder individuelle eller kollektive transportformer.
Dansk Folkeparti mener, at et velfungerende samfund har brug for let, praktisk og billig adgang til transport. Mobiliteten i Danmark skal forøges og ikke forringes. Derfor er vi i udgangspunktet modstandere af såkaldt roadpricing, en skat som hæmmer bevægelsesfriheden. Dansk Folkeparti ønsker også, at afgiften for at benytte Storebæltsbroen en dag skal afskaffes.
Billigere biler
Dansk Folkeparti vil arbejde for at sænke registreringsafgiften på de biler, som tjener almindelige danskeres behov. Det er vigtigt, at lovgivningen tilpasses en fremtid, hvor biler i større omfang bliver førerløse.
Den individuelle persontransport kan aldrig erstattes af kollektiv trafik. Den frihed, der er forbundet med at eje sit eget køretøj, er af gode grunde central for mange danskere. Teknologiudviklingen medfører, at den forurening, der er forbundet med privatbilisme, i fremtiden vil blive reduceret.
Vi er imod en politik, som vil forbyde benzinbiler og kun tillade elbiler at køre ind i de større byers midte.
Bedre koordinering ved vejarbejde
Større investeringer i nye vejprojekter skal være samfundsøkonomisk rentable, men der skal også tages behørigt hensyn til udkantsområder, hvor etablering af motorveje kan være forudsætningen for udvikling. Vejarbejde skal ske i de mindst trafikbelastede perioder, og det skal undgås at samme vejstrækning graves op igen og igen på grund af manglende koordinering mellem forskellige rørførere.
Vejtransporterhvervet bliver jævnligt udskammet som klimasyndere og miljøsvin. Men transporterhvervet udfylder en uundværlig rolle i at bringe varer frem til danskerne, og derfor skal det tilbydes rimelige og retfærdige forhold – ikke hænges ud og hæmmes.  EU’s regler på vejgodstransportområdet er uoverskuelige, komplicerede og vanskelige at håndhæve. Dansk Folkeparti ønsker en revision af lovgivningen, så den tilgodeser danske vognmænd og sikrer, at danske chauffører ikke udkonkurreres af billig arbejdskraft fra andre EU-lande eller tredjeverdenslande.
Ingen vejafgift for lastbiler
Vejafgiften for lastbiler skal afskaffes. Afgiften er med til at fordyre transport og vil føre til dyrere varer for forbrugerne.
I sammenligning med mange af vores nabolande sakker banetrafik bagud, når det handler om regelmæssighed og hyppighed. Den fortsatte elektrificering af jernbanenettet er afgørende vigtig for, at banetrafikken kan spille en større rolle i den kollektive transport. Dansk Folkeparti ønsker mere konkurrence på banetrafikken, så priserne bliver sænket, og service og regelmæssighed forbedret.
For mange danskere er lufttrafikken kun en enkelt rejse hvert andet eller tredje år. Ikke desto mindre er det helt centralt at have interkontinentale flyforbindelser med udgangspunkt i Danmark for at sikre Danmark som konkurrencedygtig nation. Det skal være ambitionen, at Københavns Lufthavn bliver Nordens største lufthavn målt på passagerer; det er også afgørende for flyselskabernes investeringer i nye destinationer.
Lovgivning for droner
I de kommende år vil droner i stadigt større omfang gøre deres indtog i det danske luftrum. Vi kan forvente at få pakker og madvarer leveret ved hjælp af droner. Vi får derfor brug for en lovgivning, der regulerer både kommerciel og privat anvendelse af droner.
Den kollektive trafik er vigtig, især for de danskere, der bor i de større byer, og for de borgere på landet, der ikke har økonomi til at besidde eget køretøj, eller som af andre årsager ikke fører motorkøretøj. Den kollektive trafik skal også fungere uden for de større byer. Her kan flextrafik-ordninger, hvor borgerne transporteres i mindre grupper i personbiler, indgå som et led i fastholdelsen af et kollektivt trafiknetværk, som også kan støtte landsbysamfundene.
Landevejs-princippet
Dansk Folkeparti går ind for landevejsprincippet: at det skal koste det samme at sejle med en færge til en af de danske småøer, som det koster at tilbagelægge samme strækning med bil. Det er afgørende for at sikre vækst og udvikling på de danske øer, at der indføres et fuldt landevejsprincip. Bornholm har særlige udfordringer med både person- og godstransport visse dele af året. Der skal findes permanente og fremtidssikrede løsninger, som kan forbedre transporten til og fra Bornholm.
Mange danskere lider under den massive støj, som større trafikanlæg som motorveje, lufthavne og baneanlæg afgiver. Staten skal påtage sig ansvaret for, at det antal borgere, der lider under støj, blive reduceret. Det skal ske ved etablering af støjværn og delvis eller fuldstændig overdækning af motorveje.


---

# Uddannelse - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/uddannelse

Holdninger
Uddannelse
Vi mener
Adgangen til videreuddannelse skal reguleres og afvejes mellem personligt potentiale og samfundets behov.
Flere skal tage en erhvervsuddannelse og færre en universitetsuddannelse.
Der skal fortsat være SU til studerende på erhvervs- og bacheloruddannelserne, men kandidatuddannelserne skal fremover være lånebaserede.
Undervisning på danske uddannelser skal alt andet lige foregå på dansk – og faglig viden skal også formidles på dansk.
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Mød Alex
UDDANNELSE SKAL TJENE BÅDE DEN ENKELTE OG DET SAMFUND, SOM BETALER
Uddannelse er ikke kun personlig udvikling, men også en investering i vores lands fremtid. Adgangen til uddannelser skal afbalanceres mellem personlige potentialer og ambitioner på den ene side og samfundets behov på den anden. Vi skal ikke rangordne vores uddannelser baseret på forestillinger om, hvad der er ”fint”, men anerkende alle uddannelser som værende af lige stor betydning.
Styrk ungdomsuddannelserne
I dag uddanner vi alt for mange akademikere og alt for få faglærte. Derfor bør vi hæve adgangskravene til de gymnasiale uddannelser, så kun de studerende, der både har de akademiske forudsætninger og en stærk motivation for at gennemføre uddannelsen, får adgang. Det er helt afgørende for, at vi kan opretholde det høje faglige niveau, der skal til for at forberede de unge på de udfordringer, som de vil møde på de videregående uddannelser. Samtidig erkender vi, at vi i dag og i fremtiden mangler faglærte, og derfor må styrke vores erhvervsskoler.
Vi skal have flere varme hænder, og det opnår vi kun ved at hjælpe erhvervsskolerne med at få flere elever. I dag bruges der ca. otte gange så mange skattekroner på en studerende med en lang videregående uddannelse som på en elev på en erhvervsuddannelse. Det er en urimelig skævhed, som der skal rettes op på, hvis erhvervsuddannelserne skal kunne tiltrække flere unge.
Lån og elevløn
Statens Uddannelsesstøtte skal fortsat tildeles som en kombination af støtte og lån på erhvervsskoler, professionsbacheloruddannelse og på universiteternes bachelor-uddannelser. Vi mener til gengæld, at uddannelsesstøtten på kandidatuddannelserne bør gøres lånebaseret, og vi i stedet bør give pengene til de økonomisk trængte erhvervsuddannelser. På den måde kan vi rette op på skævheden mellem de akademiske uddannelser og erhvervsuddannelserne og forhåbentlig sikre flere erhvervsuddannede unge. Vi foreslår, at elevlønnen på erhvervsuddannelserne gøres skattefri, så unge, der er begyndt på uddannelsen før de er 25 år, vil få et langt større rådighedsbeløb i løbet af deres uddannelse.
Luk RUC
Der er otte universiteter i Danmark. Det er mange for et land af Danmarks størrelse. Dansk Folkeparti ønsker på den baggrund at lukke Roskilde Universitet. Der uddannes for mange studerende især fra de humanistiske fag og de har vanskeligt ved at skaffe sig ansættelse inden for deres fagområde. Det er spild af ressourcer og understreger behovet for, at vi omstrukturerer og prioriterer vores investeringer mere målrettet.
Dansk skal vinde indpas
Vi har også andre udfordringer på de danske universiteter: For det første foregår undervisningen i stigende grad på engelsk, og flere uddannelser tilbydes på engelsk. Vi står fast på, at undervisning på universiteterne som alt overvejende hovedregel bør foregå på dansk og at der også skal ske formidling af forskning på dansk. Dansk skal også være videnssprog – ikke blot et almuesprog.
Ud med politisk aktivisme
For det andet er den akademiske integritet og frihed truet af politisk aktivisme, der udgiver sig for at være videnskabelig forskning. I Danmark har vi fri forskning, og hverken Folketinget eller regeringen blander sig i, hvad der må og ikke må forskes i. Og netop fri og reel forskning er forudsætningen for, at universiteterne er statsstøttede. Derfor bør vi indføre strengere regler og etablere et Nationalt Forskningsnævn for at beskytte dansk forskning imod, at venstredrejet, ideologisk indflydelse i form af såkaldt identitetspolitik optager tid og ressourcer.  Vi skal sikre, at vores offentlige forskningsmidler alene anvendes til at fremme sund, videnskabelig nysgerrighed og innovation, fri for ideologiske dagsordner. Øverst på formularen


---

# Udenrigspolitik - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/udenrigspolitik

Holdninger
Udenrigspolitik
Vi mener
Det drivende element i dansk udenrigspolitik bør være Danmarks egne interesser.
Dansk Folkeparti ønsker et opgør med den europæiske menneskerettighedskonvention og andre internationale konventioner, der begrænser Danmarks manøvredygtighed.
Mere samhandel er vejen til vækst og fremgang i tredjeverdenslande – ikke udviklingsbistand
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
DANMARKS UDENRIGSPOLITIK SKAL TJENE DANSKERNES INTERESSER
Dansk Folkeparti mener, at det drivende element i dansk udenrigspolitik bør være Danmarks egne interesser. I alt for mange år har Danmark igen og igen stillet op til internationale missioner, som danskerne og Danmark har haft en tvivlsom interesse i at tage del i. Erkendelsen af indsatsen i Irak må være, at missionen slog fejl. Dansk Folkeparti vil fremover modsætte sig, at danske tropper sættes ind for at gennemføre demokratiske reformer i lande, hvis kulturelle udgangspunkt ikke muliggør demokrati.
FN er kapret af antivestlige diktaturer
Dansk Folkeparti er kritisk indstillet over de Forenede Nationer. Mange af medlemslandene er rene diktaturer og størstedelen har ingen eller ringe demokratisk legitimitet. Desuden har FN gennem årene udviklet sig i en retning, hvor diktaturstater som Kina, Rusland og mange afrikanske og mellemøstlige lande samarbejder om en dagsorden, der indskrænker frihedsrettighederne og retter urimelige anklager imod Vesten og Israel. FN’s Råd for Menneskerettigheder, som ellers har til opgave at påtale overgreb på frihedsrettighederne, har flere gange været i hænderne på diktaturstater, og det har bl.a. ført til absurde rapporter, hvor demokratier som Danmark bliver kritiseret voldsomt, mens diktaturstater går fri.
Med USA imod Kina og Rusland
Danmark har siden Anden Verdenskrig haft en tæt alliance med USA, som Dansk Folkeparti ønsker at fastholde. I en situation hvor Kina og Rusland sammen og hver for sig truer Vesten økonomisk og militært, og endda angriber sine naboer, er det vigtigt at styrke Vesten.
Danmark og dansk erhvervsliv må gøre sig mindre afhængig af Kina, der oversvømmer Vesten med billige produkter, som ofte er produceret på uretfærdige konkurrencevilkår. Danmark og resten af Vesten må trække flere industriarbejdspladser ud af Kina og hjem til Vesten. Corona-krisen viste sårbarheden ved at være afhængig af et enkelt produktionsland.
EMRK krænker Danmarks suverænitet
Dansk Folkeparti ser Europarådet som en praktisk organisation, hvor medlemslandene indbyrdes kan udveksle synspunkter. Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som er inkorporeret i dansk lov, forhindrer imidlertid Folketinget i at føre en udlændinge- og retspolitik, som folkeflertallet ønsker det, og forhindrer f.eks. Danmark i at udsende kriminelle udlændinge og tvinger Danmark til at give opholdstilladelse til syge tredjelandsborgere, der ikke kan få behandling i hjemlandet.
Dansk Folkeparti ønsker en grundlæggende reform af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Sker det ikke, bør Danmark enten tage forbehold over for dele af konventionen, f.eks. artikel 3 og 8, som forhindrer Danmark i at bestemme, hvem der kan opholde sig på dansk territorium, eller udtræde af konventionen i sin helhed.
Mere nordisk samarbejde
Dansk Folkeparti støtter et tæt samarbejde mellem de nordiske lande gennem Nordisk Råd. Meget er imidlertid hændt siden Nordisk Råd blev oprettet i 1952. Den demografiske udvikling, som eksempelvis Sverige har undergået med en voldsom muslimsk indvandring, skaber således praktiske udfordringer for samarbejdet. Dansk Folkeparti mener derfor, at det desværre er nødvendigt at opløse pasunionen og afskaffe muligheden for nordiske statsborgere til gennem en erklæring at opnå dansk statsborgerskab.
Danmark har en helt særlig interesse i samarbejdet i Arktisk Råd omkring Arktis. Samarbejdet er særligt vigtigt i forhold til Vestens sikkerhedspolitik, men også for beskyttelse af det sårbare arktiske miljø. Det er vigtigt at Danmark forbliver engageret i rådet og ikke lader det grønlandske hjemmestyre repræsentere hele Rigsfællesskabet, men at det sker i respektfuldt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
De forskelle, der på den måde kunstigt skabes i en befolkning, hvoraf en del er kommet til Vesten og er blevet styrtende rige i forhold til deres landsmænd, er blot med til at gøre situationen endnu mere grotesk. Resultatet bliver, at flere og flere mennesker i den tredje verden kun drømmer om at komme væk. Det er de mennesker, hvis indsats burde fokusere på at gøre deres eget samfund værd at leve i.
Udvandring til Vesten er ikke en løsning på den tragiske situation, en stor del af verdens befolkning lever i. Selv om flere hundrede millioner vandrede til Europa, ville problemerne i udviklingslandene ikke blive mindre, og samtidig ville de europæiske landes velfærdssamfund bryde sammen.
De fattige landes problemer løses ikke blot ved, at Vesten åbner for import af deres varer, men først og fremmest ved, at landenes produktion til eget forbrug og til investeringer forøges. Det kræver omfattende institutionelle og politiske reformer.
Opgør med udviklingsbistanden
Igennem årtier har Danmark sendt milliarder til udviklingsbistand i den tredje verden. Alligevel er det en kendsgerning, at langt de fleste lande i den tredje verden, der har løftet sig op til I-landsniveau har gjort det uden udviklingsmidler af betydning. De har derimod skabt vækst og fremgang ved at satse på uddannelse, innovation og god regeringsførelse. Lande i den tredje verden skal ikke fastholdes i passiv forsørgelse. Dansk Folkeparti ønsker et grundigt opgør med udviklingsbistanden.
Ligeværdig samhandel
Dansk Folkeparti tror på ligeværdig samhandel mellem I-lande og U-lande som vejen til at udvikle velstand og velfærd for u-landenes befolkninger, og går ind for gradvist at nedbryde handels- og toldbarrierer mellem landene. Dansk Folkeparti har tillid til, at Danmarks landbrug erhvervsliv er fuldt ud rustet til at klare sig i konkurrencen med lande i den tredje verden.
Økonomisk vækst gennem mere samhandel kan mindske tilstrømningen af migranter til Europa. Vi skal åbne vores grænser for varer, men lukke vores grænser for indvandring fra den tredje verden.


---

# Ulandsbistand - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/ulandsbistand

Holdninger
Ulandsbistand
Vi mener
Vi vil støtte mennesker direkte ved hjælp af mikrolån.
Modtagere af ulandshjælp skal tage imod udviste borgere.
Vi vil prioritere vores ulandsbistand på mennesker, vi deler værdier med.
Vi vil støtte kirkelige og folkeligt forankrede organisationer direkte.
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Mød Mikkel
Modtagere af ulandshjælp skal tage imod udviste borgere
Lande, der ikke samarbejder fuldt ud og velvilligt med Danmark, skal slet ikke modtage ulandshjælp. Der har været en række eksempler på lande, der ikke ønsker at samarbejde, når det drejer sig om hjemtagelse af egne statsborgere. Det vil vi naturligvis ikke acceptere.
Det skal være muligt at stoppe projekter i modtagerlandet med kort varsel, tilbageholde midler og gøre overførslen af midler betinget. Vi foreslår som udgangspunkt, at alle udgifter til mennesker, der ikke er danske statsborgere, afholdes over ulandsbistanden. Derudover ønsker vi at lave en letforståelig ordning, hvor den resterende ulandsbistand i finansåret for det pågældende land tilbageholdes og udbetales i rater, der svarer til det antal asylansøgere med endeligt afslag, udvisningsdømte samt andre udlændinge på tålt ophold, osv., når det pågældende land modtager sine egne statsborgere i hjemlandet.
Dagstaksten for opholdet i Danmark, som opgøres som enhedsudgiften pr. årsperson og som udgør 300.000,- DKK , modregnes i bistandshjælpen for det pågældende land fra den dato, modtagerlandet gives varsel om vores ønske om at udsende deres statsborger. På den måde giver vi modtagerlandet et klart og tydeligt incitament til at samarbejde med os.
Mikrolån
51 pct. af danskerne mener, at størstedelen af de penge, der bruges på udviklingsbistand, havner i de forkerte lommer. Vi vil derfor omlægge halvdelen af ulandsbistanden, så den fremover gives som mikrolån, der kan hjælpe små erhvervsdrivende i modtagerlandene. Det vil forhindre, at korrupte administrationer mm. kan berige sig på danskernes bekostning. Mikrolån kan kun gives til dem, der selv stiller kapital til rådighed.
Den moderne teknologi gør det muligt at virkeliggøre denne omlægning. Banksektoren har oplevet en større revolution som resultat af lettere adgang til elektricitet, mobiltelefoner og dækning. Det har skabt en helt ny sektor, som i dag kendes som Fintech – finansiel teknologi.
I Kenya fx har man i snart 15 år kunnet overføre penge med blot en mobil, og i dag udgør volumen af Kenyas overførsler via mobiltelefoner hele 55 pct. af BNP. Der er i dag mange virksomheder, der tilbyder bankydelser og overførsler via mobiltelefonen. Banktjenester som MoneyOnMobile, Absa, GCash, Globe, M-Pesa , Eazzy Banking, CRDB, mCash m.fl. har gjort det muligt at betale over mobilen i lande som Kenya, Tanzania, Ghana, Filippinerne, Indien, Bangladesh og Sydafrika. Alene M-Pesa betjener mere end 40 millioner mennesker i Afrika.
Med andre ord kan man overføre selv små beløb til millioner af afrikanere, da teknologien gør det muligt at hjælpe mennesker og dermed gøre dem uafhængige af korrupte myndigheder.
Vidste du?
Danmark bruger næsten 20 milliarder kr. om året i ulandsbistand
Effekten af ulandsbistand er dårligt dokumenteret
At projektmagerne og administrationen snupper millioner
Verdens kristne skal ikke lades i stikken
Vi ønsker at øge andelen af ulandsbistand til kirkelige organisationer, der vil forbedre vilkårene for verdens kristne, med 5 procentpoint hvert år, indtil vi når op på 25 pct. af den bilaterale udviklingshjælp. Vi ønsker at hjælpe de mennesker, vi har noget tilfælles med, og hvor vi har mulighed for at have en positiv indflydelse. Med det ambitiøse, men realistiske mål om 25 pct. vil Danmark få en klar kristen og kirkelig profil, så ingen i udlandet er i tvivl om, at vi står på de forfulgte kristnes side.
Vi foreslår, at man styrker Center for Kirkeligt Udviklingssamarbejde og kraftigt forøger DMRU-puljen (Dansk Missionsråds Udviklingsafdeling).
De lande, der giver mest i udviklingsbistand, er kristne lande, navnlig kristne nordeuropæiske lande. Tre ud af de fire lande, som giver mest pr. indbygger i hele verden, ligger i Skandinavien. Det er Danmark, Norge og Sverige. Vi giver til lande i Asien, Afrika, Sydamerika og Mellemøsten. Vi giver til nogle af verdens fattigste lande som Zambia, men vi giver også til Kina, som i dag er et velstående land i rivende udvikling med hundredvis af dollarmilliardærer.
Vi skal beskytte verdens forfulgte kristne. Vi har både et skæbnefællesskab og et ansvar over for vore kristne medmennesker, og derfor fortjener de vores opmærksomhed og hjælp. Vi har bemærket, at Udenrigsministeriet har ændret vejledningen for udarbejdelse af nye strategiske landeprogrammer og projekter og inkluderet værdier som tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed. Danmark giver i dag betydelige beløb til 31 lande, som befinder sig på organisationen Åbne Døres liste over verdens 50 værste lande at være kristen i. Det vil vi aldrig bakke op om i Dansk Folkeparti.
Retten til religions- og trosfrihed skal være afgørende for lande, der modtager bistandshjælp fra Danmark. Derfor er det særligt problematisk, at vi samarbejder med og sender penge til en række lande, hvor det er farligt at være kristen. Ifølge Åbne Døre er udenrigsministeriets 8 ud af 13 prioritetslande blandt verdens 50 farligste lande at være kristen i. Disse lande er Afghanistan, Bangladesh, Burkina Faso, Etiopien, Kenya, Mali, Myanmar og Somalia. Yderligere 3 af de 13 lande har været på listen eller er tæt på at komme på listen. Disse lande er Niger, Palæstina, Uganda. Det betyder at kun to lande ikke enten er på eller har været på listen, Ghana og Tanzania.
Overalt i verden er kristne forfulgt, men især i den muslimske verden. Vores opgave i de kommende år bliver at hjælpe kristne minoriteter i muslimske lande, for også de har ret til et værdigt liv. Bistandshjælpen til de lande, vi støtter, hvor det er forbundet med betydeligt fare at være kristen, bør omlægges øjeblikkeligt til fordel for kristne minoriteter i netop disse lande.
Forfølgelsen af kristne i nogle af disse lande er ikke en tilfældighed. De muslimske lande lider nemlig af en række problemer, som de selv er skyld i, og som de kun selv kan løse. Problemer som islamisk ekstremisme, antividenskabelige holdninger, vold, korruption, social kontrol og et nedværdigende syn på kvinder. Her har tankefriheden, samvittighedsfriheden samt tros- og religionsfriheden trange kår. I mange af disse lande ser vi altså en alvorlig undertrykkelse, og vi frygter, at såfremt vi ikke bliver stiller hårde, men rimelige krav, så kommer de ikke til at ændre på noget som helst.
De mange forskellige kirkelige organisationer udmærker sig ved i høj grad at være drevet af ildsjæle med lokal forankring. Den lokale forankring er med til at sikre, at et projekt bliver en succes, ligesom det er afgørende, at der er tillid mellem de forskellige parter. Kirkelige organisationer er ofte de første i et område og de sidste, der forlader det. De er til stede overalt i verden.
Borgerne i afrikanske lande nærer stor mistillid til centralregeringerne, hvilket også betyder, at kristne i disse lande er dobbeltmarginaliserede. Til gengæld er der en høj grad af tillid til kirkelige organisationer i Afrika, hvorfor det giver mening at lade bistandshjælpen gå direkte til kristne og kirkelige organisationer, der arbejder med og for kristne i Afrika.
Beskyt dyr og skove i ulandene
I Dansk Folkeparti holder vi med dyrene. Vi ønsker en rig natur, et godt miljø og et sundt klima. Naturen og kloden er vores fælles eje. Jorden er forbundet i et kæmpe økosystem, og det kan vi ikke ignorere i vores ulandshjælp. Også på dette punkt ligger vi ret tæt på det danske folk, da 59 pct. af danskerne mener, at klima- og miljøhensyn bør prioriteres meget højt i vores udviklingssamarbejde.
Lande, som intet gør for at beskytte deres smukke og truede dyr som elefanten og næsehornet, skal ikke modtage bistandshjælp. I Tanzania, som modtog næste 300 mio. kr. i 2020 , blev antallet af elefanter således halveret fra mere end 100.000 i 2009 til mindre end 50.000 i 2014. I dag er tallet vokset til 60.000 elefanter. Pengene kan med fordel gå til lokale miljø- og dyreorganisationer i stedet for til korrupte centralregeringer.
Vi skal i Danmark stille større krav til lande, hvor krybskytter har frit lejde. Vi vil ikke acceptere, at Afrikas store dyr på savannen bliver skudt og solgt.
Danmark skal prioritere små lande
Vi ønsker, at den danske ulandshjælp skal omlægges, så den hovedsageligt kommer små lande til gode.
Ved kun at give til små lande, små samfund og små organisationer sikrer vi, at vore bidrag ikke forsvinder på grund af hjælpen fra større donorlande. Vi går ind for den nære og lokale kontakt som ligeværdige. De små lande, små samfund og små organisationer, der modtager midler fra Danmark, vil komme til at føle et større ansvar over for os som land, over for de danske skatteydere, som har givet pengene, og over for de midler, som de rent faktisk modtager. De vil samtidig føle et større ansvar over for det lokalsamfund, hvor pengene skal bruges.
Vi skal prioritere lande, som er tættere på os, og som er samarbejdsvillige. Hvorfor giver Danmark eksempelvis penge til et fjernvarmeprojekt i Kina , hvor BNP pr. indbygger er næsten tre gange så højt som i Ukraine, og som ligger mere end 7.000 kilometer fra Danmark? Kina er ikke et uland, men udnytter os kynisk og modtager gerne penge fra os, alt i mens de bruger tusindvis af milliarder på at opkøbe europæiske virksomheder.
Vi skal selv bestemme mere over hjælpen
Vi ønsker at vende de senere års tendens, hvor vi giver en større andel i multilateral støtte via internationale organisationer som EU og FN, og mindre i bilateral støtte direkte fra Danmark til modtagerlandet. Tidligere var det sådan, at fordelingen skulle være cirka 50/50 til hver. De sidste ti år er dette kompromis langsomt gået i glemmebogen, og uden videre debat er fordelingen i dag i den multilaterale bistands favør. Det skyldes, at det er nemmere at op- og nedskalere bidrag til internationale organisationer, hvorfor Udenrigsministeriet blot lukker danske programmer. Den logiske konsekvens af besparelser eller politiske omprioriteringer er altså ifølge Udenrigsministeriet at sløjfe danske programmer og bevare bidragene til de internationale organisationer. Det er ikke godt.
Danmark skal beholde en større del af ulandsbistanden på egne hænder og bevare beslutningskompetencen over hjælpen. Maksimalt 25 pct. af den totale bistand må være multilateral, inkl. den øremærkede multilaterale støtte, der gøres op som bilateral støtte. Et tæt samarbejde mellem bistandsyderen, Danmark, og organisationen i modtagerlandet er den bedste forudsætning for et tillidsfuldt og givtigt samarbejde. Danske skattekroner skal ikke uden videre gives væk til store internationale organisationer som FN og EU.
Danmark skal derfor reducere sine udgifter til multilateral støtte og til den såkaldte øremærkede multilaterale støtte, der fejlagtigt opgøres som bilateral støtte.
Bæredygtighed og ligestilling med familieplanlægning
Lande, som ønsker at modtage vores midler, skal have en klar plan for befolkningstilvæksten i deres lande. For vi er rigtig mange mennesker her på jorden, og vi bliver flere. Mindre end 3 pct. af befolkningstilvæksten kommer til at være i ligesindede vestlige lande. Konsekvensen mærker vi i dag. Naturen lider, naturressourcerne er knappe, og mennesker, især i den tredje verden, er ikke i stand til at brødføde sig selv i de asociale og fejlslagne stater, de bor i. Kombinationen af miljøproblemer, ressourceknaphed, manglende social mobilitet og økonomiske muligheder med dertilhørende migrationsstrømme er farlig, og én vi ikke kan sidde overhørig. I tredjeverdenslande, som er de typiske modtagere af ulandshjælp, er befolkningen vokset eksplosivt. Eksempelvis boede der i Afrika ved afslutningen af 2. Verdenskrig under 200 mio. mennesker, i dag bor der 1,35 mia., og i 2050 anslås det at der kommer til at bo henved 2,5 mia. Bare i subsaharisk Afrika vil der ifølge FN’s beregninger teoretisk set være op mod 5 mia. mennesker i år 2100.
Den eneste måde, vi effektivt kan skabe en bæredygtig og politisk stabil jordklode, er gennem familieplanlægning. Det er en effektiv måde at forbedre de generelle livsvilkår på, ikke mindst for piger og kvinder. Økonomien forbedres, færre børn bliver tvangsgift, analfabetisme falder, vold med børn og kvinder falder, og kvinder får bedre adgang til arbejdsmarkedet og den politiske proces. Med en effektiv familieplanlægning i den tredje verden risikerer vi ikke, at millioner af flygtninge og migranter kommer til Danmark, fordi der ikke er plads eller muligheder, hvor de selv kommer fra.
Gør vi ikke noget er det snart for sent, og derfor skal alle lande have en effektiv familieplanlægning for at modtage dansk ulandshjælp.


---

# USA & NATO - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/holdninger/usa-nato

Holdninger
USA & NATO
Vi mener
Det danske forsvars første og fornemmeste opgave er at passe på Danmark og Det Danske Rige. Dette sker i tæt alliance med vores nærmeste partnere USA og resten af NATO-alliancen.
Danmark skal investere mindst 2 pct. af vores BNP i forsvaret.
EU må ikke opbygge en selvstændig militær kommandostruktur og dermed blive en konkurrent til NATO.
Morten Messerschmidt
Partiformand
Mød Morten
ET STÆRKT FOLKELIGT FORSVAR I TÆT ALLIANCE MED USA OG NATO
Forsvaret af vort land er kernen i vores suverænitet og garantien for frihed i hele Rigsfællesskabet.
Opretholdelsen af Danmarks og landets demokratiske institutioner afhænger af, at vi har et pålideligt og troværdigt forsvar.
Vi har som danskere en forpligtelse over for fædrelandet og dets institutioner, som udgør rammerne om vores trygge liv. Den forpligtelse indebærer selvsagt også selve forsvaret af landet og dets institutionerne.
To procent af BNP
I lyset af de sikkerhedspolitiske udfordringer er det afgørende, at vi alle bidrager til Danmarks sikkerhed. Med den erkendelse er det Dansk Folkepartis ønske, at vi lever op til de aftaler, vi har indgået i NATO, om bl.a. at investere mindst 2 pct. af BNP i forsvaret. NATO og især USA er Danmarks garant imod overgreb og utidig indblanding. Danmark har som lille land ikke mulighed for alene at opbygge store militære enheder, vi kan indsætte i ind- og udland efter behov. Derfor skal Danmarks forsvar organiseres og udrustes tilstrækkeligt og i overensstemmelse med de krav, NATO stiller.
Ungdommen må forberedes på forsvar
Vi er nødt til at inspirere, forberede og uddanne vores ungdom på en livslang forpligtelse over for det danske samfund. Værnepligten er en grundsten i forsvarets og dermed statens legitimitet. Dansk Folkeparti mener, at rettigheder og pligter skal følges ad i vores land, og derfor skal alle i Rigsfællesskabet om nødvendigt stå til rådighed for forsvaret gennem almen værnepligt. Dette gælder mænd såvel som kvinder.
Vi ønsker et bredt og folkeligt forankret forsvar med hovedvægt på det danske territorialforsvar, hvor vi ønsker danskerne organiseret gennem et folkeligt og lokalt forankret hjemmeværn og beredskab. Det giver myndighederne fleksibilitet, og det giver den enkelte borger den bedste mulighed for i særlige tilfælde at bidrage til vores samfunds modstandsdygtighed. Dette gælder også i tilfælde af ulykker, kriser, terror, naturkatastrofer og lignende hændelser.
En investering i frihed
I Dansk Folkeparti mener vi, at investeringer i forsvaret og Danmarks samlede beredskab er en investering i vores frihed og fremtid. Ved at styrke totalforsvaret sikrer vi, at Danmark står rustet over for eventuelle kriser, fra naturkatastrofer til internationale konflikter. Vores vision er et Danmark, hvor hver borger har kompetencerne til at bidrage til samfundets modstandsdygtighed og sikkerhed. Danmark skal prioritere at indkøbe pålideligt og tilstrækkeligt materiel – ikke nødvendigvis det nyeste.
Danmarks overordnede sikkerhedspolitiske mål kan kun nås gennem deltagelse i NATO og et stærkt samarbejde med USA. Derfor er Dansk Folkeparti for det første modstander af ethvert forsøg på at svække NATO-alliancen og for det andet modstander af, at EU søger at oprette et uafhængigt forsvar med egen kommandostruktur.
I forbund med USA
For Europa gælder det tværtimod om fortsat at knytte USA til sig og styrke båndene ved, at alle europæiske NATO-lande lever op til at yde deres retfærdige bidrag til alliancen. Danmark skal styrke det militære samarbejde mellem de skandinaviske NATO-lande, og Dansk Folkeparti er tilhænger af, at en stadig større del af Europas forsvar baseres på de europæiske landes indsats. Men det skal ske og koordineres gennem NATO, ikke EU.
Udover NATO-alliancens medlemmer skal Danmark – i tæt koordinering med sine allierede og hvor det tjener Vestens og Danmarks interesser – samarbejde med alle stater, som er en del af den vestlige civilisation, eksempelvis Israel, Canada, Australien, New Zealand og Japan.
Danmark skal nøje vogte over sin selvstændighed og sin plads i den vestlige, demokratiske lejr ved ikke at gøre sig økonomisk eller teknologisk afhængig af udemokratiske regimer, som kortsigtet kan friste med billige produkter.


---

# Morten Messerschmidt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/morten-messerschmidt

Se alle politikerne
Morten Messerschmidt
Partiformand
Region Hovedstaden, Brøndby
Politisk ordfører, Udenrigsordfører, Udviklingsordfører, Kirkeordfører
3337 5113
Sekretær Søren Peter Jensen
morten.messerschmidt@ft.dk
Om Morten
Morten Messerschmidt er formand for Dansk Folkeparti. Han har været medlem af Europa-Parlamentet siden 2009 og har været formand for Dansk Folkepartis Europa-Parlamentsgruppe siden 2014.
Morten Messerschmidt har været en stærk fortaler for udlændingepolitik og har arbejdet for at bevare Danmarks suverænitet og integritet. Han har altid stået op for Danmarks interesser og har været villig til at tage de svære beslutninger for at beskytte landet og dets befolkning.
Morten Messerschmidt har også været en stærk stemme inden for EU-politik og har arbejdet for at styrke Danmarks indflydelse i EU. Han har altid været en konsekvent forsvarer for de danske værdier og har sikret, at Danmark har haft en stærk stemme i Europa.
Morten Messerschmidt har også været en pioner inden for digital politik og har arbejdet for at forbedre Danmarks digitale infrastruktur og for at sikre, at Danmark er førende inden for digital teknologi.
Alt i alt er Morten Messerschmidt en dygtig og dedikeret politiker, der altid har sine principper i fokus. Han har gjort en stor indsats for Danmark og dets befolkning gennem årene og vil fortsætte med at gøre det i fremtiden.


---

# Peter Kofod - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/peter-kofod

Se alle politikerne
Peter Kofod
Gruppeformand og Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
Region Syddanmark, Aabenraa
Finansordfører, Sundhedsordfører, Skatteordfører, Kommunalordfører, Indenrigsordfører, Landdistriktsordfører, Fiskeri- og landbrugsordfører, Erhvervsordfører
6162 5050
Sekretær Karsten Lorentzen
peter.kofod@ft.dk
Om Peter
Folketingsmedlem og folketingskandidat i Sønderborg og Aabenraa kredsen.
Peter Kofod er uddannet folkeskolelærer fra UC Syddanmark i Haderslev og er i dag bosiddende i Haderslev. Peter meldte sig ind i Dansk Folkeparti da han var 14 år gammel. Han begyndte sin politiske karriere i Dansk Folkepartis Ungdom og blev valgt som landsformand for i 2015. Peter sad i Folketinget fra 2015-2019, hvor han var partiets retsordfører. I 2019 blev han valgt ind i Europa-Parlamentet. I 2020 blev han desuden valgt ind i Dansk Folkepartis hovedbestyrelse. Han har desuden taget Hærens basisuddannelse i Telegrafregimentet i 2010.


---

# Mette Thiesen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/mette-thiesen

Se alle politikerne
Mette Thiesen
Folketingsmedlem
Region Hovedstaden, Hillerød
Familie- og børneordfører, Handicapordfører, Retsordfører, Socialordfører, Ytringsfrihedsordfører, Digitaliseringsordfører, Miljøordfører
3337 5146
Sekretær Ivan Hemmingsen
mette.thiesen@ft.dk


---

# Pia Kjærsgaard - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/pia-kjaersgaard

Se alle politikerne
Pia Kjærsgaard
Folketingsmedlem og Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
Region Sjælland, Næstved
Dyrevelfærdsordfører, Kulturordfører, Værdiordfører, Ældreordfører
6162 4287
Sekretær Kirsten Eriksen
Pia.Kjaersgaard.sekretaer@ft.dk
Om Pia
Pia Kjærsgaard har været en stærk stemme i den danske politik i mange år. Hun har været formand for Dansk Folkeparti siden 1995 og har været medlem af Folketinget siden 1984. Hun har været en konsekvent forsvarer for de danske værdier og har altid stået op for den danske befolkning.
Pia Kjærsgaard har også været en pioner inden for kvindepolitik. Hun har arbejdet for at øge ligestillingen mellem kønnene og for at styrke kvinders rettigheder. Hun har også været en stærk fortaler for familiepolitik og har arbejdet for at styrke familierne i Danmark.
Pia Kjærsgaard har også været en stærk fortaler for udlændingepolitik og har arbejdet for at bevare Danmarks suverænitet og integritet. Hun har altid stået op for Danmarks interesser og har været villig til at tage de svære beslutninger for at beskytte landet og dets befolkning.
Pia Kjærsgaard en dedikeret politiker, der altid har sine principper i fokus. Hun har gjort en stor indsats for Danmark og dets befolkning gennem årene og vil fortsætte med at gøre det i fremtiden.


---

# Alex Ahrendtsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/alex-ahrendtsen

Se alle politikerne
Alex Ahrendtsen
Folketingsmedlem
Region Syddanmark, Middelfart
EU- og Europarådsordfører, Folkeskole- og gymnasieordfører, Forskningsordfører, Forsvarsordfører, Uddannelses- og undervisningsordfører, Færøerne- og grønlandsordfører
6162 5050
Karsten Lorentzen
dfalah@ft.dk
Om Alex
Alex er født i 1967. Han har været medlem af Dansk Folkeparti siden 1999. Siden 2011 har han repræsenteret Dansk Folkeparti i Folketinget. Alex står for en meget stram udlændingepolitik og arbejder for at sikre Danmarks frihed, velfærd og selvstændighed. Han er opstillet som folketingskandidat i Odense.


---

# Nick Zimmermann - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/nick-zimmermann

Se alle politikerne
Nick Zimmermann
Folketingsmedlem
Region Midtjylland, Randers Nord
Beskæftigelsesordfører, Boligordfører, Klimaordfører, Erhvervsuddannelsesordfører, Transportordfører
6162 4287
Sekretær Kirsten Eriksen
Nick.Zimmermann@ft.dk


---

# Mikkel Bjørn - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/mikkel-bjorn

Se alle politikerne
Mikkel Bjørn
Folketingsmedlem og medlem af Københavns Borgerrepræsentation
Region Østdanmark, København
Udlændinge- og integrationsordfører, Indfødsretsordfører, Ordfører vedr. nordisk samarbejde
3337 5113
Sekretær Søren Peter Jensen
mikkel.bjorn@ft.dk


---

# Anders Vistisen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/anders-vistisen

Se alle politikerne
Anders Vistisen
Medlem af Europa-Parlamentet
Region Midtjylland, Viborg
5386 00 80
anders.vistisen@europarl.europa.eu
Jeg kæmper imod EUs udvikling imod Europas Forenede Stater. EU er ved at blive til en stat. EU har for eksempel en hær, en domstol og et flag. Derfor arbejder jeg dagligt for mindre magt til EU og mere magt til Danmark. Mine børn skal kunne vokse op i det selvstændige Danmark, som vores gamle og dejlige fædreland har været gennem tusind år.
EU’s udlændingepolitik er en katastrofe. De seneste to år har millioner af ulovlige migranter uhindret krydset EU’s grænser. Derfor kæmper jeg for, at udlændingepolitik fortsat skal bestemmes i Danmark. Det er kamp, som jeg har brug for danskernes opbakning til, for i EU vil de fleste have flere migranter – ikke færre. Jeg er den eneste danske EU-parlamentariker, som kæmper så hårdnakket mod, at vi skal tilslutte os EU’s slappe asyl-politik, der med garanti vil betyde, at vi på sigt vil blive oversvømmet af migranter.
EU blander sig i stigende grad i vores velfærds-, sundheds- og arbejdsmarkedspolitik. EU borgerne har nu adgang til over 100 danske velfærdsydelser, og alene på SU-området er de løbet fra en milliardstor gæld, som danske skatteborgere nu hænger på. EU kræver magt over dansk sundhedspolitik, og den danske model undergraves konstant med EU-regulering på alt fra barsel til løndannelse. Den skadelige indflydelse skal stoppes. Derfor kræver Dansk Folkeparti et velfærdsforbehold, så vi igen kan blive herre i eget hus.


---

# Alex Ahrendtsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/alex-ahrendtsen

Se alle kandidater
Alex Ahrendtsen
Spidskandidat
Fyns Storkreds
61625154
dfalah@ft.dk


---

# Allan Feldt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/allan-feldt

Se alle kandidater
Allan Feldt
Spidskandidat
Københavns Storkreds
40500306
Feldten@me.com


---

# Allan Svendsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/allan-svendsen

Se alle kandidater
Allan Svendsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
21274101
romo@romocamping.dk


---

# Anders Bork - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/anders-bork

Se alle kandidater
Anders Bork
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
29470755
skrivtilanders@outlook.com


---

# Anders Vistisen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/anders-vistisen

Se alle kandidater
Anders Vistisen
Spidskandidat
Nordjyllands Storkreds
53860080
apvistisen@gmail.com


---

# Anne Møllegaard Mortensen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/anne-moellegaard-mortensen

Se alle kandidater
Anne Møllegaard Mortensen
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
72531690
anmo@fmk.dk


---

# Bo Vibe Ancher Jensen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/bo-vibe-ancher-jensen

Se alle kandidater
Bo Vibe Ancher Jensen
Spidskandidat
Bornholms Storkreds
20216109
boajensen35@gmail.com


---

# Brian Lyck Jørgensen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/brian-lyck-joergensen

Se alle kandidater
Brian Lyck Jørgensen
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
40927601
bljoe@gribskov.dk


---

# Christian Kirk Nielsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/christian-kirk-nielsen-mangler-info

Se alle kandidater
Christian Kirk Nielsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
22694249
christiankirk11@gmail.com


---

# Danny Rosenkilde Nielsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/danny-manfred-rosenkilde-nielsen

Se alle kandidater
Danny Rosenkilde Nielsen
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
30543586
dannyrosenkilde@outlook.dk


---

# Denise Rostgaard - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/denise-rostgaard

Se alle kandidater
Denise Rostgaard
Folketingskandidat
Københavns Storkreds
53690585
deniserostgaard@gmail.com


---

# Emma Mølgaard - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/emma-moelgaard

Se alle kandidater
Emma Mølgaard
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
22515044
emma.lenord@gmail.com


---

# Gert Løfgren - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/gert-loefgren

Se alle kandidater
Gert Løfgren
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
25120203
Gert@df.dk


---

# Hans Blaaberg - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/hans-blaaberg

Se alle kandidater
Hans Blaaberg
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
20105752
blaaberg@gmail.com


---

# Henrik Brodersen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/henrik-brodersen

Se alle kandidater
Henrik Brodersen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
20324560
henbro@slagelse.dk


---

# Jacob Bentsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/jacob-bentsen

Se alle kandidater
Jacob Bentsen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
26201277
jacobbentsen@hotmail.com


---

# Jan Herskov - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/jan-herskov

Se alle kandidater
Jan Herskov
Jan Herskov
Sjællands Storkreds
20424546
janhh66@hotmail.com


---

# Jens Kannegaard Lundager - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/jens-kannegaard-lundager

Se alle kandidater
Jens Kannegaard Lundager
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
22271604
jenslundager@live.dk


---

# Jette Juul - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/jette-juul

Se alle kandidater
Jette Juul
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
28761121
jjuu@hotmail.dk


---

# Jim Zakaria Gindesgaard - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/jim-zakaria-gindesgaard

Se alle kandidater
Jim Zakaria Gindesgaard
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
20741104
jimzakaria@hotmail.com


---

# Jørgen Hammer Sørensen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/joergen-hammer-soerensen

Se alle kandidater
Jørgen Hammer Sørensen
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
24 44 39 23
hammer6@image.dk


---

# Josephine Alstrup Kofod - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/josephine-alstrup-kofod

Se alle kandidater
Josephine Alstrup Kofod
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
21165621
josephinealstrup@outlook.dk


---

# Julie Jacobsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/julie-jacobsen

Se alle kandidater
Julie Jacobsen
Julie Jacobsen
Sjællands Storkreds
93577723
juliejacobsen19@gmail.com


---

# Kim Doberck - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/kim-doberck

Se alle kandidater
Kim Doberck
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
91549791
Kdoberck@hotmail.com


---

# Kim Hammer - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/kim-hammer

Se alle kandidater
Kim Hammer
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
25585839
kim.hammer.rodovre@gmail.com


---

# Knud Nielsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/knud-nielsen

Se alle kandidater
Knud Nielsen
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
51145602
Knud110@hotmail.com


---

# Lone Langballe - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/lone-langballe

Se alle kandidater
Lone Langballe
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
29346662
lone.langballe@hotmail.dk


---

# 508 Resource Limit Is Reached

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mads-magnus-damm

508 Resource Limit Is ReachedThe website is temporarily unable to service your request as it is exceeding its resource limits. Please try again later.If you are the owner of the website:Most likely the maxmimum number of concurrent PHP-threads for your website have been reached. This can happen if the website is under heavy load and it is not optimized for it.Review the request logs.Check your website resource usage (DISK-SPACE / CPU / RAM / IO).Restart or investigate all running PHP-threads on your website.Optimize your code execution.Upgrade to a package with more resources.You can find a full overview of your resource usage in our Controlpanel.aa_2y8HJwDXogbB9yZuJ0AAAAGw - danskfolkeparti.dk - 147.78.31.37 - 20260310114739


---

# Malte Larsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/malte-larsen

Se alle kandidater
Malte Larsen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
60543245
Malte.boehm.larsen@gmail.com


---

# Mercedes Czank - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mercedes-czank

Se alle kandidater
Mercedes Czank
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
21276447
df.favrskov@gmail.com


---

# Merete Dea Larsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/merete-dea-larsen

Se alle kandidater
Merete Dea Larsen
Spidskandidat
Københavns Storkreds
40358723
meretedl@roskilde.dk


---

# Mette Thiesen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mette-thiesen

Se alle kandidater
Mette Thiesen
Spidskandidat
Nordsjællands Storkreds
61625096
mette.thiesen@ft.dk


---

# Michael Jensen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/michael-jensen

Se alle kandidater
Michael Jensen
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
61283931
mjjensen69@gmail.com


---

# Michael Nedersøe - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/michael-nedersoee

Se alle kandidater
Michael Nedersøe
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
25388281
horsens@df.dk


---

# Michael Pihl - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/michael-pihl

Se alle kandidater
Michael Pihl
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
61281966
michael.pihl@hotmail.com


---

# Michelle Sundahl - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/michelle-sundahl

Se alle kandidater
Michelle Sundahl
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
23808215
michelle.dsp@godmail.dk


---

# Mikael Würtz - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mikael-wurtz

Se alle kandidater
Mikael Würtz
Folketingskandidat
Vestjyllands Storkreds
21628819
mikael.wurtz70@gmail.com


---

# Mikkel Bjørn - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mikkel-bjoern

Se alle kandidater
Mikkel Bjørn
Spidskandidat
Københavns Omegns Storkreds
22823316
mikkel.bjorn@ft.dk


---

# Mikkel Dencker - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mikkel-dencker

Se alle kandidater
Mikkel Dencker
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
40766133
msd@hvidovre.dk


---

# Mikkel Hartwich - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/mikkel-hartwich

Se alle kandidater
Mikkel Hartwich
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
52887610
Hartwich94@Outlook.dk


---

# Morten Messerschmidt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/morten-messerschmidt

Se alle kandidater
Morten Messerschmidt
Partiformand
Sjællands Storkreds
61624232
dfmome@ft.dk


---

# Nana Harring - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/nana-harring

Se alle kandidater
Nana Harring
Folketingskandidat
Østjyllands Storkreds
40119789
nana.thillemann.harring@gmail.com


---

# Nick Zimmermann - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/nick-zimmermann

Se alle kandidater
Nick Zimmermann
Spidskandidat
Østjyllands Storkreds
27830876
nick.zimmermann@ft.dk


---

# Niels Nybro Bolding - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/niels-nybro-bolding

Se alle kandidater
Niels Nybro Bolding
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
40171720
Nnb@aldev.dk


---

# Paw Karslund - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/paw-karslund

Se alle kandidater
Paw Karslund
Folketingskandidat
Københavns Storkreds
20892442
pkarslund@gmail.com


---

# Per Knudsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/per-knudsen

Se alle kandidater
Per Knudsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
22243812
sendper@yahoo.dk


---

# Peter Kofod - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/peter-kofod

Se alle kandidater
Peter Kofod
Spidskandidat
Sydjyllands Storkreds
61624513
peter.kofod@ft.dk


---

# Pia Adelsteen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/pia-adelsteen

Se alle kandidater
Pia Adelsteen
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
21518120
pia.adelsteen@gmail.com


---

# Romeo Troelsgaard - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/romeo-troelsgaard

Se alle kandidater
Romeo Troelsgaard
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
51927885
klingholm2006


---

# Rune Bønnelykke - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/rune-boennelykke

Se alle kandidater
Rune Bønnelykke
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
20486452
runbo@vejle.dk


---

# Rune Højer - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/rune-hoejer

Se alle kandidater
Rune Højer
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
25112925
runehj@hotmail.com


---

# Simon Hampe - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/simon-hampe

Se alle kandidater
Simon Hampe
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
61866894
simonhampe94@hotmail.com


---

# Søren Boel Olesen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/soeren-boel-olesen

Se alle kandidater
Søren Boel Olesen
Spidskandidat
Vestjyllands Storkreds
25339354
soren.olesen@holstebro.dk


---

# Søren Lund Hansen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/soeren-lund-hansen

Se alle kandidater
Søren Lund Hansen
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
28123630
lundhansen2010@gmail.com


---

# Sune Nørgaard Jacobsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/sune-noergaard-jacobsen

Se alle kandidater
Sune Nørgaard Jacobsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
42642939
sune.norgaardkikan@gmail.com


---

# Tanja Glückstadt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/tanja-gluckstadt

Se alle kandidater
Tanja Glückstadt
Folketingskandidat
Sjællands Storkreds
60831020
tanja@henta.dk


---

# Tenna Røberg - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/tenna-roeberg

Se alle kandidater
Tenna Røberg
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
25555408
tylr.dk@gmail.com


---

# Thomas Hjort - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/thomas-hjort

Se alle kandidater
Thomas Hjort
Folketingskandidat
Nordjyllands Storkreds
60708043
thomas@up2date.dk


---

# Tobias Brus Mikkelsen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/tobias-brus-mikkelsen

Se alle kandidater
Tobias Brus Mikkelsen
Folketingskandidat
Sydjyllands Storkreds
21361215
tobiasmikkelsen1@hotmail.dk


---

# Tobias Weische - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/tobias-weische

Se alle kandidater
Tobias Weische
Folketingskandidat
Fyns Storkreds
60767734
tobiasdfu@live.dk


---

# Ulla Kokfelt - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/ulla-kokfelt

Se alle kandidater
Ulla Kokfelt
Folketingskandidat
Nordsjællands Storkreds
26282434
ukokfelt@gmail.com


---

# Zandra Thulstrup Pihl - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/kandidater/zandra-thulstrup-pihl

Se alle kandidater
Zandra Thulstrup Pihl
Folketingskandidat
Københavns Omegns Storkreds
22472056
zandra.p@hotmail.fr


---

# Køb billet til Mortens show på Bremen - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/nyheder/koeb-billet-til-mortens-show-paa-bremen

Nyheder
Køb billet til Mortens show på Bremen
Skal vi gøre noget ved det?
Det spørgsmål tager Morten Messerschmidt op i sit nye show på Bremen Teater mandag den 19. januar.
Her inviterer Morten en række spændende og kendte gæster på scenen til en ærlig og direkte samtale om de problemer, der fylder i Danmark. Det bliver seriøst, nærværende og skarpt, men også sjovt og underholdende.
Hvis du vil være med denne aften, hvor en spade bliver kaldt for en spade, kan du sikre dig billetter her.
Seneste nyheder
Se alle nyheder
Læs mere
Læs mere
Læs mere
Se alle nyheder


---

# Majbritt Birkholm - Dansk Folkeparti – Danskerne Først

Source: https://danskfolkeparti.dk/politikerne/majbritt-birkholm

Se alle politikerne
Majbritt Birkholm
Veteranordfører, Ligestillingsordfører og Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
Region Midtjylland, Holstebro
6162 5284
majbritt.birkholm@ft.dk


---

# [PDF] Hjemrejseudspil-Dansk-Fortid-Dansk-Fremtid.pdf

Source: https://danskfolkeparti.dk/medie/2024/08/Hjemrejseudspil-Dansk-Fortid-Dansk-Fremtid.pdf

1
Centrale
nedslagspunkter
●
En
revision
af
tildelte
statsborgerskaber
DanskFolkeparti foreslåratgennemgådeseneste20årstildelingerafstatsborgerskabogannullerestatsborgerskaber, erhvervetpåetforkertgrundlag. Derudoverforeslårvi allestatsborgerskaber, uddeltdeseneste8år, genbekræftetmedenfornyetdanskprøvesamtenfornyetindfødsretsprøve.
●
En
plan
for
af-islamisering
af
Danmark
Detskal væretætpåumuligtatleveenislamisktilværelsei Danmark. DerforforeslårDanskFolkeparti enrækkeforbudmodislamisklevevisi Danmark.Initiativerneskal tjenesomincitamentertil hjemrejseforfolk, derleverefterislamiskeværdier. Vi ønskerikkebareatstandseislamiseringen. Vi ønskeratvendeudviklingenogafvikleislamiseringen, såDanmarkogsåi fremtidenerdansk.
●
Danske
udrejsecentre
omdannes
til
fængsler
Udvisningsdømtekriminelleskal indkvarterespåetlukketudrejsecenter,somførstkanforladesi forbindelsemedudrejse. Detvil skabeetreeltincitamenttil atforladelandet-i modsætningtil i dag, hvorudvisningsdømtekriminellekanrejserundti Danmarkefterdommeforeksempelvisvoldtægt,bandekriminalitetellerterror.
2
INDHOLDSFORTEGNELSE
OM
PLANEN
FOR
EN
DANSK
FREMTID
......................................................................
5
Hvem
kan
blive
og
hvem
skal
hjem?
..........................................................................................................
8
Danmark
må
ikke
blive
som
Sverige
..........................................................................................................
9
STATSBORGERSKABER
OP
TIL
REVISION
..............................................................
1
2
■
Gennemgang
af
alle
statsborgerskaber
de
sidste
20
år
................................................................
1
3
■
Genbekræftelse
af
statsborgerskaber
tildelt
de
sidste
8
år
........................................................
1
3
■
Fratagelse
af
statsborgerskaber
tildelt
kriminelle
..........................................................................
1
3
■
Konventioner
må
ikke
begrænse
dansk
udlændingepolitik
...........................................................
1
3
EN
STÆRKERE
GRÆNSE
OG
INDREJSEFORBUD
......................................................
1
4
■
En
permanent
og
eektiv
grænsekontrol
...........................................................................................
1
4
■
Nægtelse
af
indrejse
fra
lande,
der
ikke
vil
tage
imod
egne
statsborgere
...............................
1
4
■
Tilbageholdelse
af
bistand
og
sanktioner
til
lande,
der
ikke
vil
tage
imod
egne
borgere
....
1
4
■
At
døren
på
danske
udrejsecentre
lukkes
..........................................................................................
1
4
■
At
kriminelle
afsoner
i
hjemlandet
eller
uden
for
Danmarks
grænser
......................................
1
4
3
SÅDAN
FÅR
VI
FOLK
TIL
AT
REJSE
..........................................................................
1
5
■
Indrejseforbud
for
hjemrejste
migranter
............................................................................................
1
5
■
Evaluering
og
forbedring
af
repatrieringsindsatsen
........................................................................
1
5
■
Der
oprettes
et
hjemrejse-ministerium
..............................................................................................
1
5
■
Et
forbud
mod
remitter
............................................................................................................................
1
7
■
Forbud
mod
udenlandsk
ﬁnansiering
af
religiøse
foreninger
........................................................
1
7
■
Et
stop
for
retskrav
på
familiesammenføring
....................................................................................
1
7
■
Opsporing
og
udvisning
af
illegale
migranter
...................................................................................
1
8
■
Forbud
eller
afgift
mod
halal-produkter
.............................................................................................
1
8
■
Ingen
permanente
opholdstilladelser
..................................................................................................
1
8
■
Lukning
af
muslimske
friskoler
............................................................................................................
1
8
■
Islamisk
hovedtørklæde
ud
af
de
oentlige
institutioner
............................................................
1
9
■
Forbud
mod
islamisk
bønnekald
..........................................................................................................
1
9
■
Udvisning
af
udlændinge
på
politiets
bandeliste
............................................................................
19
■
Fjern
ociel
anerkendelse
af
islamiske
trossamfund
...................................................................
19
STATISTIK
OM
INDVANDRING
.................................................................................
21
4
OM
PLANEN
FOR
EN
DANSK
FREMTID
DanskFolkeparti harsiden1995ståetværnomDanmarkogdanskerne. Vi sætterdanskerneførst. Ikkeudlændinge, ikkeEU,ikke“eksperterne”-danskerne!
Voresfortiderdansk-ogdetskal voresfremtidogsåvære.
Danmarkskal ogsåi fremtidenværeettrygt, velståendeogharmoniskstedatleve. Desværreharmegetafindvandringspolitikkenhaftdenmodsatteeffekt.
DerforønskerDanskFolkeparti ikkeblotatstoppedenindvandring, somvihardårligeerfaringermed; entenkulturelt, socialtellerøkonomisk, menogsåaktivtatsendedemtilbage, derskaberproblemerforvoressamfund.
IsærindvandringfraMellemøstenogNordafrikabibringermegetkriminalitetogforandrervoreslandheltgrundlæggende.
Voreshjemrejsepolitikcementererpligtentil attilegnesiggrundlæggendedanskeværdier, hvismanvil opholdesigi Danmark.
Vil manikketilegnesigdendanskekulturogdedanskeværdier, vil DanskFolkeparti arbejdefor, atmanopholdersigetandetsted.
Kriminelleudlændingeskalselvfølgeligudvisesbetingelsesløst,ligesomtildeltstatsborgerskabskalfratagesi tilfældeafkriminalitet.Dørenpåudrejsecentreneskal lukkes,såudvistekriminelleudlændingealdrigigenlukkesudi detdanskesamfund.
5
Velfærdsydelserskal naturligvisforbeholdesdanskestatsborgereogskal ikkeudbetalestil udlændinge.
AltdetteharalledageværetDanskFolkepartisofﬁciellepolitikogansesforatværegrundstammeni enhverfornuftigudlændingepolitik, derreeltsøgeratløseproblemerne.
Mendeterikkenok. Danmarkhargennemﬁreårtiertagetimodaltformangemennesker, derikkehartilegnetsigvoresværdier.
Detharskabtutryghed, kriminalitetogstoreøkonomiskeudgifter.
Menværstafaltervoreslandgrundlæggendeforandret.
I1980låandelenafpersonermedikke-vestligbaggrundi Danmarkpåblot1%.
Idagliggerdenpå10.1%.
Hovedpartenafdeikke-vestligeindvandrerei DanmarkkommerframellemøstligeognordafrikanskelandesåsomTyrkiet, Syrien, Irak,
Libanon, Pakistan, AfghanistanogSomalia.
Derertaleomdenstørstedemograﬁskeforandringidanmarkshistorienmedtilvækstenafmereend500.000medikke-vestligtophavogderaffølgendeganskevoldsommepolitiske, sociale,økonomiskeogkulturellekonsekvenser.
»
Problemet
er
først
og
fremmest
islamisering
.
«
Parallelsamfund, ghettoisering,etniskekonflikter, religiøsesærkrav,radikalisering, klankultur,æresrelateredeforbrydelser, socialkontrol, forfølgelseafjøderogseksuelleminoriteter, inﬁltrationafoffentligemyndigheder, islamiskcensur, kønsadskillelse-ogenmegettydeligvisuel opdelingmellemtroendeogikke-troende, reneogurene.
6
SÅDAN
FORANDRER
DANMARK
SIG
Danskkulturerflerestedervedatbliveskiftetudmedislamiskkultur.Detkanvi sei flereområderafDanmark.
Fra1980til 2020harikke-vestligeindvandrereogefterkommere,samtbørnafikke-vestligeefterkommere,ståetforknap70%afdensamledebefolkningstilvækst.
Danskerehari sammeperiodeudgjortblot3%afbefolkningstilvæksten-ogdesenestefemårhartilvækstenafdanskereværetnegativ.
DanskFolkeparti vendersigimodislamiseringenafDanmark.
Vi ønskerikkebareatstandseislamiseringen. Vi ønskeratvendeudviklingenogafvikleislamiseringen,såDanmarkogsåi fremtidenerdansk.
Desværrefortsætterdenislamiskeindvandringufortrødent.
UnderMetteFrederiksensregeringsperiode(2019-2023)erindvandringenfraMENAPT-landenekunsteget.
Mensvoresegenbefolkningskrumper,vokseraltsåindvandringenfradelande, derdriverislamiseringen.
HvisDanmarkskal forblivedanskernesfædreland, ermannødttilatsørgefor, atdefolk, derikkevilindordnesigunderdanskevilkår,ﬁnderetandetstedatvære. DanskFolkeparti hari næstentreårtierværetpartiet, derharråbtvagti gevær-ogdetfortsættervi medatvære.
Medvoreshjemrejsepolitikgårvi foranmedsvarenepå, hvordandetusindvis,dergennemårtierneerkommettilDanmark, mensomaldrigburdehaveværetheri førsteomgang, kommerudigen.
7
Dererkunétparti, somi årtierharadvaretmodkonsekvenserneafdenmuslimskeindvandring, ogdeterDanskFolkeparti.
Selvomenrækkepartierharvedkendtsig,atubegrænsettilstrømningvaretproblem,ermanfortsatikkevilligtil atryddeopeftersigselv.
IDanskFolkeparti ervi villigetil atﬁndeløsningerbådeindenforogudenforkonventionerne.
Gennemforhandlingerervi villigetil atﬁndeordninger, hvorde, somikkeskullehaveværetendel afdetdanskesamfund, fremadrettethellerikkeerdet.
Hervedvil manaltidkunnekendeDanskFolkeparti.
Vi vil væredenurokkeligestemme,somaldrignogensindeladersigdukkeafhverkeninternationalekonventionerellerpolitiskkorrekthed.
Hvem
kan
blive
og
hvem
skal
hjem?
Deterikkenokattagesigenuddannelse, ﬁndeetarbejde-samtoverholdelovgivningen.
Manskal ogsåtilegnesigdegrundlæggendeværdier, derkendetegnerDanmark.
Ikkekundemokratiskeogsekulæreværdier-menselveforståelsenafogindlejringeni dendanskekultur.
Danskkulturernemligmereendvestligeværdieromligestilling,ytringsfrihed, respektforhomoseksuellesrettighederogetdemokratisksindelag.
Danskkultureretbagtæppeafsprog,arbejdsmoral, kristendom, myter,fortællinger, litteraturogsange.
Detertraditionerogomgangsformer.Historie, metaforer, ritualer, helte,symboler, humor, skikke, vanerogværdier, holdningerognormer.
8
Menogsåvoresgrundlæggendeforestillingomretoguret-ogdeterassimilationindi dennekulturelleessens, somskaberfølelsenafhjemhørighedogfællesskabmeddanskerne.
Deterikkeentjekliste, sommankankrydseaf. Deterendybogvedvarendeproces, hvormangradvistforstår, acceptererogleverefterdeusynligetråde, derbindervoressamfundsammen.
Detergennemdennekulturelleassimilering, atmanvirkeligbliverendel afdetdanskefællesskab.
Vi måaldrigreduceredanskhedentiletspørgsmål omarbejdsmarkedstilknytning,uddannelseellerlovlydighed.
Deteri dendagligeomgangmedhinanden, i desmåtraditionerogi denmåde, vi talersammenpå, atdendanskekulturvirkeligkommertiludtryk.
Danmark
må
ikke
blive
som
Sverige
Danmarkskal nemligikkeværeetmultikultureltland.
ISverigeharmanforsøgtsigmeddetmultikulturellesamfund. HererenbysomMalmøgåetfraenvelståendearbejderbytil enafSverigesfattigstekommuner, dybtforgældetogmedvoksendeenklaverogsocial uro.
Bølgerafbilafbrændinger,eksplosioner, skyderierogmorderskylletindoverbyen.
Idagerderomtrent180parallelsamfundi Sverige, hvoraf33erdeciderede“no-gozoner”, sompolitietikkeharmagtenover.
Førervi denindvandringspolitik, vi gøri dag, vil dentrækkedybesporindifremtiden.
DanskFolkeparti ønskerikkeboligområder, hvormanfølersigkultureltfremmedgjort.
9
Vi ønskeratgenerobredenkulturellesuverænitetoverboligområdersåsomGellerup, VollsmoseogMjølnerparken.
Nårvi kankonstatere, atpoliti,ambulance-ogbrandmyndighederikketørbevægesigi visseboligområderaffrygtforstenkastellerfyrværkeri, såervi påafveje.
Nårstudentervogneundgårvisseområderi renogskærfrygtforatbliveangrebet, ognårmenneskerkanhaveværetårtieri Danmarkudenathavelærtdansk, måvi sættefodenned.
»IDanskFolkeparti ervi ikkesånaive,atvi liderunderdenmisforståelse,atalleersomos.«
Nårundersøgelserviser, atomkring40%afdanskemuslimermener, atkoranenskal dannegrundlagforlovgivningeni Danmark, tagervi detmegetseriøst.
Deterikkeetfåtal -menmangemennesker.
Sådannemenneskerbliverikkepåmagiskvisdanskefradenenedagtildenanden-ogskal ikkeværeiDanmark.
Dererderforbrugforenreelhjemrejsepolitik, dersørgerfor, atdemennesker, dererkommettilDanmarkmedandreintentionerendattagedel i det, dergørvoreslandspecielt, ﬁnderetandetstedatvære.
Detertidtil atvindedettabteterræntilbage! Danmarkskal atterværevoressted. Allesteder.
Mellemøstligetilstandeskal trængestilbage, såmanallestederi landetkanfølesighjemme.
DanskFolkeparti kæmperfordanskhedenpåsinrettehylde. Isitegethjem. Vi kæmperforDanmarkogdanskernestryghed, frihedogsikkerhedhverenestedag.
Detharvi gjortsiden1995-ogdetfortsættervi naturligvismed.
10
STATSBORGERSKABER
OP
TIL
REVISION
Danskestatsborgerebetragtessomdanskere-ogsåledesDanmarksansvar.
Ermanførstdanskstatsborger, ermanogsåblevettildeltarverettentilDanmark. Derforkanstatsborgerehellerikkeudvisesi tilfældeafkriminalitet.
DanskFolkeparti erderforoptagetaf,atstatsborgerskaberkunerhvervespåetlovligtgrundlag-ogikkesomfølgeaffejl i sagsbehandlingenellervildledningafmyndighederne.
DanskFolkeparti foreslårderforatgennemgåalletildelingerafstatsborgerskabdesidste20år. Derergennemåreneblevetafdækketutalligefejl påindfødsretsområdet.
»
Mange
har
ganske
enkelt
fået
statsborgerskab
på
fejlagtige
grundlag
.
«
Hererbådetaleomadministrationsfejl, hvorfolkharfåetstatsborgerskabudenatleveoptil degældendekrav, ligesomtalrigeerblevetfejlregistreretudenoverhovedetathavesøgt. Nogleharsågarfåetstatsborgerskabvedatlyveomdereskriminellefortid.
Pådennebaggrundmener vi, atområdetbørkulegraves. Erdermennesker, deri løbetafdesidste20årharfåetstatsborgerskabpåetforkertgrundlag, børstatsborgerskabetfratages.
Statsborgerskabereri mangeårblevetuddeltaltforrundhåndet. Manharikkehafttilstrækkeligtstyrpåmodtagernesgrundlæggendeværdierogoprigtigetilknytningtil Danmark.
Dererblevetuddeltstatsborgerskabertil altfraislamistertil mennesker, derikkeharformåetattilegnesigettilstrækkeligtdansk.
12
DerforkræverDanskFolkeparti, atallestatsborgerskaber, dereruddeltdeseneste8år, skal genbekræftesmedenfornyetdanskprøvesamtenfornyetindfødsretsprøve. Kanmanikkebeståprøvernemeddenyekrav, vilstatsborgerskabetbliveannulleret.
EndvidereforeslårDanskFolkeparti,atallestatsborgerskaber, dererblevettildeltmennesker, dersidenvisersigatværekriminelle, skal fratagesigen.
Hvismanharfåetstatsborgerskabetpåetløfteomatvilleværeenlovlydigborger, harmanforbrudtsigmoddenloyalitetsforpligtelse, dervarforudsætningenfortildelingen.
Statsborgerskabetbørderforfratages-ogdenkriminellepersonudvises.
Detbørikkeværemuligtatopsigesitoprindeligestatsborgerskab, hvismantildelesdanskstatsborgerskab. Manskal altsåikkekunnefraskrivesigsitoprindeligestatsborgerskab, ogdermedsikresigimodfratagelseafstatsborgerskabet.
Danmarkfølgerdesudenblindtenrækkekonventioner, derforpligterospåatgivestatsborgerskabtilkriminelle-ogforhindrerosinogensindeatfratagedemstatsborgerskabetigen. Dissekonventionerskal naturligvisentenopsigesellerbegrænses.
Dererblandtandettaleomstatsløse-ogstatsborgerretskonventionen, somDanmarkingenfordelenyderaf.
Danmarkbørtageforbeholdforalledeleafkonventionerne, derbegrænserosi atkunneføreenansvarligudlændingepolitik.
DanskFolkeparti foreslår:
■Gennemgangafallestatsborgerskaberdesidste20år
■Genbekræftelseafstatsborgerskabertildeltdesidste8år
■Fratagelseafstatsborgerskabertildeltkriminelle
■Konventionermåikkebegrænsedanskudlændingepolitik
13
EN
STÆRKERE
GRÆNSE
OG
INDREJSEFORBUD
Danmarkhari dagmangekriminelleudlændinge, dersidderpåudrejsecentrei Danmark. Hvisdenudvisteikkeselvaccepterersinudvisningsdomogfrivilligtudrejser,kandetværesværtateffektuereudvisningen, damangelandenægterattageimodtvangsudvistestatsborgere.
Danmarkbørderfornægteindrejsefralande, somikkevil modtagederesegneudvistestatsborgere.Udvisningsdømtekriminellebørdesudenindkvarterespåetlukketudrejsecenter, sommanførstkanforlade, nårmanmeddelersitønskeomudrejse. Detvil skabeetreeltincitamenttil atforladelandet-imodsætningtil i dag, hvorudvisningsdømtekriminellekanrejserundti Danmarkefterdommeforeksempelvisvoldtægt,bandekriminalitetellerterror.
Derbørdesudenlavesaftalermedoprindelseslande, sådømtekriminelleideeltafsoneri dereshjemlande.
Derudoverbørenhverformforbistandtilbageholdes, hvislandeafviseratlaveaftalerommodtagelseafegnekriminelleborgere, ligesomderbøretableresøkonomiskesanktioneroverfordisselande.
Forudsætningenfordetteernaturligvisenpermanent, stærkogeffektivgrænsekontrol, derforhindrerudvistei atvendetilbagetil Danmark.
DanskFolkeparti foreslår:
■Enpermanentogeffektivgrænsekontrol
■Nægtelseafindrejsefralande, derikkevil tageimodegnestatsborgere
■Tilbageholdelseafbistandogøkonomiskesanktionertil lande, derikkevil tageimodegnestatsborgere
■Atdørenpådanskeudrejsecentrelukkes
■Atkriminelleafsoneri hjemlandetellerudenforDanmarksgrænser
14
SÅDAN
FÅR
VI
FOLK
TIL
AT
REJSE
DanskFolkeparti kæmperfor, atkriminelleudlændingeudvisesafDanmark. Menvigtigstafaltkæmpervi for, atDanmarkogsåi fremtidenerdansk. Detbetyder, atmennesker, dervil leveefterheltandrekulturelleværdierognormer, dereruforeneligemedvores, herunderislamiske, ﬁnderetandetstedatopholdesig.
Voreshjemrejsepolitikvil gøredetfordelagtigtatforladelandet, hvismanikkevil leveefterdanskkultur,ligesomdetskal væretætpåumuligtatleveenislamisktilværelseiDanmark.
DanskFolkeparti ønskeratgennemføreengrundigevalueringafdennuværenderepatrieringsordningforatidentiﬁcereogimplementeremereeffektiveværktøjer, derkanfremmefrivillighjemrejseformigranter.
DanskFolkeparti vil desudenindføreetpermanentindrejseforbudfordem,dervælgerattageimodrepatrieringsstøtte, såledesatordningenblivermerebindendeogeffektiv.
Vi menerdesuden, atderbøroprettesetdecideretministeriumforhjemrejse, deralenehartil formål atudarbejdeogadministrerehjemsendelsespolitikker. Detskalforegågennemsåvel positivesomnegativeincitamenter,oplysningskampagnersamtkontrolmeddenoverordnedeindsats.
DanskFolkeparti foreslår:
■Indrejseforbudforhjemrejstemigranter
■Evalueringafrepatrieringsordningen
■ Deroprettesethjemrejse-ministerium
15
16
MangemigranteropholdersigaleneiDanmarkaføkonomiskeårsager.Voresvelfærdssystemermeregavmildt, ligesomderermulighedforatsendemangepengehjemtilfamilieni hjemlandet. Dissepengekendesogsåsomremitter.
Remitterspillerenvæsentligrolleimangetredjelandesøkonomierogerdermedetselvstændigtincitamentfordisselande, nårdethandleromatfremmemigration-ogforhindrehjemrejse. Hvismangemigrantersendeshjem, kandetskabeøkonomiskprespådereshjemlande,isærhvisdisseøkonomiererafhængigeafremittersomenbetydeligindtægtskilde.
Remittergiveroftemigranteretøkonomiskincitamenttil atbliveiværtslandet, dadekantjenemereogdermedsendeflerepengehjem. Dettekangøredetvanskeligtatmotiveredemtil atvendetilbagetil dereshjemlande.
DanskFolkeparti vil forbyderemittertil lande, derikkevil tageimodegne
statsborgere, sådetikkelængereermuligtatsugepengeudafDanmarkmedhenblikpåatﬁnansierefamilieniettredjeland.
Ligeledesbørderindføresforbudmodﬁnansieringafreligiøseforeninger,moskeeroginstitutionerfralande,sombyggerpåislamiskeværdier.
DenstoreindvandringfraMellemøstenogNordafrikaharimangeårværetdrevetaffamiliesammenføring. IDanskFolkeparti vil vi forbydefamiliesammenføringforpersoner, derikkeerfødtmedetdanskstatsborgerskab. Asylansøgerevilaltsåikkelængerekunnebrugesigselvsomrambuki etforsøgpåatflyttehelefamilientil Danmarkmedhenblikpåpermanentophold.
DanskFolkeparti foreslår:
■Etforbudmodremitter
■Forbudmodudenlandskﬁnansieringafreligiøseforeninger
■Etstopforretskravpåfamiliesammenføring
17
Illegalemigranterskal selvfølgeligopsporesogudvises, ligesomdetbørværestrafbartatgørebrugafillegalarbejdskraft.
DanskFolkeparti kæmperdesudenforettotalforbudmodsalgafHalal-produkteri Danmark. Somminimumbørhalal-produkterpålæggesenhøj afgift, sådetbliversværereatleveefterdeislamiskeværdierognormer, dertraditioneltknytterantil denislamiskehalal-praksis.
Indtægternefraafgiftenbørallokeresindi hjemrejse-ministerietogbrugestil atﬁnansiereudarbejdelseafogadministrationmedhjemrejsepolitikker.
Envæsentligdel afudfordringerneiudlændingepolitikkenkansporestilbagetil enlemfældigtildelingafpermanenteopholdstilladelser.Flygtningeogmigrantererovertidblevettil fastboendeindvandrere.
DanskFolkeparti ønskerderforatafskaffekonceptetomtidsubegrænsedeopholdstilladelser,medundtagelseforpersonerafdanskafstamning, tidligeredanskestatsborgereellermedlemmerafdetdanskemindretal sydforgrænsen.
Muslimskefriskolerhørerikkehjemmei Danmark. Islamiskeværdierståri skarpmodsætningtil dedanske,-ogDanskFolkeparti vil derforfratageenhverstøttetil skoler, derbaserersigpåislamiskeværdier, ellerhvorandelenafbørnmedudenlandskbaggrund, erforhøj.
DanskFolkeparti foreslår:
■Opsporingogudvisningafillegalemigranter
■Forbudellerafgiftmodhalal-produkter
■Ingenpermanenteopholdstilladelser
■Lukningafmuslimskefriskoler
18
DanskFolkeparti menerikke, atmansomrepræsentantfordetoffentligeellersomstuderendepåénafvoresoffentligtbetalteuddannelsesinstitutionerskal kunnebæremarkantereligiøsesymboler,såsomhijab, dermissionererfordogmatiskpolitiskideologi. Ensåtydeligogvisuel opdelingi reneogurene, rettroendeogikke-troende,hørerikkehjemmei detoffentlige,hverkenpåskolelærere,sygeplejerskerellerstuderende.
Påsammemådehørerislamiskbønnekaldingenstederhjemmei etlandsomDanmark. Manharikkerettilatråbesineislamiskesynspunkterudoverhustagenei Danmark.Højtalerforstærketislamiskbønnekaldmåansesforatstridemodbådesædelighedenogdenoffentligeorden-ogvi kæmperderforforetegentligtforbud.
Bandekriminelleudlændingehørerselvfølgeligikkehjemmei Danmark.DanskFolkeparti ønskerderforatkunneudviseudenlandskestatsborgerealeneforatvære
involvereti bandernesarbejdeogståpåpolitietsbandeliste. Sverigesregeringharbarsletmedsammeidé.Hvismanplejeromgangmedkriminellebandemedlemmer, hørermanikkehjemmei Danmark.
IDanmarkharmanenrækkefordele,hvismanergodkendttrossamfund.Deterbådeskattefordele, lettereadgangforprædikanter, særligvielsesbemyndigelseogselvfølgeligsignaleti denofﬁcielleanerkendelse.DanskFolkeparti menerikke, atislamisketrossamfundskal kunnenydedissefordelesomgodkendtetrossamfund. Islamskal hverkenhavestørrepladsellermereindflydelseidetdanskesamfund.
DanskFolkeparti foreslår:
■Islamiskhovedtørklædeudafdeoffentligeinstitutioner
■Forbudmodislamiskbønnekald
■Udvisningafudlændingepåpolitietsbandeliste
■ Fjernofﬁciel anerkendelseafislamisketrossamfund
19
20
STATISTIK
OM
INDVANDRING
21
22
23
24
25


---

# [PDF] 2030-plan.pdf

Source: https://danskfolkeparti.dk/medie/2024/03/2030-plan.pdf

1 
 
En 2030-plan med markante velfærdsløft og skattelettelser til danskerne 
 
Det er muligt både at løfte velfærden markant, styrke trygheden og give skattelettelser til 
helt almindelige danskere. Det viser Dansk Folkeparti med denne økonomiske 2030-plan, 
som er et fuldt finansieret bud på en ny retning for Danmark. En retning, der vil forbedre 
forholdene for mange danskere og sikrer de nødvendige, varige forbedringer af bl.a. 
ældreplejen og på sundhedsområdet. 
 
Men planen kræver politisk vilje til at sætte danskerne først og et opgør med den 
nuværende udlændinge - og integrationspolitik, hvor der bruges milliarder på passiv 
forsørgelse af udlændinge og virkningsløse integrationsprojekter, ligesom vi sender mange 
milliarder af sted gennem udviklingsbistanden. Nærværende 2030 -plan er derfor opdelt i 
to: 1) prioriteter frem mod 2030 og 2) potentialer. 
 
I første afsnit fremlægger DF en række forslag til, hvordan anderledes prioriteter sammen 
med det forventede råderum kan skabe et bedre samfund for danskerne i 2030. DF 
foreslår, at den nuværende udviklingsbistand afskaffes og erstattes af en nødhjælpspulje, 
hvilket vil kunne frigøre næsten 20 mia. kr. Vi indfører et opgør med overadministration i 
stat, regioner og kommuner, som koster skatteyderne milliarder af kroner, og et opgør med 
offentligt bureaukrati, som vil frigøre op mod 13 mia. kr. Desuden frigø res et større 
milliardbeløb via sanering af erhvervsstøtteordninger, afskaffelse af SU på kandidatniveau, 
tilbagerulning af planlagte topskattelettelser og en reform af jobcentrene. 
 
Disse ændringer i måden, vi bruger borgernes penge, giver blandt andet rum til følgende 
løfter: 
 
• Pensionister og seniorer får et mærkbart løft med over 30 mia. kr. 
• Ældreplejen styrkes med ekstra 6,5 mia. kr. årligt til værdig ældrepleje. 
• Sundhedsområdet styrkes med ekstra 10 mia. kr. 
• Erhvervsuddannelserne løftes med ekstra 1 mia. kr. 
• Der afsættes 2 % af BNP årligt til det danske forsvar. 
• Grænsekontrollen styrkes med ekstra 300 mio. kr. 
• Der oprettes et særligt dyrepoliti, der skal bekæmpe vanrøgt at dyr. 
• Politiet tilføres ekstra 1,5 mia. kr. 
• Kriminalforsorgen styrkes. 
• Der afsættes 1 mia. kr. til oprettelse af en kystbeskyttelsespulje. 
• Arveafgiften fjernes, og håndværkerfradraget genindføres. 
• Store Bededag genindføres. 
• Der afsættes 5 mia. kr. til et lønløft til offentligt ansatte, særligt sundhedsansatte. 
• Registreringsafgiften lempes. 
• Der indføres et nyt fradrag til familier med tre eller flere børn.
2 
 
I andet afsnit – potentialerne – tager vi hul på de forbedringer af hverdagen, som 
danskerne ville kunne opleve, såfremt vi gennemførte Dansk Folkepartis 
udlændingepolitik, flyttede udlændingebyrden ud af Danmark og opsagde de 
konventioner, som i dag tving er Folketinget til at føre en udlæn dingepolitik, som hverken 
politikerne – eller befolkningen – ønsker. 
 
Danmark er ikke – og skal aldrig være – et indvandrerland. Vi ønsker derfor et markant 
opgør med den forfejlede indvandringspolitik, som siden 1983 har kostet danskerne 
milliarder – og ikke mindst kostet os trygheden og genkendeligheden i vores eget 
fædreland. Er dans kerne med på at tage et op gør med denne forfejlede politik, kan de 
enorme summer, som indvandringen koster os, omsættes i endnu flere skattelettelser og 
velfærdsforbedringer. Det er, hvad vi derfor kalder ”potentialerne”. 
 
Dansk Folkeparti, marts 2024 
 
 
 
 
 
DF kræver svar: Hvad koster indvandringen? 
Ikke-vestlig indvandring koster Danmark milliarder. Den samlede årlige netto -udgift til ikke -vestlig 
indvandring er ifølge Finansministeriet på 27 milliarder kroner. Det er en gigantisk byrde for de danske 
skatteydere. På den baggrund skulle man tro, at regeringen er interesseret i at få afdækket, hvordan 
disse og andre udgifter til indvandring og udlændinge fordeler sig. Men det er ikke tilfældet. 
Dansk Folkeparti har gentagne gange stillet spørgsmål til fagministre om, hvordan de offentlige midler 
anvendes på udlændinge og integration. Hver gang får vi ubrugelige ikke -svar. Enten fordi man internt i 
ministerierne ikke har de nødvendige opgørelser e ller fordi man ikke ønsker at lave dem, hvilket i begge 
tilfælde er bekymrende. 
Eksempelvis er udlændinge - og integrationsministeren blevet bedt om at svare på, hvad der findes af 
kendte direkte og indirekte udgifter forbundet med integration af udlændinge. Ministeren har i sit svar 
ikke kunnet komme med ét eneste eksempel! 
Viden om disse udgifter er helt afgørende, hvis vi skal have en kvalificeret debat om konsekvenserne af 
indvandrings- og udlændingepolitikken og dennes betydning for prioriteringsdebatten. Derfor er det et 
demokratisk problem, at disse oplysninger holdes skjult for offentligheden.  
Dansk Folkeparti har gentagne gange foreslået, at der laves en dansk udgave af den norske Brochmann-
rapport, som er en detaljeret kortlægning af de økonomiske konsekvenser af indvandringen i Norge. Som 
det er nu, kan vi kun gisne om, hvor store de faktiske  udgifter i Danmark er – bortset fra den omtalte 
opgørelse fra Finansministeriet, hvor udgifterne til ikke-vestlig indvandring altså opgøres til 27 mia. kr.
3 
 
Dansk Folkepartis prioriteter frem mod 2030 
 
  
mia. kr. 
    
Markante forbedringer til vores ældre og seniorer 33,57 
1.000 kr. mere om måneden i rådighedsbeløb til trængte pensionister  7,2 
Udvidelse af seniorpensionen 0,5 
Udvidelse af seniorpræmien 0,37 
Ældreudspil 6,5 
Demografisk træk 19 
    
Et værdigt velfærdssamfund 19,75 
Sundhedsudspil 10 
Løft af erhvervsuddannelserne 1 
Landdistrikter og øer 0,5 
Lønløft til offentligt ansatte 5 
Store bededag genindføres 3,25 
    
Et trygt Danmark 22,3 
Forsvaret på 2% af BNP 16 
Flere midler til grænsekontrol 0,3 
Flere ressourcer til politiet 1,5 
Investering i kriminalforsorgen 1 
Kystbeskyttelsespulje 1 
Ny nødhjælpspulje til forfulgte 2,5 
    
Skattelettelser, lønløft og vækst til almindelige danskere 19,9 
Arveafgiften afskaffes 4,35 
Håndværkerfradrag på 50.000 kr. årligt 1,1 
Familiefradrag på 5.000 kr. pr. måned ved tre eller flere børn, pr. barn  6,3 
Lempelse af registreringsafgiften 2,9 
Fjernelse af flyafgiften 1,25 
Skattefri elevløn 2,5 
Iværksætterstrategi 1 
Hjemmepasningsfradrag 0,5 
    
Yderligere prioriteter 4,74 
Overfinansiering 5 
    
I alt 105,26
4 
 
Tryghed og respekt for ældre og seniorer 
 
Mange pensionister er så presse de økonomisk, at det er direkte uværdigt. Det skyldes 
både, at reguleringen af folkepensionen ikke er fulgt med lønudviklingen og at den 
kommunale ældrepleje som følge af regeringens aftaler med kommunerne halter gevaldigt 
efter. På flere områder er vores pe nsionister derfor blandt tidens hårdest ramte – 
økonomisk på grund af inflationen og i livskvalitet som følge af manglende politisk 
prioritering. Begge dele ønsker Dansk Folkeparti at rette op på ved at give vore trængte 
pensionister et økonomisk løft, der  reelt forbedrer deres livssituation. Det skal være slut 
med nedskæringer på ældreområdet, og slut med de forfærdelige historier om, hvordan vi 
behandler vores ældre. Dansk Folkeparti vil investere massivt i ældre området, og vi har 
afsat 6,5 mia. kr. til et kommende udspil. 
 
Men seniorpolitik handler ikke kun om de ældre, der har trukket sig tilbage. Rigtigt mange 
seniorer oplever reel diskrimination på arbejdsmarkedet  og trækker sig tilbage uden 
egentlig at have lyst hertil. Det skal vi gøre noget ved. Vore seniorer skal ses som en 
ressource – ikke en byrde. Og i Dansk Folkeparti tror vi på, at vi i fællesskab kan løse mange 
af problemerne med mangel på arbejdskraft ved at bruge ”gulerod” – og ikke pisken, når 
vi skal indrette et fleksibelt arbejdsmarked, så seniorer i højere grad har lyst til at blive 
fremfor at trække sig tilbage stadig tidligere. Konkret prioriteres fem centrale initiativer. 
 
1. 1.000 kr. mere om måneden i rådighedsbeløb til trængte pensionister 
– efter skat 
 
Vi foreslår, at pensionister, der i dag modtager fuldt pensionstillæg, skal have 1.000 kr. 
skattefrit pr. måned, svarende til 12.000 kr. om året. Dette svarer run dt regnet til, at 
600.000 pensionister vil modtage 1.000 kr. hver måned - skattefrit. Samtidig foreslår vi 
også, at pensio nister med reduceret pe nsionstillæg modtager et tilsvarende reduceret 
beløb. I alt vil forslaget berøre ca. 950.000 eller ca. 85% af Danmarks folkepensionister. 
 
Der afsættes 7,2 mia. kr. til forslageti. 
 
2. Udvidelse af seniorpensionen 
 
Dansk Folkeparti foreslår at lempe arbejdskra vet for at kunne modtage seniorpension fra 
15 til 18 timer, så flere nedslidte end i dag fremadrettet skal kunne modtage 
seniorpensionen. Dermed vil Dansk Folkeparti gennemføre den aftale, der blev indgået 
med S -regeringen før valget. Desværre er Socialdem okratiet løbet fra aftalen i SVM -
regeringen og vil nu alligevel ikke gennemføre den.
5 
 
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslagetii.  
 
3. Udvidelse af seniorpræmien 
 
Vi skal værdsætte vore seniorer – ikke skræmme dem ud af arbejdsmarkedet. Vi skal gøre 
op med aldersdiskrimination og tilskynde folk over pensionsalderen, som ikke er nedslidte, 
til at blive lidt længere. Derfor foreslår Dansk Folkeparti at udvide seniorpræmien til 60.000 
kr. årligt i tre år efter folkepensionsalderen. Ved at indføre en præmie vil vi gøre det mere 
attraktivt, men frivilligt at blive på arbejdsmarkedet. 
 
Der afsættes 0,37 mia. kr. til forslagetiii.  
 
4. Ældreudspil 
 
Der er alt for mange eksempler på omsorgssvigt, utilstrækkelig  service og umenneskelig 
behandling af vores ældre. Danmark skal atter have en værdig ældrepleje. Det skylder vi 
vores ældre medborgere – og hinanden. Derfor er der brug for en hurtig og omfattende 
indsats, der kan løfte ældreplejen til et værdigt niveau. Dansk Folkeparti vil derfor 
fremlægge et ældreudspil, der vil gøre op med årelange nedskæringer og ligegyldighed. 
Det skal være slut med uværdig ældrepleje. Derudover vil vi også tage fat på 
udfordringerne, når førtidspensionister overgår til at være folkepensionister. 
 
Der afsættes 6,5 mia. kr. til forslaget. 
 
5. Demografisk træk 
 
På grund af stigende demografiske udgifter - dvs. udgifter hovedsageligt som følge af, at vi 
heldigvis bliver flere ældre – afsættes et betydeligt beløb for at opretholde det nuværende 
velfærdsniveau. Derfor afsætter Dansk Folkeparti et beløb, der svarer til den demografiske 
udvikling frem mod 2030. 
 
Der afsættes 19 mia. kr. til forslagetiv.
6 
 
Et værdigt samfund med værdig velfærd 
 
Med verdens højeste skattetryk har danskerne krav på verdens bedste sundhedssystem. 
Men med lange ventelister og stribevis af skandaler er vi desværre langt fra den virkelighed. 
Det er derfor på tide, at vi investerer massivt i sundhedsområdet og ikke mindst, at vi sikrer 
sammenhængen mellem land og by, mellem generationer og mellem faggrupper. 
 
Vi afsætter et betydeligt merbeløb til de offentligt ansatte, der ikke fik del i de overståede 
lønforhandlinger, men som i lige så høj grad fortjener et løft. Samtidig genindfører vi Store 
Bededag som fridag . Afskaffelsen var ikke blot et unødvendigt og uvarslet angreb på os 
som lønmodtager, men også på vores kulturelle og historiske selvforståelse i Danmark. Det 
har vi selvfølgelig også afsat penge til  at rette op på, så danskerne fremadrettet kan fejre 
Store Bededag sammen med venner og familie. 
 
1. Sundhedsudspil 
 
Vi foreslår, at der investeres massivt i vores sundhedssektor. Med 10 mia. til et kommende 
sundhedsudspil vil vi tage fat i de store udfordringer, vi lige nu ser i vores sundhedssystem. 
Vores sundhedssektor skal være til for danskerne, og derfor fortjener sundhedsvæsnet et 
værdigt løft. 
 
Der afsættes 10 mia. kr. til forslaget. 
 
2. Løft af erhvervsuddannelserne 
 
Vores erhvervsuddannelser trænger til et gevaldigt løft. I dag bruges ca. 8 gangev så mange 
skattekroner på en studerende med en lang videregående uddannelse som på en elev på 
erhvervsuddannelserne. Den skævhed vil Dansk Folkeparti gøre op med. Vi skal skabe 
lighed i udd annelsessystemet, så erhvervsud dannelserne fremadrettet ikke bliver 
behandlet som andenrangs -uddannelser. Midlerne skal fordeles i samarbejde med 
skolerne og skal bl.a. gå til bedre faciliteter, nyt materiale og bedre undervisning. 
 
Der afsættes 1 mia. kr.  til forslaget. Dansk Fol keparti vil dermed mere end fordoble det 
afsatte beløb fra aftalen om erhvervsuddannelser fra 2023. 
 
3. Landdistrikter og øer 
 
Mange små lokalsamfund uden for de store byer er under p res. Når skoler og butikker 
lukker, forsvinder livsgrundlaget, og folk flytter væk. Samtidig er mange af vore
7 
 
landområder ved at blive omdannet til  rene ørkener af solceller og vindmøller, som 
understreger den tomhed, affolkningen medfører. Det er en trist og ulykkelig udvikling, og 
derfor vil Dansk Folkeparti investere i udviklingen af landdistrikter og øer, så Danmark også 
i fremtiden vil være et land med levende menneskelige fællesskaber uden for de store byer. 
 
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslaget. 
 
4. Lønløft til offentligt ansatte 
 
Der skal gøres meget mere for at tiltrække og fastholde især sundhedspersonale i det 
regionale og kommunale  system. Derfor vil Dansk Folke parti afsætte et betydeligt beløb 
som et lønløft til offentligt ansatte. Heraf vil Dansk Folkeparti afsætte yderligere 2 mia. kr. 
i tilknytning til de allerede afsatte 3 mia. kr. i lønforhandlingerne. 
 
Der afsættes i alt 5 mia. kr. til forslaget. 
 
5. Store Bededag genindføres 
 
SVM-regeringen valgte som en af sine første handlinger tro ds stor folkelig modstand at 
afskaffe Store Bededag, der ellers har været nati onal helligdag siden 1686. Beslutningen 
var et urimeligt angreb på dansk kulturarv, en kristen tradition og i strid med flertallets 
ønsker. Dansk Folkeparti vil derfor genindføre Store Bededag. 
 
Der afsættes 3,25 mia. kr. til forslagetvi.
8 
 
 
Et trygt Danmark 
 
Det skal være trygt at være dansker. Derfor skal dansk rets - og udlændingepolitik 
strammes markant, så vi bedre kan kontrollere, hvem der kommer ind i landet, og sikre, at 
kriminelle kommer bag tremmer. Derfor vil Dansk Folkeparti investere i både 
grænsekontrol og kriminalforsorgen, li gesom vi vil afsæt te flere midler til vores politi, så 
de fremadrettet har flere ressourcer til at løse deres opgave med at passe på os alle. 
 
Danskernes tryghed kommer dog ikke alene med bedre politi og grænsekontrol. Vi lever i 
en ustabil verden med krig i Europa. Derfor er det nødvendigt at investere me re i vores 
forsvar. Dansk Folke parti har i mange år talt for, at Danmark skal leve op til sine NATO -
forpligtelser, og der er naturligvis også afsat penge til, at vi frem mod 2030 afsætter 
svarende til 2% af BNP til forsvaret.  
 
1. Et forsvar på 2% af BNP 
 
Danmark presses på mange fronter. Det gælder også internationalt, hvor russernes 
aggression og krig i Ukraine ha r medført en ny sikkerhedssitua tion for Danmark. Det har 
længe været Dansk Folkepartis politik, a t vi skal opfylde alliancebetin gelserne i NATO. 
Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at vi i alle år frem mod 2030 bruger 2% af BNP på 
forsvaret. Vi har ikke råd til andet, og vi går i Dansk Folkeparti også gerne ind i forhandlinger 
om at hæve beløbet yderligere. 
 
Der afsættes 16 mia. kr. til forslagetvii.  
 
2. En effektiv grænsekontrol 
 
Krig, indvandring og terrorisme truer det danske samfund. Vi ved, at grænsekontrol virker, 
og det er på tide at udbygge den. Derfor vil vi inve stere i flere grænsevagter og sikre 
permanente installationer, som kan forbedre sikkerheden. 
 
Der afsættes 0,3 mia. kr. til forslaget. 
 
3. Flere ressourcer til politiet 
 
Sagsbunkerne hober sig op hos politiet, som er presset af mange opgaver og få ressourcer. 
Danskernes tryghed  påvirkes af sagsbehandlingstiden, som er urimeligt lang. Den slags 
slider på borgernes retsfølelse og øger utrygheden. Derfor er der brug for flere midler, så
9 
 
politiet kan få et mærkbart løft. En del af midlerne anvendes til  at oprette et egentligt 
dyrepoliti. 
 
Der afsættes 1,5 mia. kr. til forslaget. 
 
4. Flere midler til kriminalforsorgen 
 
Der er pladsmangel i fængslerne i Danmark. Stadig hårdere kriminalitet straffes med 
fodlænkestraf. Dermed k an farlig e kriminelle under afso ning færdes blandt almindelige 
danskere, hvilket er urimeligt og krænkende for retsfølelsen.  
 
Samtidig er der mangel på fængselsbetjente. Dansk Folkeparti vil gøre det langt mere 
sikkert at gå på arbejde i fængslerne. Vi foreslår derfor, at der investeres mærkbart i 
kriminalforsorgen. 
 
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget. 
 
5. Kystbeskyttelsespulje 
 
Voldsomt vejr med stormfloder og orkaner har de seneste år skabt store ødelæggelser i 
havne, sommerhusområder og byer langs de danske kyster. For at imødekomme denne 
udfordring vil Dansk Folkeparti investere i øget kystbeskyttelse . Dansk Folkeparti foreslår 
en ny pulje målrettet områder, hvor udfordringerne er størst. Det må aldrig være sådan, at 
danskerne ikke kan føle sig trygge i eget hjem. 
 
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget. 
 
6. Ny nødhjælpspulje 
 
Danmark bruger alt for mange skattekroner på udviklingsprojekter i den 3. verden, der 
oftest er uden reel effekt og hvor pengene havner i forkerte lommer. Derfor vil vi i Dansk 
Folkeparti afskaffe udviklingsbistan den og i stedet oprette en nød hjælpspulje målrettet 
flygtninge i deres nærområde. Blandt andet kan midlerne bruges til at oprette en dansk 
flygtningelejr med dansk jurisdiktion.  
 
Der afsættes 2,5 mia. kr. til forslaget.
10 
 
Skattelettelser, lønløft og vækst til almindelige danskere 
 
Dansk Folkeparti ønsker at sænke skatten for helt almindelige danskere. Stigende 
forbrugspriser har nemlig gjort det svært at være dansker. Derfor har vi i vores økonomiske 
2030-plan afsat ca. 20 mia. kr. i skattelettelser til danskerne. En stor del skal g å til et nyt 
fradrag til danske familier, mens vi også foreslår at fjerne arveafgiften og genindføre 
håndværkerfradraget. Samtidig vil vi også sænke registreringsafgiften på almindelige 
familiebiler, så flere familier har råd til bil nummer to. Herudover foreslår vi at fjerne den 
nye flyafgift, og vi vil gøre elevlønninger for unge skattefrie.  
 
For Dansk Folkeparti er skattepolitik ikke alene økonomipolitik men især også værdipolitik. 
Derfor har vi målrettet skattelettelser, hvor vi mener, at behovet er størst og hvor pengene 
gavner mest. 
 
1. Arveafgiften fjernes 
 
Staten skal ikke oven i sorgen over tabet af et familiemedlem også beslaglægge dele af 
familiemedlemmets formue. Det er principielt forkert, at staten opkræver  denne skat . 
Dansk Folkepartis hold ning er, at arve afgiften (bo - og gaveafgiften) er gravrø veri – en 
urimelig skat af penge, som allerede er beskattet op til flere gange. Vi mener derfor, at 
arveafgiften bør afskaffes.  
 
Der afsættes 4,35 mia. kr. til forslagetviii.  
 
2. Håndværkerfradrag på 50.000 kr. årligt 
 
Dansk Folkeparti vil genindføre håndværkerfradraget, der er en håndsrækning til familier 
med en presset økonomi, som kan få råd til eksempelvis e nergiforbedringer og 
vedligeholdelse af boligen. Ydermere skaber fradraget omsætning og dermed 
arbejdspladser hos især små og mell emstore virksomheder  og begræn ser mængden af 
sort arbejde.  
 
Der afsættes 1,1 mia. kr. til forslagetix.  
 
3. Nyt familiefradrag 
 
Dansk Folkeparti ser med bekymring på  den faldende fertilitet . Danske  kvinder bliver 
stadig ældre som første gangsfødende, og befolkningsudviklingen blandt danskere er 
dalende. Der bliver færre og færre danskere.
11 
 
 
Vi vil derfor investere i danske familier og tilskynde til, at familierne får flere børn. Det skal 
ske ved at indføre et nyt fradrag, der e fter fødslen af barn nummer tre  udbetales pr. 
hjemmeboende barn under 18 år. Fradraget er på 2.500 kr. pr. måned pr. b arn og kan 
udnyttes ved arbejdsindtægter til hver forælder. Fradraget skal i videst muligt omfang gå 
til danske børnefamilier, så flere danskere motiveres til at få flere børn. 
 
Med dette forslag vil en familie med to forældre og tre børn, hvor begge forældre arbejder, 
til sammen få 18 0.000 kr. i årligt fradrag. For slaget skal være med til at understøtte 
familiernes økonomi og bidrage til at øge fertiliteten. 
 
Der afsættes 6,3 mia. kr. til forslagetx, men det må forventes at medføre færre udgifter, da 
forslaget kun omfatter danske statsborgere. 
 
4. Lempelse af registreringsafgiften 
 
Danmark har en af verdens højeste bilafgifter. Det går ud over helt almindelige danskere, 
der er afhængige af en bil for at få hverdagen til at hænge sammen. Dansk Folkeparti ønsker 
at sænke registreringsafgiften på almindelige familiebiler, så flere familier får råd til en bil 
i familieklassen og dermed bliver mindre afhængige af at skulle bo i de store byer. Konkret 
foreslås det at hæve beløbsgrænsen på 150 pct. til 260.000 kr., hvilket er en stigning på 
mere end 40.000 kr., mens satsen op til de 260.000 kr. sænkes med 15 pct.-point til 70%. 
Forslaget vil gøre familiebiler markant billigere. 
 
Der afsættes 2,9 mia. kr. til forslagetxi.  
 
5. Flyafgiften fjernes 
 
Flyvning skal ikke være forbeholdt de rigeste danskere. Derf or vil Dansk Folkeparti 
tilbagerulle den nye afgift, som et politisk flertal har indført. Forhøjelsen af ældrechecken, 
som blev finansieret af flyafgiften, fastholdes. 
 
Der afsættes 1,25 mia. kr. til forslagetxii.  
 
6. Skattefri elevløn 
 
Dansk Folkeparti mener, at det skal gøres langt mere attraktivt at gå ind i erhvervsfag som 
ung. Derfor vil vi gøre elevlønnen skattefri. Det vil betyde, at personer, der er startet på
12 
 
uddannelsen før de er fyldt 25 år, vil få et langt større rådighedsbeløb i løbet af deres 
uddannelse. Dermed sikres det, at vi i fremtiden vil have tilstrækkeligt med faglærte. 
 
Der afsættes 2,5 mia. kr. til forslagetxiii.  
 
7. Iværksætterstrategi 
 
Dansk Folkeparti vil have en ny iværksætterstrategi, som skal bidrage til at gøre Danmark 
mere innovativt og nyskabende. 
 
Der afsættes 1 mia. kr. til forslaget. 
 
8. Hjemmepasningsfradrag 
 
Dansk Folkeparti foreslår et hjemmepasningsfradrag for børn i alderen 1 -3 år, der 
modsvarer den gennemsnitlige kommunale omkostning ved vuggestuepladser. 
 
Der afsættes 0,5 mia. kr. til forslagetxiv.
13 
 
Yderligere prioriteter 
 
Vi har i den økonomiske plan afsat et beløb til yderligere prioriteter. Det sker for at skabe 
et rum for, at vi kan fremlægge nye forslag i perioden indenfor den afsatte ramme. 
 
Der er afsat 4,74 mia. kr. til yderligere prioriteter. 
 
 
Overfinansiering 
 
Dansk Folkepartis økonomiske plan er overfinansieret med 5 mia. kr.
14 
 
Dansk Folkepartis finansiering af planen 
 
  
mia. kr. 
    
Prioriteringsrum 62,5 
Færre djøf'ere i det offentlige 13 
Jobcentrene skal reformeres 3 
Saneret erhvervsstøtte 1 
Udviklingsbistand fjernes 20,5 
Omlægning af SU på kandidaten til en lånebaseret model 1,7 
Topskattelettelser tilbagerulles 1,8 
Fjern integrationsprojekter 0,35 
Danmarks Radio beskæres 0,8 
Fjern luftfartsinvesteringer 0,61 
I alt 105,26 
 
1. Prioriteringsrum 
 
Dansk Folkepartis økonomiske plan er delvist finansieret af det finanspolitiske råderum. 
Samtidig har regeringen indført en række politiske tiltag. Vi har i den forbindelse beregnet 
et samlet prioriteringsrum. xv 
 
Der findes 62,5 mia. kr.  
 
2. Administration og ledelse 
 
Dansk Folkeparti vil reducere arbejdsopgaver og antallet af medarbejdere indenfor især 
statens ledelse og administration, men også i kommuner og regioner (udover de 3 mia. kr., 
som SVM -regeringen vil spare på kommunernes  administration). D ansk Folkeparti  vil 
indføre et bureaukratiloft i staten, der er tilsvarende personaleforbruget på administration 
og ledelse i 2011 inkl. ændringer i prisindekset for staten. Et sådant loft kan ifølge en 
CEPOS-analyse give en besparelse på ca. 11,5 mia. kr. Desuden vil D ansk Folkeparti  
effektivisere i en række ko mmuner og regioner, hvor der sik res et finansieringsbidrag 
gennem en lavere økonomisk ramme til kommuner og regioner. Udmøntningen af 
effektiviseringen foregår ude i kommuner og regioner. 
 
Der frigøres 13 mia. kr.xvi
15 
 
3. Jobcentre skal reformeres 
 
Dansk Folkeparti vil reformere jobcentrene. Beskæftigelses indsatsen skal i højere grad 
underlægges a-kasserne, ligesom jobcentrene skal nedlægges. I den forbindelse afventes 
ekspertgruppens f or fremtidens beskæftigelsesindsats xvii, som Dansk Folkeparti ved 
fremlæggelse vil tage udgangspunkt i. 
 
Her findes 3 mia. kr. 
 
4. Saneret erhvervsstøtte 
 
Dansk Folkeparti vil sanere erhvervsstøtten med 1 mia. kr.  
 
Her findes 1 mia. kr.xviii  
 
5. Udviklingsbistand 
 
Dansk Folkeparti vil afskaffe udviklingsbistanden. Den er for 202 4 opgjort som 20,5 mia. 
kr., svarende til 0,7% af BNI. I stedet indføres en nødhjælpspulje. 
 
Her findes 20,5 mia. kr.xix  
 
6. SU-lån på kandidatuddannelsen 
 
Dansk Folkeparti mener, at der skal tages et opgør i uligheden mellem uddannelser. Dansk 
Folkeparti vil sikre, at personer på erhvervs - og professionsuddannelser ikke forfordeles. 
Derfor vil Dansk Folkeparti omdanne uddannelsesstøtten på kandidat uddannelsen til at 
være lånebaseret. 
 
Her findes 1,7 mia. kr.xx  
 
7. Topskattelettelser 
 
Dansk Folkepar ti ruller aftalepartiernes tops kattelettelser tilbage. Dansk Folkeparti er 
tilhængere af skattelettelser og har ovenfor prioriteret helt almindelige danskere. I en tid, 
hvor forbrugspriserne presser mange husholdninger, mener vi ikke, at tiden er til 
topskattelettelser. Derfor vil vi rulle topskattelettelserne fra personskattereformen tilbage.
16 
 
 
Dette beløb udgør 1,8 mia. kr.xxi 
 
8. Fjern integrationsprojekter 
 
Dansk Folkeparti mener, at integration er et personligt ansvar. Derfor bør der ikke bruges 
midler på integrationsprojekter. Desværre kan/vil regeringen ikke fremlægge tal for, hvor 
meget der årlig t benyttes på lovbundne integra tionsprojekter. Ikke -lovbundne 
integrationsprojekter i kommunerne opgøres som 350 mio. kr. årligt, hvilket Dansk 
Folkeparti vil fjerne. 
 
Her findes derfor 0,35 mia. kr.xxii  
 
9. Danmarks Radio 
 
Dansk Folkeparti vil skære 800 mio. kr. fra Danmarks Radios budgetramme. Dansk 
Folkeparti mener, at Danmarks Radio i højere grad skal fokus ere på at levere public 
service-ydelser. Derfor lægger vi i denne plan op til, at DR’s budgetramme beskæres 
fremadrettet. 
 
Her findes derfor 0,8 mia. kr.xxiii 
 
10. Fjern luftfartsinvesteringer 
 
I forbindelse med flyafgiften blev en række initiativer til luftfarten aftalt. Ca. halvdelen af 
indtægterne fra flyafgiften er gået til disse initiativer, mens den anden halvdel gik til en øget 
ældrecheck. Mens Dansk Folkeparti er uenige i flyafgiften, er vi bestemt ikke uenige i, at 
ældrechecken skal øges. Derfor tilbageruller vi udelukkende luftfartsinvesteringerne fra 
aftalen. 
 
Her findes derfor 0,61 mia. kr.xxiv
17 
 
Potentialer 
 
  
mia. kr. 
Ikke-vestlig indvandring skal ikke være en samfundsudgift 27 
Færre midler til EU 4 
I alt 31 
 
1. Udlændinge 
 
Integration er et personligt ansvar, ligesom arbejdsløse og kriminelle udlændinge ikke 
hører til i Danmark. Det er derfor Dansk Folkepartis politik, at disse personer udvises, og 
at de ressourcer, de i dag lægger beslag til, frigøres til danskerne. 
 
Finansministeriet har i seneste opgørelse opgjort udgifterne til ikke-vestlige indvandrere 
og efterkommere til 27 mia. kr.xxv, mens det egentlige beløb er højere. Gennemførte vi 
Dansk Folkepartis udlændingepolitik, kunne der derfor som minimum findes 27 mia. kr. i 
potentialer. 
 
2. EU 
 
Dansk Folkeparti er modstandere af EU. Og den dag, der findes et godt handelspolitisk 
alternativ, vil vi søge i den retning – ikke før. Danskerne skal ikke betale for 
sydeuropæernes dårlige økonomi. I den følgende budgetperiode bør der derfor findes et 
betydeligt milliardbeløb ved at beskære EU-budgettet. 
 
Her findes derfor 4 mia. kr.
18 
 
Hvordan kan potentialet bruges? 
 
 
 mia. kr. 
Loft over pensionsalderen på 70 år 8,5 
Halvér momsen på fødevarer 13 
Lemp modregningsreglerne markant for folkepensionister 
Mere velfærd til danskerne 
2,9 
6,6 
I alt 31 
 
1. Loft over pensionsalderen på 70 år 
 
Det er et stort ønske for Dansk Folkeparti at sikre den danske befolkning en ordentlig og 
værdig alderdom. Derfor har vi i planen afsat milliarder til at hæve velfærdsniveauet for 
bl.a. ældreområdet. Men det betyder også noget, hvornår man kan få lov til at gå på 
pension. Når Folketinge t i 2025 skal behandle folkepen sionsalderen fo r 2040, hvor 
tilbagetrækningsalderen er projekteret til 70 år, mener Dansk Folkeparti, at der her skal 
ske en fastfrysning. På den måde kan fremtidige generationer også kunne trække sig 
tilbage med værdighed. 
 
Pensionskommissionen kom i maj 2022 med en række beregninger på de økonomiske 
omkostninger forbundet med en fastfrysning af pensionsalde ren på 70 år xxvi. 
Pensionskommissionen kom frem til, at en fastfrysning ville have omkostninger for 1 ,8 % 
af BNP . I kommissionsrapporten beskrives det yderligere, at  justeringer bør balancere 
hensynet mellem den forventede pensionsperiode og udviklingen i holdbarheden af de 
offentlige finanser.  
 
Siden Pensionskommissionens rapport har Finansministeriet fremlagt nye beregninger på 
holdbarheden af de offentlige finanser, der her viser klare forb edringer. Heraf er det 
hensigtsmæssigt at d iskutere, om man skal sænke pen sionsalderen i Danmark – og 
yderligere end Pensionsko mmissionens forslag. Finansmini steriet opgør i det seneste 
2030-planforløbxxvii, at de offentlige finanser er holdbar e med 1,5% af BNP. Det betyder 
altså, at skal vi fastfryse pensionsalderen i 2040 på 70 år, mangler der tilsvarende 0,3% af 
BNP, hvis vi følger Pensionskommissionens metodiske opgørelse og beregninger. 
 
0,3% af BNP kan omregnes til ca. 8,5 mia. kr. Dermed skal der afsættes 8,5 mia. kr. for at 
fastfryse pensionsalderen på 70 år. Det vil vi prioritere i Dansk Folkeparti. Vores forslag er 
derfor, at får vi hjemsendt arbejdsløse og kriminelle udlændinge, og får vi flere udlændinge 
i arbejde, kan fremtidige generationer også sikres en værdig tilbagetrækningsalder. 
 
Men allerede i dag trækker stadig fler e danske re sig frivilligt t ilbage – tidligere end 
Finansministeriet forudser. Det er derfor ikke bare et ønske fra Dansk Folkeparti – men en
19 
 
bunden opgave – at håndtere problemet med tilbagetrækningsalderen. Og den gode nyhed 
er, at pengene er der, hvis vi går over til den rigtige udlændingepolitik.  
 
2. Halvér momsen på fødevarer 
 
Danmark har den højeste moms på fødevarer i Europa. Næsten alle andre europæiske 
lande har en lavere fødevaremoms. I Sverige er momsen på fø devarer på 12 procent og i 
Tyskland blot syv procent. Dansk Folkeparti ønsker at halvere fødevaremomsen. De sidste 
par års stigende priser har kostet mange danskere dyrt. Det har gjort helt almindelige 
dagligvareindkøb væsentligt dyrere og gjort det svært for mange at få pengene til at slå til. 
En halvering af fødevaremomsen vil derfor falde på et tørt sted hos mange danskere – 
børnefamilier, pensionister, studerende mv.  
 
Ifølge Skatteministeriet vil en halvering af fødevaremomsen koste i omegnen af 13 mia. kr. 
at indføre xxviii. Hvis vi får styr på udgifterne til indvandring, vil der være råd til et sådant 
forslag, der vil komme mange danskere til gode. 
 
3. Lemp modregningsreglerne markant for folkepensionister 
 
Dansk Folkeparti mener, at modregningsreglerne er alt for hårde i dag . Det var et skridt  i 
den rigtige retning , da DF og et folketingsflertal valgte af afskaffe modregningen af 
pensionen ved arbejdsindkomst. Men virkeligheden er, at der på mange områder stadig 
modregnes i folkepensionisternes indkomst. Derfor foreslår vi at hæve fradragsgrænsen 
for modregningen af folkepensionisternes pensionstillæg med 100.000 kr. for både enlige 
og samlevende . Forslaget vil betyde, at mange tusinde fremadrettet ikke vil blive 
modregnet. 
 
Der afsættes 2,9 mia. kr. til forslaget.xxix 
 
4. Mere velfærd til danskerne 
 
Som beskrevet i denne plan vil det faktisk være muligt både at løfte velfærden markant, 
styrke trygheden og give skattelettelser til helt almindelige danskere.  
 
Vi kan både få en værdig ældrepleje, et ordent ligt sundheds væsen, give 
erhvervsuddannelserne et markant l øfte, styrke politi og fængsels væsen og gennemføre 
skattelettelser. Men det kræver vilje til at sætte danskerne først og tage et markan t opgør 
med den nuværende udlæn dinge- og integrationspolitik, som er en enorm belastning for 
Danmark – økonomisk, kulturelt og i forhold til tryghed og sikkerhed.
20 
 
Kildeliste 
 
i Beregninger er foretaget af Ældre Sagen for Dansk Folkeparti. Beregninger er omfattet af 
en række usikkerheder. 
ii Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 50 af 9. november 2023 
iii Svar på Beskæftigelsesudvalgets spørgsmål nr. 251 af 13. juni 2023 - fratrukket 0,15 
mia. kr. fra personskatteaftalen 
iv Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 50 af 9. november 2023 
v Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: Offentlige omkostninger til uddannelse 
vi Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 50 af 9. november 2023 
vii Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 50 af 9. november 2023 
viii Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 56 af 16. januar 2023 - fratrukket 0,15 mia. kr. 
fra personskatteaftalen 
ix Svar på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 145 af 1. december 2023 
x Svar på Skatteudvalget spørgsmål nr. 215 af 9. januar 2024 
xi Svar på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 255 af 24. januar 2024 
xii Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 50 af 9. november 2023 
xiii Beregninger er foretaget af CEPOS for Dansk Folkeparti. Beregninger er omfattet af en 
række usikkerheder. 
xiv Svar på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 143 af 1. december 2023 
xv Overblik over prioritetsrum 
xvi Cepos: Den offentlige sektor kan spare 21,5 mia. kr. og 33.500 årsværk på ledelse og 
administration 
xvii Kommissorium for ekspertgruppe for fremtidens beskæftigelsesindsats 
xviii Regeringen opdaterer kommissorium for Ekspertgruppe for fremtidens erhvervsstøtte 
xix Forslag til finanslov for finansåret 2024 
xx Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 116 af 23. januar 2024 
xxi Aftale om reform af personskat 
xxii Svar på Indenrigsudvalgets spørgsmål nr. 1 af 13. januar 2023 
xxiii DR’s public service-kontrakt for 2022-2025   
xxiv Aftaletekst: Grøn luftfart i Danmark 
xxv Indvandreres nettobidrag til de offentlige finanser i 2019, Revideret udgave – 
September 2023 
xxvi Pensionskommissionens rapport 
xxvii 2030-planforløb 
xxviii Svar på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 144 af 1. december 2023 
xxix Svar på Beskæftigelsesudvalgets spørgsmål nr. 525 af 15. juni 2021



---

## File: enhedslisten

Filename: `enhedslisten.md`

# Enhedslisten | De Rød-Grønne

Source: https://www.enhedslisten.dk/

STEM PÅ Enhedslisten
Vær med i valgkampen
Enhedslistens mærkesager:
Lavere priser i supermarkedet
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Det rammer skævt. Hårdest rammes dem med de laveste indkomster, fordi de bruger en langt større del af lønnen på helt basale dagligvarer. Det kalder på politisk handling!
Et effektivt greb er at sænke momsen på mad. Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Det vil give en direkte og mærkbar lettelse ved kassen.
Men det er noget, vi ikke må glemme: Det er ikke momsen, der har drevet prisstigningerne. Og mens nogle af prisstigningerne er uundgåelig, er andre et resultat af decideret spekulation.
For når priserne stiger markant, skyldes det i alt for mange tilfælde, at de største fødevarekoncerner og dagligvarekæder udnytter kriser til at øge deres avancer. Den form for spekulation og prisfusk skal stoppes.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på alle fødevarer.
Fjerne momsen helt på frugt og grønt.
Stoppe grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner.
Oprette en særlig enhed,, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation.
Retfærdig boligpolitik
Boligmarkedet er blevet en motor for ulighed.
Mens boligpriserne i København og Nordsjælland er eksploderet, er formuerne hos dem, der allerede ejer, vokset med millioner. De enorme gevinster har i vidt omfang været skattefrie – og det har gjort boligmarkedet til en genvej til formue for nogle, mens andre er blevet hægtet af.
Samtidig er huslejerne i de store byer stukket helt af. Almindelige lønmodtagere og studerende betaler i dag op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. Det betyder, at dem, der arbejder i byerne, ikke har råd til at bo der.
Boligbeskatningen har været med til at forstærke uligheden – både mellem ejere og lejere og på tværs af landsdele. Når gevinsterne på ejerboliger i de dyreste områder kan høstes næsten skattefrit, mens lejere betaler stadig højere huslejer, skævvrider det både samfundsøkonomien og sammenhængskraften.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – ikke et investeringsobjekt.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Gratis tandlæge og medicin
I Danmark bryster vi os af vores universelle velfærdssamfund, hvor det er gratis at gå til lægen og tage på hospitalet. Men selvom vi kan være stolte af vores gratis sundhedsvæsen, er det også store og alvorlige huller i det. For mens det er gratis at få behandling for en brækket arm, kan det koste en kvart månedsløn at knække en tand.
Og selv nødvendig medicin kan være så dyr, at nogle springer doser over eller helt undlader at hente deres recept.
Sundhed må aldrig afhænge af pengepungen. Derfor skal vi udvide velfærden, så den også dækker tænder og medicin.
Enhedslisten vil:
Fjerne brugerbetaling på tandlæge, så det fremover bliver gratis at gå til tandlægen.
Gøre receptpligtig medicin gratis for alle med det gule sundhedskort.
Bedre børneliv
Børn skal vokse op i trygge og stimulerende miljøer. Investering i dagtilbud, skoler og fritidsaktiviteter sikrer kortere ventelister, højere faglig kvalitet og mere tid til pædagogisk arbejde. Dette styrker trivsel, læring og forebygger sociale problemer.
Enhedslisten vil:
Sikre flere lærere og pædagoger i folkeskoleklasserne.
Sænke klasseloftet, så der er færre elever i klasserne.
Sikre minimumsnormeringer i alle børnehaver og vuggestuer – ikke kun på papiret.
Investere i tidlig indsats og forebyggelse, så alle børn får en god start på livet.
Sociale ydelser man kan leve af
Alle mennesker i Danmark skal have mulighed for at leve et værdigt liv. Uanset om man er på folkepension, SU eller kontanthjælp, bør ingen have så presset en økonomi, at man bliver nødt til at springe måltider over eller undvære vinterstøvler til børnene.
Enhedslisten vil:
Hæve folkepensionen.
Hæve kontanthjælpen markant og afskaffe kontanthjælpsreformen.
Genindføre det sjette SU-år.
Billigere og bedre offentlig transport
Mange danskere er afhængige af bus og tog for at komme i skole, på arbejde eller besøge familien. Den offentlige transport er vores fælles garanti for, at vi har frihed til at bevæge os rundt i landet. Samtidig er det den offentlige transport, der sikrer en grøn fremtid på transportområdet.
Desværre er det i dag både dyrt og besværligt at vælge toget eller bussen. Togbilletter på tværs af landet kan koste lige så meget som flybilletter. I landdistrikter nedlægges busruter, og afgangene bliver færre, så mange bliver tvunget til bilen.
Det er dyrt for den enkelte, skidt for klimaet og svækker sammenhængskraften i landet.
Derfor vil Enhedslisten:
Indføre en Danmarksbillet, så det bliver muligt at rejse frit rundt i landet for en fast månedlig pris.
Sikre flere busruter og flere afgange i landdistrikterne.
Omstille transporten til klimavenlige løsninger med el-busser, elektrificering af tognettet.
Billigere leasing af elbiler for familier med lave indkomster, der bor i tyndtbefolkede områder eller har langt til job eller uddannelse.
Rent drikkevand
I Danmark har vi længe været stolte af at kunne slukke tørsten ved at tænde for vandhanen. Det privilegie er desværre alvorligt truet. En ny rapport fra miljøministeriet viser, at de seneste 27 års arbejde med at beskytte grundvandet har slået fejl.  I dag er der pesticider i over halvdelen af de undersøgte drikkevandsboringer på landsplan, og Hovedstadsområdets Forsyningsselskab, HOFOR, har fundet spor af pesticider fra landbrug i drikkevandet fra fem ud af ni vandværker. Hvis fremtidige generationer også skal kunne slukke tørsten med vand fra hanen, skal vi handle nu!
Enhedslisten vil:
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej.
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer.
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden.
Beskyt natur og biodiversitet
Naturen er selve fundamentet for vores samfund. Alligevel ser vi, hvordan arter forsvinder, havene udpines, og naturområder forringes år for år. Det skyldes mangel på politisk handling og mod til at sætte grænser for de landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur.
Enhedslisten vil:
Beskytte eksisterende naturområder og genoprette truede og ødelagte områder.
Give markant mere plads til vild natur og skabe større sammenhængende naturområder, hvor biodiversiteten kan blomstre.
Indføre en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Rød og grøn klimapolitik
Klimakrisen og ulighed er uløseligt forbundet.
Globalt udleder den rigeste ene procent mere end dobbelt så meget CO2 som den fattigste halvdel af jordens befolkning. I Danmark forurener en direktør mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper.
Alligevel hersker der i dansk politik en fortælling om at ambitiøs klimahandling risikerer at forstærke uligheden i samfundet. Men med den rette klimapolitik forholder det sig i virkeligheden helt omvendt.
Forskning viser nemlig, at den rette klimaindsats kan bidrage til at mindske ulighed, globalt såvel som herhjemme, og styrke den sociale sammenhængskraft i samfundet.
Det er sådan en klimapolitik, vi i Enhedslisten går til valg på. En klimapolitik der både er grøn og rød.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Enhedslisten vil:
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Sikre lokale borgere medbestemmelse og medejerskab i energiprojekter, så lokalbefolkningen også tjener penge på de vindmøller, der står i deres by
Nej til racisme og diskrimination
Et moderne demokratisk samfund bygger på respekt, lighed og fundamentale rettigheder for alle borgere — uanset køn, etnicitet, religion, seksuel orientering eller social baggrund. Racisme, diskrimination og strukturel ulighed underminerer vores fællesskab og skaber sociale og økonomiske barrierer for de ramte borgere. Enhedslisten mener, at et stærkt fællesskab skal bygge på lige rettigheder og aktiv modstand mod diskrimination.
Enhedslisten vil:
Vi vil have reel ligebehandling – ikke bare fine ord i loven.
Indføre handlingsplan mod racisme med bindende mål.
Sikre, at hadforbrydelser bliver taget alvorligt – hver gang.
Droppe den racistiske Ghettolov
Nemmere vej til statsborgerskab
Rettigheder og deltagelse i samfundet er grundlæggende for et demokrati. I dag har mange, der lever og bidrager i Danmark, en lang og uværdig proces foran sig, før de kan blive danske statsborgere. Det skaber utryghed, økonomisk usikkerhed og begrænser deres muligheder i samfundet. Enhedslisten ønsker et statsborgerskabssystem, der inkluderer, integrerer og giver rettigheder fra dag ét – fordi man er her, arbejder her og bidrager til fællesskabet.
Enhedslisten vil:
Afskrive urimeligt stramme krav som lange opholdskrav og høje sprogprøver, der uforholdsmæssigt rykker mulighederne væk fra folk, der allerede lever her.
Gøre det nemmere at blive dansk statsborger ved at udvide undtagelserne for anciennitetskrav og dokumentationskrav.
Sikre, at personer, der har boet langt størstedelen af deres liv i Danmark, har direkte adgang til statsborgerskab uden yderligere barrierer.
Anerkend Palæstina
Siden indgåelsen af den skrøbelige våbenhvileaftale i oktober har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden. I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten vil:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Sanktionere Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.
FLERE EMNER
Følg Enhedslistens arbejde
NyhedCentralt krav om rent drikkevandSF, Enhedslisten, Radikale og Alternativet kræver nu et totalt sprøjteforbud på de sårbare, grundvandsdannende områder, for at beskytte danskernes drikkevand.Læs mereNyhedNyt retfærdig pensionsudspilMere retfærdig pension for dem med de hårdeste job er et helt centralt krav til en ny regering.Læs mereNyhedTopskat på store ejendomsgevinsterBillige boliger og liv i landdistrikterneLæs mereNyhedBeskat formuer – sænk momsen på madUligheden i vores land er stukket helt af, og det er mere end på tide, at vi genindfører en formueskat…Læs mereNyhedVi er garantien for en rød regeringVi vil kun pege på en forhandlingsleder, der entydigt forpligter sig til, at et rødt flertal skal føre til en…Læs mereNyhedEt Danmark du har råd til – ned med momsen, ud med spekulanterneNyt udspil: Et Danmark du har råd til. Det skal gøre det billigere at handle ind – og sætte benhårdt…Læs mere
Se flere
Få Pelle Dragsteds nyhedsbrev
Tilmeld dig Pelle Dragsteds nyhedsbrev og følg med i vores kamp for et rødt og grønt Danmark.
URLDette felt er til validering og bør ikke ændres.Navn
Fornavn
Efternavn
Adresse
Postnr.
E-mail(Påkrævet)
Privatliv(Påkrævet)
Ja tak, jeg vil gerne modtage Enhedslistens nyhedsbrev med politiske nyheder, kampagner og opfordringer til handling. Jeg kan til enhver tid afmelde mig igen. – Behandling af personoplysninger *


---

# Enhedslisten | De Rød-Grønne

Source: https://enhedslisten.dk/

STEM PÅ Enhedslisten
Vær med i valgkampen
Enhedslistens mærkesager:
Lavere priser i supermarkedet
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Det rammer skævt. Hårdest rammes dem med de laveste indkomster, fordi de bruger en langt større del af lønnen på helt basale dagligvarer. Det kalder på politisk handling!
Et effektivt greb er at sænke momsen på mad. Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Det vil give en direkte og mærkbar lettelse ved kassen.
Men det er noget, vi ikke må glemme: Det er ikke momsen, der har drevet prisstigningerne. Og mens nogle af prisstigningerne er uundgåelig, er andre et resultat af decideret spekulation.
For når priserne stiger markant, skyldes det i alt for mange tilfælde, at de største fødevarekoncerner og dagligvarekæder udnytter kriser til at øge deres avancer. Den form for spekulation og prisfusk skal stoppes.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på alle fødevarer.
Fjerne momsen helt på frugt og grønt.
Stoppe grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner.
Oprette en særlig enhed,, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation.
Retfærdig boligpolitik
Boligmarkedet er blevet en motor for ulighed.
Mens boligpriserne i København og Nordsjælland er eksploderet, er formuerne hos dem, der allerede ejer, vokset med millioner. De enorme gevinster har i vidt omfang været skattefrie – og det har gjort boligmarkedet til en genvej til formue for nogle, mens andre er blevet hægtet af.
Samtidig er huslejerne i de store byer stukket helt af. Almindelige lønmodtagere og studerende betaler i dag op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. Det betyder, at dem, der arbejder i byerne, ikke har råd til at bo der.
Boligbeskatningen har været med til at forstærke uligheden – både mellem ejere og lejere og på tværs af landsdele. Når gevinsterne på ejerboliger i de dyreste områder kan høstes næsten skattefrit, mens lejere betaler stadig højere huslejer, skævvrider det både samfundsøkonomien og sammenhængskraften.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – ikke et investeringsobjekt.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Gratis tandlæge og medicin
I Danmark bryster vi os af vores universelle velfærdssamfund, hvor det er gratis at gå til lægen og tage på hospitalet. Men selvom vi kan være stolte af vores gratis sundhedsvæsen, er det også store og alvorlige huller i det. For mens det er gratis at få behandling for en brækket arm, kan det koste en kvart månedsløn at knække en tand.
Og selv nødvendig medicin kan være så dyr, at nogle springer doser over eller helt undlader at hente deres recept.
Sundhed må aldrig afhænge af pengepungen. Derfor skal vi udvide velfærden, så den også dækker tænder og medicin.
Enhedslisten vil:
Fjerne brugerbetaling på tandlæge, så det fremover bliver gratis at gå til tandlægen.
Gøre receptpligtig medicin gratis for alle med det gule sundhedskort.
Bedre børneliv
Børn skal vokse op i trygge og stimulerende miljøer. Investering i dagtilbud, skoler og fritidsaktiviteter sikrer kortere ventelister, højere faglig kvalitet og mere tid til pædagogisk arbejde. Dette styrker trivsel, læring og forebygger sociale problemer.
Enhedslisten vil:
Sikre flere lærere og pædagoger i folkeskoleklasserne.
Sænke klasseloftet, så der er færre elever i klasserne.
Sikre minimumsnormeringer i alle børnehaver og vuggestuer – ikke kun på papiret.
Investere i tidlig indsats og forebyggelse, så alle børn får en god start på livet.
Sociale ydelser man kan leve af
Alle mennesker i Danmark skal have mulighed for at leve et værdigt liv. Uanset om man er på folkepension, SU eller kontanthjælp, bør ingen have så presset en økonomi, at man bliver nødt til at springe måltider over eller undvære vinterstøvler til børnene.
Enhedslisten vil:
Hæve folkepensionen.
Hæve kontanthjælpen markant og afskaffe kontanthjælpsreformen.
Genindføre det sjette SU-år.
Billigere og bedre offentlig transport
Mange danskere er afhængige af bus og tog for at komme i skole, på arbejde eller besøge familien. Den offentlige transport er vores fælles garanti for, at vi har frihed til at bevæge os rundt i landet. Samtidig er det den offentlige transport, der sikrer en grøn fremtid på transportområdet.
Desværre er det i dag både dyrt og besværligt at vælge toget eller bussen. Togbilletter på tværs af landet kan koste lige så meget som flybilletter. I landdistrikter nedlægges busruter, og afgangene bliver færre, så mange bliver tvunget til bilen.
Det er dyrt for den enkelte, skidt for klimaet og svækker sammenhængskraften i landet.
Derfor vil Enhedslisten:
Indføre en Danmarksbillet, så det bliver muligt at rejse frit rundt i landet for en fast månedlig pris.
Sikre flere busruter og flere afgange i landdistrikterne.
Omstille transporten til klimavenlige løsninger med el-busser, elektrificering af tognettet.
Billigere leasing af elbiler for familier med lave indkomster, der bor i tyndtbefolkede områder eller har langt til job eller uddannelse.
Rent drikkevand
I Danmark har vi længe været stolte af at kunne slukke tørsten ved at tænde for vandhanen. Det privilegie er desværre alvorligt truet. En ny rapport fra miljøministeriet viser, at de seneste 27 års arbejde med at beskytte grundvandet har slået fejl.  I dag er der pesticider i over halvdelen af de undersøgte drikkevandsboringer på landsplan, og Hovedstadsområdets Forsyningsselskab, HOFOR, har fundet spor af pesticider fra landbrug i drikkevandet fra fem ud af ni vandværker. Hvis fremtidige generationer også skal kunne slukke tørsten med vand fra hanen, skal vi handle nu!
Enhedslisten vil:
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej.
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer.
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden.
Beskyt natur og biodiversitet
Naturen er selve fundamentet for vores samfund. Alligevel ser vi, hvordan arter forsvinder, havene udpines, og naturområder forringes år for år. Det skyldes mangel på politisk handling og mod til at sætte grænser for de landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur.
Enhedslisten vil:
Beskytte eksisterende naturområder og genoprette truede og ødelagte områder.
Give markant mere plads til vild natur og skabe større sammenhængende naturområder, hvor biodiversiteten kan blomstre.
Indføre en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Rød og grøn klimapolitik
Klimakrisen og ulighed er uløseligt forbundet.
Globalt udleder den rigeste ene procent mere end dobbelt så meget CO2 som den fattigste halvdel af jordens befolkning. I Danmark forurener en direktør mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper.
Alligevel hersker der i dansk politik en fortælling om at ambitiøs klimahandling risikerer at forstærke uligheden i samfundet. Men med den rette klimapolitik forholder det sig i virkeligheden helt omvendt.
Forskning viser nemlig, at den rette klimaindsats kan bidrage til at mindske ulighed, globalt såvel som herhjemme, og styrke den sociale sammenhængskraft i samfundet.
Det er sådan en klimapolitik, vi i Enhedslisten går til valg på. En klimapolitik der både er grøn og rød.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Enhedslisten vil:
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Sikre lokale borgere medbestemmelse og medejerskab i energiprojekter, så lokalbefolkningen også tjener penge på de vindmøller, der står i deres by
Nej til racisme og diskrimination
Et moderne demokratisk samfund bygger på respekt, lighed og fundamentale rettigheder for alle borgere — uanset køn, etnicitet, religion, seksuel orientering eller social baggrund. Racisme, diskrimination og strukturel ulighed underminerer vores fællesskab og skaber sociale og økonomiske barrierer for de ramte borgere. Enhedslisten mener, at et stærkt fællesskab skal bygge på lige rettigheder og aktiv modstand mod diskrimination.
Enhedslisten vil:
Vi vil have reel ligebehandling – ikke bare fine ord i loven.
Indføre handlingsplan mod racisme med bindende mål.
Sikre, at hadforbrydelser bliver taget alvorligt – hver gang.
Droppe den racistiske Ghettolov
Nemmere vej til statsborgerskab
Rettigheder og deltagelse i samfundet er grundlæggende for et demokrati. I dag har mange, der lever og bidrager i Danmark, en lang og uværdig proces foran sig, før de kan blive danske statsborgere. Det skaber utryghed, økonomisk usikkerhed og begrænser deres muligheder i samfundet. Enhedslisten ønsker et statsborgerskabssystem, der inkluderer, integrerer og giver rettigheder fra dag ét – fordi man er her, arbejder her og bidrager til fællesskabet.
Enhedslisten vil:
Afskrive urimeligt stramme krav som lange opholdskrav og høje sprogprøver, der uforholdsmæssigt rykker mulighederne væk fra folk, der allerede lever her.
Gøre det nemmere at blive dansk statsborger ved at udvide undtagelserne for anciennitetskrav og dokumentationskrav.
Sikre, at personer, der har boet langt størstedelen af deres liv i Danmark, har direkte adgang til statsborgerskab uden yderligere barrierer.
Anerkend Palæstina
Siden indgåelsen af den skrøbelige våbenhvileaftale i oktober har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden. I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten vil:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Sanktionere Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.
FLERE EMNER
Følg Enhedslistens arbejde
NyhedCentralt krav om rent drikkevandSF, Enhedslisten, Radikale og Alternativet kræver nu et totalt sprøjteforbud på de sårbare, grundvandsdannende områder, for at beskytte danskernes drikkevand.Læs mereNyhedNyt retfærdig pensionsudspilMere retfærdig pension for dem med de hårdeste job er et helt centralt krav til en ny regering.Læs mereNyhedTopskat på store ejendomsgevinsterBillige boliger og liv i landdistrikterneLæs mereNyhedBeskat formuer – sænk momsen på madUligheden i vores land er stukket helt af, og det er mere end på tide, at vi genindfører en formueskat…Læs mereNyhedVi er garantien for en rød regeringVi vil kun pege på en forhandlingsleder, der entydigt forpligter sig til, at et rødt flertal skal føre til en…Læs mereNyhedEt Danmark du har råd til – ned med momsen, ud med spekulanterneNyt udspil: Et Danmark du har råd til. Det skal gøre det billigere at handle ind – og sætte benhårdt…Læs mere
Se flere
Få Pelle Dragsteds nyhedsbrev
Tilmeld dig Pelle Dragsteds nyhedsbrev og følg med i vores kamp for et rødt og grønt Danmark.
CompanyDette felt er til validering og bør ikke ændres.Navn
Fornavn
Efternavn
Adresse
Postnr.
E-mail(Påkrævet)
Privatliv(Påkrævet)
Ja tak, jeg vil gerne modtage Enhedslistens nyhedsbrev med politiske nyheder, kampagner og opfordringer til handling. Jeg kan til enhver tid afmelde mig igen. – Behandling af personoplysninger *


---

# Få Pelle Dragsteds nyhedsbrev | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/faa-pelle-dragsteds-nyhedsbrev

Hold dig opdateret
Hold dig opdateret med de nyeste politiske analyser og kampagner fra Enhedslistens politiske ordfører, Pelle Dragsted. Ved at tilmelde dig nyhedsbrevet får du direkte indsigt i arbejdet for et mere retfærdigt, grønt og solidarisk Danmark. Du vil modtage opdateringer om aktuelle politiske initiativer, baggrundsartikler og opfordringer til at engagere dig i kampen for en bedre fremtid. Tilmeld dig i dag og vær en del af forandringen.
Få Pelle Dragsteds nyhedsbrev
Tilmeld dig Pelle Dragsteds nyhedsbrev og følg med i vores kamp for et rødt og grønt Danmark.
InstagramDette felt er til validering og bør ikke ændres.Navn
Fornavn
Efternavn
Adresse
Postnr.
E-mail(Påkrævet)
Privatliv(Påkrævet)
Ja tak, jeg vil gerne modtage Enhedslistens nyhedsbrev med politiske nyheder, kampagner og opfordringer til handling. Jeg kan til enhver tid afmelde mig igen. – Behandling af personoplysninger *


---

# Støt Enhedslisten | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/stoet

Støt Enhedslisten
Enhedslisten har hverken rige lobbyister eller store virksomheder i ryggen. Men vi har vores fællesskab, og vi kan rigtig meget, når vi løfter i flok. Derfor håber vi, at du vil støtte Enhedslisten.
Støt via Mobilepay
Det er ligetil. Find din telefon nu. Åben MobilePay. Indtast nummeret 996560.Men alle bidrag tæller – store som små.Send et valgfrit beløb via MobilePay til: 996560
Støt via MobilePay
Eller lav en bankoverførsel til: 8401 0001278037


---

# Hvad mener Enhedslisten om... | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/det-vil-vi/hvad-mener-enhedslisten-om

HVAD MENER ENHEDSLISTEN OM…
Her kan du finde Enhedslistens holdninger til en lang række politiske emner – fra klima og velfærd til boligpolitik og skat. Brug søgefeltet til at finde netop den sag, du vil vide mere om. Vi mener, politik skal være gennemsigtigt, tilgængeligt og til at forstå. Derfor gør vi det nemt at se, hvad vi mener – og hvorfor.
Find den sag du er optaget af
AlfabetiskOrdførerskaberTop 10Overrask migAAbortAfgifter og momsAnbragte børn og ungeArbejdsløshedArbejdspligtArne-pensionAtomkraftAviserBBankerBiodiversitetBoligBortadoptionCCentraliseringCybersikkerhedDDaginstitutionerDagpengeDigitale krænkelserDigitalt medborgerskabDrikkevandDyrevelfærdEEnergiFFattigdomFiskeriFlygtningepolitikFødevarecheckFødevarerFolkepensionFolkeskoleForbrugForskningFørtidspensionFritidstilbudGGlobal retsordenGrøn politikHHadforbrydelserHandicapHavmiljøHjemløshedIIndkøbspolitikInternational adoptionKKemikalierKlimaKontanthjælpKrænkelserKriminalitetKritisk infrastrukturKvinders sundhedKvoteflygtningeLLandbrugMMedicinMenneskerettighederMiljøMistrivselNNegativ social kontrolOOliePPalæstinaPartnervoldPensionPermanent opholdstilladelseProfitfrit socialområdePsykiatriRRetspolitikSSamtykkeSelvstændigeSeniorpensionSikkerhedSkattelettelserSkattepolitikSkovSociale tilbudStatsborgerskabSUSundhedSurrogasiSygedagpengeTTandlægeTidlig indsatsTilbagetrækningTillid til udsatte sygeTolkegebyret i sundhedsvæsenetUUdenlandsk arbejdskraftUdviklingspolitikUkraineUlighedUlighed i sundhedVVelfærdVideregående uddannelserWWorking poor og atypiske ansættelserØØkonomisk kriminalitet


---

# Centralt krav om rent drikkevand | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/centralt-krav-om-rent-drikkevand

2. marts 2026
SF, Enhedslisten, Radikale og Alternativet kræver nu et totalt sprøjteforbud på de sårbare, grundvandsdannende områder, for at beskytte danskernes drikkevand.
Danskernes drikkevand er i fare – særligt fra sprøjtegifte og gødning fra landbruget. Senest i lang række af kraftige advarsler slår en ny undersøgelse fast, at der er en klar sammenhæng mellem høje koncentrationer af nitrat i drikkevandet og tarmkræft. Derfor har de grønne partier i årevis kæmpet for et forbud mod sprøjtegifte og i visse tilfælde gødning dér, hvor drikkevandet dannes.
Faktisk er det ikke første gang, at de grønne partiledere står ved et vandværk, eller en boring, og kræver et forbud. Allerede få dage før folketingsvalget i 2022 stod partierne sammen med Socialdemokratiet ved Slimminge Kildeplads i Køge og lovede vælgerne, at et rød-grønt flertal ville beskytte drikkevandet.  Kort efter valget stod det dog klart, at Socialdemokratiet ville i regering med Venstre, selvom det faktisk var lykkedes at få et rød-grønt flertal i Folketinget.
”Det handler jo om tillid. Drikkevandet er noget af det dyrebareste, vi har. Og lige nu står vi i en situation, hvor der er fundet sprøjtegifte i over halvdelen af de danske drikkevandsboringer. Alligevel har regeringen ikke gjort andet end at skændes internt. Det er et helt centralt krav fra SF til en rød-grøn regering, at der skal findes en løsning for drikkevandet,” siger Pia Olsen Dyhr (SF)
”Socialdemokratiet løb fra sit løfte om at beskytte danskernes drikkevand efter sidste valg, selvom vi andre fire partier stod klar med de nødvendige, grønne mandater. Det var et svigt. I mellemtiden er forureningen af drikkevandet med gift fra landbruget kun blevet værre. Vi kan ikke vente længere, og for Enhedslisten er det et helt centralt krav, at den kommende regering leverer på løftet om rent drikkevand til vores børn og børnebørn,” siger Pelle Dragsted (Ø)
”Jeg voksede op med rent drikkevand som en selvfølge. Mine børn vokser op med det som en bekymring. Vi skal have stoppet landbrugets forureninger nu, og forureneren skal betale, ikke danskerne – eller vores børn eller børnebørn,” siger Martin Lidegaard (R)
”I årtier har skiftende regeringer svigtet deres ansvar og sat særinteresser i det konventionelle landbrug over det rene vand og befolkningens sundhed. Man har kort sagt holdt hånden under forurenerne og sendt regningen videre til borgerne – bogstaveligt talt, for nogle danskere skal nu til at betale for at få renset deres drikkevand. Det er en politisk skandale! Derfor er det også afgørende, at vi nu er fire partier, der vil frede 160.000 hektar jord mod sprøjtning – så vi én gang for alle sætter beskyttelsen af drikkevandet øverst på dagsordenen,” siger Franciska Rosenkilde (Å)
Konkret kræver de fire partier, at de sårbare grundvandsdannende områder, som er de områder, hvor grundvandet dannes, skal beskyttes med et forbud mod sprøjtegifte og i visse tilfælde gødning. Ifølge en ny rapport fra Miljøministeriet er der tale om et areal på ca. 160.000 hektar, hvilket svarer til knap 4% af Danmarks samlede areal. Det vil koste skatteyderne 6-18 mia. kr. om året, hvis drikkevandet skal renses efter, skaden er sket – mens et forbud nu blot vil koste landbruget, som altså er hovedansvarlig for problemet, ca. 360 mio. kr. om året i erhvervsøkonomiske omkostninger.


---

# Nyt retfærdig pensionsudspil | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/nyt-retfaerdig-pensionsudspil

27. februar 2026
Mere retfærdig pension for dem med de hårdeste job er et helt centralt krav til en ny regering.
I 2020 vedtog Enhedslisten sammen med Socialdemokratiet en forbedring af pensionsforholdene for dem med de længste arbejdsliv og ofte hårdeste job. ”Arne-pensionen”. Siden da har ordningen vist sig at være for usikker til at skabe tryghed for dem, som tager den tungeste tørn for fællesskabet i de mest slidsomme job.
Konkret mener Enhedslisten, at ydelsen er for lav. Og at det er forkert, at ordningen følger med den stigende pensionsalder, så man i realiteten skal arbejde flere og flere år for at få adgang til den tidlige pension. Det er uretfærdigt og skaber usikkerhed for den del af arbejderklassen, som er kommet tidligst ud på arbejdsmarkedet og knokler i de job, som sætter sig tungest på kroppen, mener Enhedslisten.
Derfor foreslår Enhedslisten nu en række forbedringer af Arne-pensionen og siger samtidig, at de forbedringer vil være et helt centralt krav fra partiet til en kommende regering. Enhedslisten foreslår at lempe anciennitetskravet, så man ikke i fremtiden skal arbejder flere og flere år for at få adgang til ordningen.
Forbedringen vil Enhedslisten udrulle hvert år, hvor pensionsalderen er sat til at stige, så Arnepensionen kobles fra den stigende pensionsalder. Samtidig foreslår Enhedslisten at hæve ydelsen med 3000 kroner om måneder, så den bringes på niveau med hvad man har ret til på seniorpension, hvis man har en ægtefælle.
Forbedringerne skal samlet bidrage til reelt at gøre Arne-pensionen til dét, et flertal indførte tilbage i 2020: en rettighed ”som skal give dem, der har været mange år på arbejdsmarkedet mulighed for en værdig tilbagetrækning.”
Pelle Dragsted siger:
– Der er en af de største uretfærdigheder, at direktøren kan trække sig tilbage, når han er 54 og rejse jorden rundt, men dem som knokler i de hårdeste og vigtigste job ofte må kravle over målstregen med ar og smerter i krop i sind. Dem, som bygger vores land og vores fællesskab fortjener en retfærdig pension. Derfor vil Enhedslisten nu forbedre deres pension, så de får flere tusind mere om måneden og får lettere adgang.
– Når vi udvider anciennitetskravet, er det for at rette en uretfærdighed og få flere med. Pensionsalderen skal slet ikke stige for dem med de hårdeste job. Samtidig er de mange, som knokler i hårde job, som vil få adgang til den tidlige pension med Enhedslistens nye forslag. SOSU’en, som tager sig af vores ældre. Vuggestuepædagogen, som løfter, svinger, leger, udvikler og trøster vores børn.
– I Enhedslisten er vi helt imod den stigende pensionsalder. Vi mener, at det er pilskævt og systematisk rammer dem med de hårdeste arbejdsliv. Derfor har vi været imod fra dag 1 og altid stemt imod at hæve danskernes pension. Men situationen for dem, som knokler i benhårde job helt fra de er 16-17-18-19/teenagere er akut. Derfor foreslår vi nu konkrete forbedringer, som vi bør kunne gøre til virkelighed med det samme. Ingen med hjertet til venstre og en veludviklet retfærdighedssans bør kunne være imod.
Enhedslisten foreslår:
Enhedslistens forbedringer vil betyde, at hvor man i dag har ret til tre år på tidlig pension hvis man er startet som 16- eller 17-årig, mens man ved start på arbejdsmarkedet i en alder af 19 år får ret til ét år, så vil man i fremtiden som 16/17-årig – frem mod 2040 – have ret til seks år på tidlig pension, 19-årige fire år, mens 20, 21 og 22-årige skal have ret til hhv. tre, to og ét år på tidlig pension. Det vil medføre, at mange, som tager en uddannelse for at knokle i vigtige velfærdsfag, i fremtiden også vil kunne få tidlig pension.
Samtidig ønsker Enhedslisten at indregne historiske ordninger (børnepasningsorlov, uddannelsesorlov og EFG-basisår) i ancienniteten. At lempe modregningen i Arnepensionen og hæve bundfradraget for pensionsformue for ordningen.
Økonomi
Samlet set skønnes forslagene at koste 4,0 milliarder. 2,8 milliarder findes blandt de uforbrugte midler, som i dag er afsat til ordningen om tidlig pension, men ikke bruges, fordi langt færre mennesker benytter ordningen, end man skønnede, da den blev vedtaget. Derudover finansierer Enhedslisten 1,3 milliarder ved at gennemføre den lagerbeskatning på ejendomsspekulanter, som Enhedslisten aftalte at gennemføre med Socialdemokratiet, men som Socialdemokratiet droppede, da de gik i regering med højrefløjen.


---

# Topskat på store ejendomsgevinster | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/topskat-paa-store-ejendomsgevinster

24. februar 2026
Billige boliger og liv i landdistrikterne
Boliggevinster er skattefri-indkomst. Det giver ingen mening. Hvorfor skal vi betale skat af de penge vi tjener på hårdt arbejde, mens de penge, der vindes alene ved at eje mursten er skattefrie? Det er ikke retfærdigt og dét skal ændres.
Boligen skal være et hjem, ikke et investeringsobjekt. Boligmarkedet er i stigende grad en ulighedsgenerator. Skattefrie boliggevinster har skabt store formueforskelle på tværs af landet, på tværs af generationer og ikke mindst mellem boligejere og dem der fx lejer deres bolig. Der er ikke noget, der tyder på, at dét ændrer sig – og det kræver politisk handling.
I 2025 slog boligpriserne atter rekord, især i København, hvor priserne på ejerlejligheder steg med hele 24 procent på ét år. Er man så heldig, at man ejede en lejlighed i København i december 2024 til fx 4 millioner kroner tjente man således ca. 1 million kroner skattefrit på sin bolig i 2025 alene, set fra en gennemsnitsbetragtning. Modsat er der andre dele af landet, hvor boligpriserne enten stiger meget lidt eller er let faldende.
Boligmarkedet er blevet et lotteri med for mange tabere og få vindere. Derfor vil Enhedslisten indføre en topskat på store boliggevinster. Boligejerne, der vinder store gevinster på boligmarkedet skal betale en lille del af de store boliggevinsterne tilbage til fællesskabet. Pengene skal bl.a. bruges på at bygge flere betalige boliger.
Enhedslisten foreslår:
En skat på boliggevinster på 15 pct. af den gevinst, der ligger over 1.000.000 kr.
Vi tager udgangspunkt i vores egen version af den svenske model og foreslår en model med elementerne:
Der gives fradrag for vedligeholdelses- og forbedringsudgifter, af nyere dato
Udgangspunktet for boligavanceskatten er, at hvert salg bliver beskattet. Det er muligt at ansøge om at udskyde skatten – hvis man køber en ny bolig. [Vi foreslår, at man kan udskyde skatten, for at mindske og modvirke eventuelle indelåsningsmekanismer ved en avancebeskatning. Konkret skal man have købt den nye bolig året før eller samme år, som man sælger, eller senest ved udgangen af det følgende kalenderår, for at kunne godkendes til udskydelse af skatten.]
Sælger man med tab, kan halvdelen af dette tab konverteres til et skattefradrag
Modellen skal indfases over 5 år.
Støtte til Landdistrikter og flere betalbare boliger
Den nye topskat forventes på baggrund af oplysninger fra skatteministeriet, at indbringe ca. 2 mia. kr. årligt. Enhedslisten foreslår, at provenuet anvendes til to formål:
En milliard kroner årligt til en pulje for Lighed mellem land og by, der skal kunne anvendes af særligt landdistriktskommuner og små øer. Det kan fx været til at genoprette lukkede busruter eller forhindre lukning af landsbyskoler eller daginstitutioner. Alternativt kan den eksisterende landdistriktspulje anvendes.
En milliard kroner til at støtte byggeri af nye betalbare almene boliger samt til opkøb af eksisterende private lejeboliger med henblik på at konvertere dem til betalbare almene boliger. Det kan være i regi af fonden for blandede byer.


---

# Beskat formuer – sænk momsen på mad | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/beskat-formuer-saenk-momsen-paa-mad

2. januar 2026
Uligheden i vores land er stukket helt af, og det er mere end på tide, at vi genindfører en formueskat på de allerstørste formuer i Danmark.
I Danmark ejer den rigeste procent en stor andel af formuen. Den mest velhavende ene procent ejer omkring en fjerdedel af den samlede nettoformue i Danmark.
Formuen er meget skævt fordelt i Danmark – mere skævt end indkomsterne. Tidligere opgørelser har vist at den rigeste ene procent ejer en større formue end 82 pct. af befolkningen tilsammen. En gennemsnitsperson fra den rigeste ene procent af befolkningen ejer over 500 gange mere formue end en person fra den fattigste halvdel af befolkningen. Den store formueulighed er yderst essentielt fordi, dén drivende motor for uligheden er den meget skæve fordeling af formue.
I gennemsnit har den mest velhavende procent en nettoformue på omkring 50 mio. kr., hvoraf en stor del er placeret i aktier, herunder særligt unoterede aktier.
Ny formueskat
Danmark havde en formueskat i næsten 100 år indtil 1997. Ved denne tidligere formueskat var formuegrænsen for skatten 1,6 mio. kr. (i 1995-niveau, hvilket svarer til omkring 3 mio. kr. i dag). Den nye formueskat som Enhedslisten foreslår, er i stedet målrettet de allerstørste formuer og vil således kun omfatte den absolut rigeste del af befolkningen.
Konkret foreslår Enhedslisten en årlig skat på en procent af nettoformuer på over 35 millioner kroner. Formue er i den forbindelse nettoformue (formue fratrukket gæld) hvor alle formueaktier er inkluderet dvs. at dette inkluderer likvide midler, værdipapirer, såkaldte unoterede aktier, boliger, pensionsopsparing mv. Der betales en skat på en procent af den del af nettoformuen der overstiger 35 millioner kroner.
Skatten vil være målrettet den absolutte top i Danmark og således kun berøre ca. 14.000 personer – færre end 0,3 procent af de skattepligtige i Danmark. Der er altså tale om en skat, der rammer de absolut rigeste personer.
Sænk momsen på mad
Ifølge Skatteministeriet vil det årlige provenu fra formueskatten udgøre ca. 10 milliarder kroner. Enhedslisten foreslår at anvende provenuet på at sænke momsen på mad ud over hvad vi allerede har aftalt med regeringen. Det vil give mulighed for at både halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Alternativt kan provenuet anvendes til sænkelser af indkomstskatterne målrettet de laveste indkomster. Det afgørende, er at skattebyrden lettes i bunden, mens danske millionærer bidrager en anelse mere til finansieringen af vores velfærdssamfund.


---

# Vi er garantien for en rød regering | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/vi-er-garantien-for-en-roed-regering

10. december 2025
Vi vil kun pege på en forhandlingsleder, der entydigt forpligter sig til, at et rødt flertal skal føre til en rød regering.
Enhedslisten kommer nu med en klar melding frem mod næste folketingsvalg: Vi vil kun pege på en forhandlingsleder, der entydigt forpligter sig til, at et rødt flertal skal føre til en rød regering. Som situationen er i dag, betyder det, at Enhedslisten ikke peger på Mette Frederiksen.
Pelle Dragsted uddyber beslutningen:
“Hvis danskerne vælger et rødt flertal, skal de også have en rød regering. Så enkelt er det. Lige nu siger Mette Frederiksen det modsatte, og derfor får hun ikke vores opbakning.”
Svigtet efter sidste valg
Efter valget i 2022 pegede Enhedslisten på Mette Frederiksen som forhandlingsleder. Det blev brugt som afsæt til at danne den nuværende regering med højrefløjen – en regering, der har sat tydelige spor:
• Afskaffelsen af store bededag
• Skattelettelser til de rigeste
• Nedskæringer og pres på velfærden
• Højere pensionsalder
• Højere ministerlønninger
• En økonomisk politik, som mange helt almindelige mennesker kan mærke i husholdningsbudgettet
Den vej skal Danmark ikke ned ad igen. Vi har brug for en rød regering, der tager fat om de problemer, mennesker møder i hverdagen.
Danmark har brug for:
• Lavere fødevarepriser
• Loft over huslejestigninger
• Billigere bus og tog
• Bedre beskyttelse af natur og klima
• En stærkere, fælles velfærd
En rød regering skal levere løsninger, der mærkes i almindelige mennesker hverdag – i supermarkedet, i boligbudgettet og i den offentlige sektor.
Socialdemokratiet må vælge retning
Enhedslisten opfordrer nu Socialdemokratiet til at give danskerne klar besked før valget:
• Vil de fortsætte samarbejdet med højrefløjen og føre blå politik?
• Eller vil de udelukke det – og love, at et rødt flertal betyder en rød regering?
Enhedslistens garanti
Mens Socialdemokratiet afventer sit valg, er Enhedslistens position krystalklar:
Vores mandater bliver ikke brugt til at give højrefløjen magten. Punktum. Vi er garantien for en rød regering.


---

# Et Danmark du har råd til – ned med momsen, ud med spekulanterne

Source: https://enhedslisten.dk/nyhed/et-danmark-du-har-raad-til-ned-med-momsen-ud-med-spekulanterne

2. oktober 2025
Nyt udspil: Et Danmark du har råd til. Det skal gøre det billigere at handle ind – og sætte benhårdt ind overfor spekulanter.
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Men pengene forsvinder ikke ud i den blå luft. De ender i lommerne på store fødevarekoncerner og detailkæder, som har udnyttet inflationen og kriser til at skrue priserne op. Det er ikke rimeligt. Det er grådighed.
Derfor lancerer Enhedslisten nu et nyt udspil: Et Danmark du har råd til. Det skal gøre det billigere at handle ind – og sætte benhårdt ind overfor de virksomheder, der presser priserne op.
Enhedslisten foreslår:
• Halvér momsen på alle fødevarer
• Fjern momsen helt på frugt og grønt
• Stop grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner
• Opret en særlig enhed, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation
Danmark har en af Europas højeste momser på mad
I dag betaler vi 25 % moms på fødevarer – dobbelt så meget som i Tyskland, hvor den er 7 %, og langt mere end i Sverige, hvor momsen sænkes til 6 % næste år. Det rammer især dem med lavest indkomster, fordi de bruger en større del af lønnen på basale dagligvarer.
Enhedslisten vil derfor lette presset på almindelige familier og samtidig sikre, at de selskaber, der skummer fløden, betaler regningen.
Finansiering: De rigeste skal bidrage
Forslaget finansieres med to enkle greb:
• En 1 % årlig formueskat på formuer over 35 mio. kr.
• En skat på såkaldt overnormal profit – altså selskabers rekordoverskud, der alene skyldes markedsmagt og spekulation
Samlet giver det over 18 mia. kr., hvilket fuldt ud dækker en lavere moms og den nye forbrugerbeskyttelse.
Vi skal tage magten tilbage
Det er almindelige mennesker, der betaler prisen, når fødevarekoncerner og kapitalfonde udnytter kriser til at score rekordprofitter. Med dette udspil tager vi et vigtigt skridt i den modsatte retning: Lavere priser på mad – og højere regninger til spekulanterne.
Læs hele udspillet her som PDF.


---

# Kontakt | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/kontakt-enhedslisten-i-folketinget

Kontakt Enhedslisten
Har du spørgsmål, forslag eller ønsker at komme i kontakt med Enhedslisten? Vi er her for at hjælpe dig.
Enhedslistens landskontor
FolketingetDK-1218 København KCVR-nr. 18289393Tlf. (+45) 33 37 50 53landskontor@enhedslisten.dk
Enhedslistens folketingsgruppe
FolketingetDK-1218 København KCVR-nr. 18104636Tlf. (+45) 33 37 50 50christiansborg@enhedslisten.dk
Pressehenvendelser
Har du brug for at komme i kontakt med Enhedslistens pressetjeneste?
Pressekontakt
Sekretariat
Ansatte
Skoleelever
Skoleelever henvises til 33 37 50 50 eller til vores specifikke skoleelever-hjemmeside – her finder I ressourcer og guides til politisk skolearbejde.
Elevernes Enhedslisten
Medlemmer
Mit Enhedslisten
Her kan du opdatere dine medlemsoplysninger, betale kontingent og få adgang til medlemsmateriale.
Lokalafdelinger
Ønsker du at komme i kontakt med din lokale Enhedslisten-afdeling?
Find din afdeling her:Vores Enhedslisten
Logo
Grafik og logoer


---

# Stop uligheden | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikomraade/stop-uligheden

Stop uligheden
Stop uligheden
Dem i toppen har langt mere end de skal bruge, og de allerrigeste tjener penge på bekostning af alle os andre. Det vil vi ikke acceptere. I Enhedslisten har vi erklæret krig mod uligheden for at sikre mere tryghed og flere muligheder for helt almindelige mennesker.
Uligheden i Danmark er historisk høj. En lille rig elite er stukket fuldstændig af fra alle os andre, og grådige virksomheder skovler kæmpestore milliardoverskud ned i foret – ofte uden at betale skat af dem.
De rige betaler for at springe over i køen i sundhedsvæsnet og for at gå på pension tidligere end alle andre. Og så bliver de ovenikøbet belønnet af regeringen med kæmpestore skattelettelser og særbehandling.
Samtidig skærer regeringen i hjælpen til vores børn, ældre og handicappede. Og dem, der har mindst i vores samfund, folkepensionister, førtidspensionister, studerende, syge og arbejdsløse, kæmper med at få enderne til at mødes.
Det er både uretfærdigt og utroligt udansk. Men det er muligt at vælge en anden vej. Derfor har vi i Enhedslisten erklæret krig mod den økonomiske ulighed.
En lov mod ulighed
Vi vil have indført en forpligtende ulighedslov med klare mål for at nedbringe uligheden frem mod 2035.
Vi vil sænke skatten for dem med de laveste indkomster og beskatte toppens store formuer og penge, der kommer fra arv, aktier og boligspekulation.
Vi vil også investere meget mere i vores fælles velfærd. Vi vil lukke hullerne i vores sundhedssystem og gøre op med den stigende brugerbetaling. Der skal være flere til at passe på vores børn, ældre og handicappede, og så skal vi sikre ligeløn og ordentlige arbejdsforhold til alle dem, der arbejder i velfærden.
Det er helt afgørende, hvis vi vil bevare vores velfærds-Danmark. Et Danmark der bygger på tryghed, fællesskab og velfærd, og hvor magt og muligheder ikke fordeles efter postnummer eller størrelsen på din bankkonto.
Det vil enhedslisten
Indføre en ulighedslov med bindende mål
Bekæmpe skæve skattelettelser til de rigeste
Investere meget mere i vores velfærd
Enhedslistens mærkesager:
Lavere priser i supermarkedet
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Det rammer skævt. Hårdest rammes dem med de laveste indkomster, fordi de bruger en langt større del af lønnen på helt basale dagligvarer. Det kalder på politisk handling!
Et effektivt greb er at sænke momsen på mad. Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Det vil give en direkte og mærkbar lettelse ved kassen.
Men det er noget, vi ikke må glemme: Det er ikke momsen, der har drevet prisstigningerne. Og mens nogle af prisstigningerne er uundgåelig, er andre et resultat af decideret spekulation.
For når priserne stiger markant, skyldes det i alt for mange tilfælde, at de største fødevarekoncerner og dagligvarekæder udnytter kriser til at øge deres avancer. Den form for spekulation og prisfusk skal stoppes.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på alle fødevarer.
Fjerne momsen helt på frugt og grønt.
Stoppe grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner.
Oprette en særlig enhed,, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation.
Retfærdig boligpolitik
Boligmarkedet er blevet en motor for ulighed.
Mens boligpriserne i København og Nordsjælland er eksploderet, er formuerne hos dem, der allerede ejer, vokset med millioner. De enorme gevinster har i vidt omfang været skattefrie – og det har gjort boligmarkedet til en genvej til formue for nogle, mens andre er blevet hægtet af.
Samtidig er huslejerne i de store byer stukket helt af. Almindelige lønmodtagere og studerende betaler i dag op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. Det betyder, at dem, der arbejder i byerne, ikke har råd til at bo der.
Boligbeskatningen har været med til at forstærke uligheden – både mellem ejere og lejere og på tværs af landsdele. Når gevinsterne på ejerboliger i de dyreste områder kan høstes næsten skattefrit, mens lejere betaler stadig højere huslejer, skævvrider det både samfundsøkonomien og sammenhængskraften.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – ikke et investeringsobjekt.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Gratis tandlæge og medicin
I Danmark bryster vi os af vores universelle velfærdssamfund, hvor det er gratis at gå til lægen og tage på hospitalet. Men selvom vi kan være stolte af vores gratis sundhedsvæsen, er det også store og alvorlige huller i det. For mens det er gratis at få behandling for en brækket arm, kan det koste en kvart månedsløn at knække en tand.
Og selv nødvendig medicin kan være så dyr, at nogle springer doser over eller helt undlader at hente deres recept.
Sundhed må aldrig afhænge af pengepungen. Derfor skal vi udvide velfærden, så den også dækker tænder og medicin.
Enhedslisten vil:
Fjerne brugerbetaling på tandlæge, så det fremover bliver gratis at gå til tandlægen.
Gøre receptpligtig medicin gratis for alle med det gule sundhedskort.
Bedre børneliv
Børn skal vokse op i trygge og stimulerende miljøer. Investering i dagtilbud, skoler og fritidsaktiviteter sikrer kortere ventelister, højere faglig kvalitet og mere tid til pædagogisk arbejde. Dette styrker trivsel, læring og forebygger sociale problemer.
Enhedslisten vil:
Sikre flere lærere og pædagoger i folkeskoleklasserne.
Sænke klasseloftet, så der er færre elever i klasserne.
Sikre minimumsnormeringer i alle børnehaver og vuggestuer – ikke kun på papiret.
Investere i tidlig indsats og forebyggelse, så alle børn får en god start på livet.
Sociale ydelser man kan leve af
Alle mennesker i Danmark skal have mulighed for at leve et værdigt liv. Uanset om man er på folkepension, SU eller kontanthjælp, bør ingen have så presset en økonomi, at man bliver nødt til at springe måltider over eller undvære vinterstøvler til børnene.
Enhedslisten vil:
Hæve folkepensionen.
Hæve kontanthjælpen markant og afskaffe kontanthjælpsreformen.
Genindføre det sjette SU-år.
Billigere og bedre offentlig transport
Mange danskere er afhængige af bus og tog for at komme i skole, på arbejde eller besøge familien. Den offentlige transport er vores fælles garanti for, at vi har frihed til at bevæge os rundt i landet. Samtidig er det den offentlige transport, der sikrer en grøn fremtid på transportområdet.
Desværre er det i dag både dyrt og besværligt at vælge toget eller bussen. Togbilletter på tværs af landet kan koste lige så meget som flybilletter. I landdistrikter nedlægges busruter, og afgangene bliver færre, så mange bliver tvunget til bilen.
Det er dyrt for den enkelte, skidt for klimaet og svækker sammenhængskraften i landet.
Derfor vil Enhedslisten:
Indføre en Danmarksbillet, så det bliver muligt at rejse frit rundt i landet for en fast månedlig pris.
Sikre flere busruter og flere afgange i landdistrikterne.
Omstille transporten til klimavenlige løsninger med el-busser, elektrificering af tognettet.
Billigere leasing af elbiler for familier med lave indkomster, der bor i tyndtbefolkede områder eller har langt til job eller uddannelse.
Rent drikkevand
I Danmark har vi længe været stolte af at kunne slukke tørsten ved at tænde for vandhanen. Det privilegie er desværre alvorligt truet. En ny rapport fra miljøministeriet viser, at de seneste 27 års arbejde med at beskytte grundvandet har slået fejl.  I dag er der pesticider i over halvdelen af de undersøgte drikkevandsboringer på landsplan, og Hovedstadsområdets Forsyningsselskab, HOFOR, har fundet spor af pesticider fra landbrug i drikkevandet fra fem ud af ni vandværker. Hvis fremtidige generationer også skal kunne slukke tørsten med vand fra hanen, skal vi handle nu!
Enhedslisten vil:
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej.
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer.
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden.
Beskyt natur og biodiversitet
Naturen er selve fundamentet for vores samfund. Alligevel ser vi, hvordan arter forsvinder, havene udpines, og naturområder forringes år for år. Det skyldes mangel på politisk handling og mod til at sætte grænser for de landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur.
Enhedslisten vil:
Beskytte eksisterende naturområder og genoprette truede og ødelagte områder.
Give markant mere plads til vild natur og skabe større sammenhængende naturområder, hvor biodiversiteten kan blomstre.
Indføre en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Rød og grøn klimapolitik
Klimakrisen og ulighed er uløseligt forbundet.
Globalt udleder den rigeste ene procent mere end dobbelt så meget CO2 som den fattigste halvdel af jordens befolkning. I Danmark forurener en direktør mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper.
Alligevel hersker der i dansk politik en fortælling om at ambitiøs klimahandling risikerer at forstærke uligheden i samfundet. Men med den rette klimapolitik forholder det sig i virkeligheden helt omvendt.
Forskning viser nemlig, at den rette klimaindsats kan bidrage til at mindske ulighed, globalt såvel som herhjemme, og styrke den sociale sammenhængskraft i samfundet.
Det er sådan en klimapolitik, vi i Enhedslisten går til valg på. En klimapolitik der både er grøn og rød.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Enhedslisten vil:
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Sikre lokale borgere medbestemmelse og medejerskab i energiprojekter, så lokalbefolkningen også tjener penge på de vindmøller, der står i deres by
Nej til racisme og diskrimination
Et moderne demokratisk samfund bygger på respekt, lighed og fundamentale rettigheder for alle borgere — uanset køn, etnicitet, religion, seksuel orientering eller social baggrund. Racisme, diskrimination og strukturel ulighed underminerer vores fællesskab og skaber sociale og økonomiske barrierer for de ramte borgere. Enhedslisten mener, at et stærkt fællesskab skal bygge på lige rettigheder og aktiv modstand mod diskrimination.
Enhedslisten vil:
Vi vil have reel ligebehandling – ikke bare fine ord i loven.
Indføre handlingsplan mod racisme med bindende mål.
Sikre, at hadforbrydelser bliver taget alvorligt – hver gang.
Droppe den racistiske Ghettolov
Nemmere vej til statsborgerskab
Rettigheder og deltagelse i samfundet er grundlæggende for et demokrati. I dag har mange, der lever og bidrager i Danmark, en lang og uværdig proces foran sig, før de kan blive danske statsborgere. Det skaber utryghed, økonomisk usikkerhed og begrænser deres muligheder i samfundet. Enhedslisten ønsker et statsborgerskabssystem, der inkluderer, integrerer og giver rettigheder fra dag ét – fordi man er her, arbejder her og bidrager til fællesskabet.
Enhedslisten vil:
Afskrive urimeligt stramme krav som lange opholdskrav og høje sprogprøver, der uforholdsmæssigt rykker mulighederne væk fra folk, der allerede lever her.
Gøre det nemmere at blive dansk statsborger ved at udvide undtagelserne for anciennitetskrav og dokumentationskrav.
Sikre, at personer, der har boet langt størstedelen af deres liv i Danmark, har direkte adgang til statsborgerskab uden yderligere barrierer.
Anerkend Palæstina
Siden indgåelsen af den skrøbelige våbenhvileaftale i oktober har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden. I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten vil:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Sanktionere Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.


---

# Retfærdig klimahandling NU! | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikomraade/retfaerdig-klimahandling-nu

Retfærdig klimahandling NU!
Retfærdig klimahandling NU!
Overalt i verden vidner skovbrande, oversvømmelser og massiv tørke om, at vores jordklode lider. Men hovedrige, sorte virksomheder modarbejder kampen for den grønne omstilling. Det må vi ikke acceptere. Derfor skal vi skal handle nu, hvis vi vil redde vores klima!
Vidste du, at den rigeste ene procent af verdens befolkning udleder mere end dobbelt så meget CO2 som hele den fattigste halvdel af jordens befolkning? Og at direktøren, der betaler topskat i Danmark, forurener mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper?
Alligevel er det verdens fattigste, der rammes absolut hårdest af klimaforandringerne, mens regningen for den grønne omstilling herhjemme sendes til alle de danskere, der har mindst. Det må og skal vi ikke acceptere!
Vi kan nemlig godt bekæmpe klimaforandringerne på en socialt retfærdig måde – det er kun et spørgsmål om politisk mod.
Mod til at sætte sig op imod kulsorte lobbyister og rige milliardvirksomheder, der modarbejder klimakampen og mod til at sørge for, at dem der forurener mest, også er dem, der betaler mest.
Klimakampen skal være både grøn og rød
Vi skal gøre op med regeringens sorte, klimanølende politik. I stedet for skal vi sætte turbo på og sikre, at Danmark er klimaneutral i 2040. Alle former for fossile brændstoffer skal udfases, og vi skal udbygge den vedvarende energi massivt. Naturen skal have mere plads, og intet erhverv skal have lov til at dræbe livet i vores have.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Det vil enhedslisten
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Føre pengene fra grønne afgifter direkte tilbage i lommen på danskerne
Have en ny biodiversitetslov, der giver meget mere plads til vild natur
Udvide den kollektive trafik og stoppet salget af nye fossilbiler i 2025
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Enhedslistens mærkesager:
Lavere priser i supermarkedet
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Det rammer skævt. Hårdest rammes dem med de laveste indkomster, fordi de bruger en langt større del af lønnen på helt basale dagligvarer. Det kalder på politisk handling!
Et effektivt greb er at sænke momsen på mad. Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Det vil give en direkte og mærkbar lettelse ved kassen.
Men det er noget, vi ikke må glemme: Det er ikke momsen, der har drevet prisstigningerne. Og mens nogle af prisstigningerne er uundgåelig, er andre et resultat af decideret spekulation.
For når priserne stiger markant, skyldes det i alt for mange tilfælde, at de største fødevarekoncerner og dagligvarekæder udnytter kriser til at øge deres avancer. Den form for spekulation og prisfusk skal stoppes.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på alle fødevarer.
Fjerne momsen helt på frugt og grønt.
Stoppe grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner.
Oprette en særlig enhed,, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation.
Retfærdig boligpolitik
Boligmarkedet er blevet en motor for ulighed.
Mens boligpriserne i København og Nordsjælland er eksploderet, er formuerne hos dem, der allerede ejer, vokset med millioner. De enorme gevinster har i vidt omfang været skattefrie – og det har gjort boligmarkedet til en genvej til formue for nogle, mens andre er blevet hægtet af.
Samtidig er huslejerne i de store byer stukket helt af. Almindelige lønmodtagere og studerende betaler i dag op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. Det betyder, at dem, der arbejder i byerne, ikke har råd til at bo der.
Boligbeskatningen har været med til at forstærke uligheden – både mellem ejere og lejere og på tværs af landsdele. Når gevinsterne på ejerboliger i de dyreste områder kan høstes næsten skattefrit, mens lejere betaler stadig højere huslejer, skævvrider det både samfundsøkonomien og sammenhængskraften.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – ikke et investeringsobjekt.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Gratis tandlæge og medicin
I Danmark bryster vi os af vores universelle velfærdssamfund, hvor det er gratis at gå til lægen og tage på hospitalet. Men selvom vi kan være stolte af vores gratis sundhedsvæsen, er det også store og alvorlige huller i det. For mens det er gratis at få behandling for en brækket arm, kan det koste en kvart månedsløn at knække en tand.
Og selv nødvendig medicin kan være så dyr, at nogle springer doser over eller helt undlader at hente deres recept.
Sundhed må aldrig afhænge af pengepungen. Derfor skal vi udvide velfærden, så den også dækker tænder og medicin.
Enhedslisten vil:
Fjerne brugerbetaling på tandlæge, så det fremover bliver gratis at gå til tandlægen.
Gøre receptpligtig medicin gratis for alle med det gule sundhedskort.
Bedre børneliv
Børn skal vokse op i trygge og stimulerende miljøer. Investering i dagtilbud, skoler og fritidsaktiviteter sikrer kortere ventelister, højere faglig kvalitet og mere tid til pædagogisk arbejde. Dette styrker trivsel, læring og forebygger sociale problemer.
Enhedslisten vil:
Sikre flere lærere og pædagoger i folkeskoleklasserne.
Sænke klasseloftet, så der er færre elever i klasserne.
Sikre minimumsnormeringer i alle børnehaver og vuggestuer – ikke kun på papiret.
Investere i tidlig indsats og forebyggelse, så alle børn får en god start på livet.
Sociale ydelser man kan leve af
Alle mennesker i Danmark skal have mulighed for at leve et værdigt liv. Uanset om man er på folkepension, SU eller kontanthjælp, bør ingen have så presset en økonomi, at man bliver nødt til at springe måltider over eller undvære vinterstøvler til børnene.
Enhedslisten vil:
Hæve folkepensionen.
Hæve kontanthjælpen markant og afskaffe kontanthjælpsreformen.
Genindføre det sjette SU-år.
Billigere og bedre offentlig transport
Mange danskere er afhængige af bus og tog for at komme i skole, på arbejde eller besøge familien. Den offentlige transport er vores fælles garanti for, at vi har frihed til at bevæge os rundt i landet. Samtidig er det den offentlige transport, der sikrer en grøn fremtid på transportområdet.
Desværre er det i dag både dyrt og besværligt at vælge toget eller bussen. Togbilletter på tværs af landet kan koste lige så meget som flybilletter. I landdistrikter nedlægges busruter, og afgangene bliver færre, så mange bliver tvunget til bilen.
Det er dyrt for den enkelte, skidt for klimaet og svækker sammenhængskraften i landet.
Derfor vil Enhedslisten:
Indføre en Danmarksbillet, så det bliver muligt at rejse frit rundt i landet for en fast månedlig pris.
Sikre flere busruter og flere afgange i landdistrikterne.
Omstille transporten til klimavenlige løsninger med el-busser, elektrificering af tognettet.
Billigere leasing af elbiler for familier med lave indkomster, der bor i tyndtbefolkede områder eller har langt til job eller uddannelse.
Rent drikkevand
I Danmark har vi længe været stolte af at kunne slukke tørsten ved at tænde for vandhanen. Det privilegie er desværre alvorligt truet. En ny rapport fra miljøministeriet viser, at de seneste 27 års arbejde med at beskytte grundvandet har slået fejl.  I dag er der pesticider i over halvdelen af de undersøgte drikkevandsboringer på landsplan, og Hovedstadsområdets Forsyningsselskab, HOFOR, har fundet spor af pesticider fra landbrug i drikkevandet fra fem ud af ni vandværker. Hvis fremtidige generationer også skal kunne slukke tørsten med vand fra hanen, skal vi handle nu!
Enhedslisten vil:
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej.
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer.
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden.
Beskyt natur og biodiversitet
Naturen er selve fundamentet for vores samfund. Alligevel ser vi, hvordan arter forsvinder, havene udpines, og naturområder forringes år for år. Det skyldes mangel på politisk handling og mod til at sætte grænser for de landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur.
Enhedslisten vil:
Beskytte eksisterende naturområder og genoprette truede og ødelagte områder.
Give markant mere plads til vild natur og skabe større sammenhængende naturområder, hvor biodiversiteten kan blomstre.
Indføre en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Rød og grøn klimapolitik
Klimakrisen og ulighed er uløseligt forbundet.
Globalt udleder den rigeste ene procent mere end dobbelt så meget CO2 som den fattigste halvdel af jordens befolkning. I Danmark forurener en direktør mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper.
Alligevel hersker der i dansk politik en fortælling om at ambitiøs klimahandling risikerer at forstærke uligheden i samfundet. Men med den rette klimapolitik forholder det sig i virkeligheden helt omvendt.
Forskning viser nemlig, at den rette klimaindsats kan bidrage til at mindske ulighed, globalt såvel som herhjemme, og styrke den sociale sammenhængskraft i samfundet.
Det er sådan en klimapolitik, vi i Enhedslisten går til valg på. En klimapolitik der både er grøn og rød.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Enhedslisten vil:
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Sikre lokale borgere medbestemmelse og medejerskab i energiprojekter, så lokalbefolkningen også tjener penge på de vindmøller, der står i deres by
Nej til racisme og diskrimination
Et moderne demokratisk samfund bygger på respekt, lighed og fundamentale rettigheder for alle borgere — uanset køn, etnicitet, religion, seksuel orientering eller social baggrund. Racisme, diskrimination og strukturel ulighed underminerer vores fællesskab og skaber sociale og økonomiske barrierer for de ramte borgere. Enhedslisten mener, at et stærkt fællesskab skal bygge på lige rettigheder og aktiv modstand mod diskrimination.
Enhedslisten vil:
Vi vil have reel ligebehandling – ikke bare fine ord i loven.
Indføre handlingsplan mod racisme med bindende mål.
Sikre, at hadforbrydelser bliver taget alvorligt – hver gang.
Droppe den racistiske Ghettolov
Nemmere vej til statsborgerskab
Rettigheder og deltagelse i samfundet er grundlæggende for et demokrati. I dag har mange, der lever og bidrager i Danmark, en lang og uværdig proces foran sig, før de kan blive danske statsborgere. Det skaber utryghed, økonomisk usikkerhed og begrænser deres muligheder i samfundet. Enhedslisten ønsker et statsborgerskabssystem, der inkluderer, integrerer og giver rettigheder fra dag ét – fordi man er her, arbejder her og bidrager til fællesskabet.
Enhedslisten vil:
Afskrive urimeligt stramme krav som lange opholdskrav og høje sprogprøver, der uforholdsmæssigt rykker mulighederne væk fra folk, der allerede lever her.
Gøre det nemmere at blive dansk statsborger ved at udvide undtagelserne for anciennitetskrav og dokumentationskrav.
Sikre, at personer, der har boet langt størstedelen af deres liv i Danmark, har direkte adgang til statsborgerskab uden yderligere barrierer.
Anerkend Palæstina
Siden indgåelsen af den skrøbelige våbenhvileaftale i oktober har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden. I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten vil:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Sanktionere Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.


---

# Tryg velfærd for alle | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikomraade/tryg-velfaerd-for-alle

Tryg velfærd for alle
Tryg velfærd for alle
Velfærden er rygraden i vores samfund, og vi skal beskytte og investere i den i stedet for at udhule den. Det skal ikke være antallet af nuller på bankkontoen, der afgør, om du kan få passet dine børn eller blive behandlet når du bliver syg.
Danmark er kendt over hele verden for vores velfærd. En velfærd, der som en regulær frihedsmaskine skaber muligheder og tryghed for alle danskere, uanset hvor mange penge man har på kontoen. Men regeringen er i gang med at sætte det hele over styr.
Vores velfærdssystem bliver udhulet med en enorm hastighed, og i stedet for bruger regeringen pengene på milliardstore skattelettelser til de rige. Ældre får frataget deres hjemmehjælp, børn, unge og mennesker med handicap bliver svigtet, busruter nedlægges og ventelisterne på hospitalerne og i psykiatrien vokser.
Slut med at købe sig foran i køen
Flere og flere velfærdsopgaver flyttes over i det private, så det nu er størrelsen på din pengepung, der afgør, om du har råd til helt basale ydelser. Råd til at springe over i køen til hospitalet, råd til at sende dit barn på privatskole eller råd til en værdig alderdom, hvor du både kan komme i bad og få støvsuget.
Det er den helt forkerte vej for Danmark. Men vi kan vende udviklingen, hvis vi står sammen og kræver politisk handling.
I Enhedslisten vil vi investere meget mere i vores velfærd og forhindre, at vores skattekroner ender som profit hos store private velfærdskoncerner i stedet for at blive brugt på plejehjem, pædagoger og sygeplejersker. Vi kæmper for en akut redningsplan til vores sundhedsvæsen og psykiatri, så børn og deres forældre ikke overlades til sig selv, når deres verden ramler.
Der skal flere hænder i daginstitutionerne, flere ressourcer i uddannelsessystemet og meget bedre hjælp til handicappede og udsatte borgere. Og så skal vi sikre bedre løn- og arbejdsforhold for alle dem, der arbejder i vores velfærdsstat.
På den måde kan vores velfærdssystem igen blive stærkt og trygt nok til at alle danskere – ikke kun de rigeste – kan leve præcis det liv de ønsker.
Det vil enhedslisten
Investere meget mere i vores velfærd
Have ligeløn og bedre arbejdsforhold for ansatte i velfærden
Have en redningsplan for vores sundhedsvæsen og psykiatri
Stoppe privatiseringen af velfærdsydelser
Enhedslistens mærkesager:
Lavere priser i supermarkedet
Smør, mælk, æg, brød. De samme varer, som for få år siden kostede langt mindre, sluger i dag en stadig større del af budgettet. På bare fem år er fødevarepriserne steget med over 30 procent.
Det rammer skævt. Hårdest rammes dem med de laveste indkomster, fordi de bruger en langt større del af lønnen på helt basale dagligvarer. Det kalder på politisk handling!
Et effektivt greb er at sænke momsen på mad. Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Det vil give en direkte og mærkbar lettelse ved kassen.
Men det er noget, vi ikke må glemme: Det er ikke momsen, der har drevet prisstigningerne. Og mens nogle af prisstigningerne er uundgåelig, er andre et resultat af decideret spekulation.
For når priserne stiger markant, skyldes det i alt for mange tilfælde, at de største fødevarekoncerner og dagligvarekæder udnytter kriser til at øge deres avancer. Den form for spekulation og prisfusk skal stoppes.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på alle fødevarer.
Fjerne momsen helt på frugt og grønt.
Stoppe grådighed og prisfusk hos de største fødevarekoncerner.
Oprette en særlig enhed,, der kan kulegrave priser og sætte ind mod urimelig spekulation.
Retfærdig boligpolitik
Boligmarkedet er blevet en motor for ulighed.
Mens boligpriserne i København og Nordsjælland er eksploderet, er formuerne hos dem, der allerede ejer, vokset med millioner. De enorme gevinster har i vidt omfang været skattefrie – og det har gjort boligmarkedet til en genvej til formue for nogle, mens andre er blevet hægtet af.
Samtidig er huslejerne i de store byer stukket helt af. Almindelige lønmodtagere og studerende betaler i dag op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. Det betyder, at dem, der arbejder i byerne, ikke har råd til at bo der.
Boligbeskatningen har været med til at forstærke uligheden – både mellem ejere og lejere og på tværs af landsdele. Når gevinsterne på ejerboliger i de dyreste områder kan høstes næsten skattefrit, mens lejere betaler stadig højere huslejer, skævvrider det både samfundsøkonomien og sammenhængskraften.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – ikke et investeringsobjekt.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Gratis tandlæge og medicin
I Danmark bryster vi os af vores universelle velfærdssamfund, hvor det er gratis at gå til lægen og tage på hospitalet. Men selvom vi kan være stolte af vores gratis sundhedsvæsen, er det også store og alvorlige huller i det. For mens det er gratis at få behandling for en brækket arm, kan det koste en kvart månedsløn at knække en tand.
Og selv nødvendig medicin kan være så dyr, at nogle springer doser over eller helt undlader at hente deres recept.
Sundhed må aldrig afhænge af pengepungen. Derfor skal vi udvide velfærden, så den også dækker tænder og medicin.
Enhedslisten vil:
Fjerne brugerbetaling på tandlæge, så det fremover bliver gratis at gå til tandlægen.
Gøre receptpligtig medicin gratis for alle med det gule sundhedskort.
Bedre børneliv
Børn skal vokse op i trygge og stimulerende miljøer. Investering i dagtilbud, skoler og fritidsaktiviteter sikrer kortere ventelister, højere faglig kvalitet og mere tid til pædagogisk arbejde. Dette styrker trivsel, læring og forebygger sociale problemer.
Enhedslisten vil:
Sikre flere lærere og pædagoger i folkeskoleklasserne.
Sænke klasseloftet, så der er færre elever i klasserne.
Sikre minimumsnormeringer i alle børnehaver og vuggestuer – ikke kun på papiret.
Investere i tidlig indsats og forebyggelse, så alle børn får en god start på livet.
Sociale ydelser man kan leve af
Alle mennesker i Danmark skal have mulighed for at leve et værdigt liv. Uanset om man er på folkepension, SU eller kontanthjælp, bør ingen have så presset en økonomi, at man bliver nødt til at springe måltider over eller undvære vinterstøvler til børnene.
Enhedslisten vil:
Hæve folkepensionen.
Hæve kontanthjælpen markant og afskaffe kontanthjælpsreformen.
Genindføre det sjette SU-år.
Billigere og bedre offentlig transport
Mange danskere er afhængige af bus og tog for at komme i skole, på arbejde eller besøge familien. Den offentlige transport er vores fælles garanti for, at vi har frihed til at bevæge os rundt i landet. Samtidig er det den offentlige transport, der sikrer en grøn fremtid på transportområdet.
Desværre er det i dag både dyrt og besværligt at vælge toget eller bussen. Togbilletter på tværs af landet kan koste lige så meget som flybilletter. I landdistrikter nedlægges busruter, og afgangene bliver færre, så mange bliver tvunget til bilen.
Det er dyrt for den enkelte, skidt for klimaet og svækker sammenhængskraften i landet.
Derfor vil Enhedslisten:
Indføre en Danmarksbillet, så det bliver muligt at rejse frit rundt i landet for en fast månedlig pris.
Sikre flere busruter og flere afgange i landdistrikterne.
Omstille transporten til klimavenlige løsninger med el-busser, elektrificering af tognettet.
Billigere leasing af elbiler for familier med lave indkomster, der bor i tyndtbefolkede områder eller har langt til job eller uddannelse.
Rent drikkevand
I Danmark har vi længe været stolte af at kunne slukke tørsten ved at tænde for vandhanen. Det privilegie er desværre alvorligt truet. En ny rapport fra miljøministeriet viser, at de seneste 27 års arbejde med at beskytte grundvandet har slået fejl.  I dag er der pesticider i over halvdelen af de undersøgte drikkevandsboringer på landsplan, og Hovedstadsområdets Forsyningsselskab, HOFOR, har fundet spor af pesticider fra landbrug i drikkevandet fra fem ud af ni vandværker. Hvis fremtidige generationer også skal kunne slukke tørsten med vand fra hanen, skal vi handle nu!
Enhedslisten vil:
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej.
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer.
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden.
Beskyt natur og biodiversitet
Naturen er selve fundamentet for vores samfund. Alligevel ser vi, hvordan arter forsvinder, havene udpines, og naturområder forringes år for år. Det skyldes mangel på politisk handling og mod til at sætte grænser for de landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur.
Enhedslisten vil:
Beskytte eksisterende naturområder og genoprette truede og ødelagte områder.
Give markant mere plads til vild natur og skabe større sammenhængende naturområder, hvor biodiversiteten kan blomstre.
Indføre en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Rød og grøn klimapolitik
Klimakrisen og ulighed er uløseligt forbundet.
Globalt udleder den rigeste ene procent mere end dobbelt så meget CO2 som den fattigste halvdel af jordens befolkning. I Danmark forurener en direktør mere end 10 gange så meget som en SOSU-hjælper.
Alligevel hersker der i dansk politik en fortælling om at ambitiøs klimahandling risikerer at forstærke uligheden i samfundet. Men med den rette klimapolitik forholder det sig i virkeligheden helt omvendt.
Forskning viser nemlig, at den rette klimaindsats kan bidrage til at mindske ulighed, globalt såvel som herhjemme, og styrke den sociale sammenhængskraft i samfundet.
Det er sådan en klimapolitik, vi i Enhedslisten går til valg på. En klimapolitik der både er grøn og rød.
Den grønne omstilling behøver ikke gøre det dyrere at være dansker – tværtimod. For i en retfærdig klimapolitik, er det ikke alle dem med lave og almindelige indkomster, der skal betale gildet – det skal den elite, der både tjener og forurener mest.
Enhedslisten vil:
Reducere Danmarks CO2-uslip med 90 procent i 2035 og være klimaneutral i 2040
Indføre en høj CO2-afgift – dem, der forurener mest, skal betale mest
Sikre lokale borgere medbestemmelse og medejerskab i energiprojekter, så lokalbefolkningen også tjener penge på de vindmøller, der står i deres by
Nej til racisme og diskrimination
Et moderne demokratisk samfund bygger på respekt, lighed og fundamentale rettigheder for alle borgere — uanset køn, etnicitet, religion, seksuel orientering eller social baggrund. Racisme, diskrimination og strukturel ulighed underminerer vores fællesskab og skaber sociale og økonomiske barrierer for de ramte borgere. Enhedslisten mener, at et stærkt fællesskab skal bygge på lige rettigheder og aktiv modstand mod diskrimination.
Enhedslisten vil:
Vi vil have reel ligebehandling – ikke bare fine ord i loven.
Indføre handlingsplan mod racisme med bindende mål.
Sikre, at hadforbrydelser bliver taget alvorligt – hver gang.
Droppe den racistiske Ghettolov
Nemmere vej til statsborgerskab
Rettigheder og deltagelse i samfundet er grundlæggende for et demokrati. I dag har mange, der lever og bidrager i Danmark, en lang og uværdig proces foran sig, før de kan blive danske statsborgere. Det skaber utryghed, økonomisk usikkerhed og begrænser deres muligheder i samfundet. Enhedslisten ønsker et statsborgerskabssystem, der inkluderer, integrerer og giver rettigheder fra dag ét – fordi man er her, arbejder her og bidrager til fællesskabet.
Enhedslisten vil:
Afskrive urimeligt stramme krav som lange opholdskrav og høje sprogprøver, der uforholdsmæssigt rykker mulighederne væk fra folk, der allerede lever her.
Gøre det nemmere at blive dansk statsborger ved at udvide undtagelserne for anciennitetskrav og dokumentationskrav.
Sikre, at personer, der har boet langt størstedelen af deres liv i Danmark, har direkte adgang til statsborgerskab uden yderligere barrierer.
Anerkend Palæstina
Siden indgåelsen af den skrøbelige våbenhvileaftale i oktober har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden. I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten vil:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Sanktionere Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.


---

# Folketingsvalg 2026 | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikere/folketingsvalg-2026

SPIDSKANDIDATER TIL FOLKETINGSVALGET 2026
Her kan du møde nogle af de kandidater, der stiller op for Enhedslisten til folketingsvalget 2026
Christoffer Emil JexenClara TurmsEdith VelsEva FlyvholmIbrahim BenliLeila StockmarrLisbeth TorfingLouis JacobsenMaria TemponerasMathilde VintherPeder HvelplundPelle DragstedPil ChristensenRasmus VestergaardReza JavidRosa LundRuna Friis HansenSelma BoløSinem Dybvad DemirStine Ry AndersenTrine MachVictoria Velásquez


---

# Folketings­­­medlemmer | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikere/folketingsmedlemmer

MEDLEMMER AF FOLKETINGET
Enhedslisten har 9 folkevalgte medlemmer af Folketinget. Folketingsmedlemmerne repræsenterer vores værdier og kæmper for et grønnere, mere solidarisk og retfærdigt Danmark. Her kan du læse om deres ansvarsområder og politiske fokus.
Pelle DragstedPolitisk ordfører
Ordfører for SkatRosa LundOrdfører for Erhverv, Ret, Ligestilling, Handicap, IT og DemokratiTrine Pertou MachOrdfører for Finans, Udvikling, Udenrigspolitik, Nordisk Samarbejde, Færøerne, Grønland, Arktis og KirkeSøren SøndergaardOrdfører for EU, Europarådet, Udlændinge, Forsvar og Beredskab, Kultur, Medier og IdrætVictoria VelásquezOrdfører Beskæftigelse, Arbejdsmarked, Integration, Arbejdsmiljø, Socialpolitik og ErhvervSøren Egge RasmussenOrdfører for Bolig, Dyrevelfærd, Energi, Fiskeri, Forsyning, Fødevare og LandbrugMai VilladsenOrdfører for Børn, Unge, Familie, Uddannelse og undervisning, Forskning, Kommuner, LanddistrikterPeder HvelplundGruppeforperson
Ordfører for Indfødsret, Psykiatri, Sundhed, ÆldreLeila StockmarrOrdfører for Klima, Miljø, Natur og Transport


---

# EU-Parlamentet | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikere/eu-parlamentet

EU-PARLAMENTET
Enhedslisten har et Medlem af EU-Parlamentet
EU-PARLAMENTET
Enhedslisten har et medlem af EU-Parlamentet
Per ClausenMedlem af EU-Parlamentet


---

# Regionsråd | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikere/regionsraad

Regionsråd
Region MidtjyllandElse Kayser29442832elsekayser@gmail.comRegion NordjyllandSusanne Flydtkjær26853497flydtkjaer@gmail.comRegion SyddanmarkMartin Schmidt Konradsen71790909mkonradsen@pm.meRegion ØstdanmarkBruno JerupNæstformand sundhedsråd Midt og Vestsjælland21643430brunoj@regionsjaelland.dkGül ÖzcanMedlem af sundhedsråd Amager og VestegnenHelena Hedegaard UdsenMedlem af sundhedsråd København Omegn NordSanne FriborgMedlem af sundhedsråd Hovedstaden25146274sfri@live.dkTormod OlsenGruppeformand, formand Sundhedsråd Amager og Vestegnen40309027tormod.olsen@regionh.dk


---

# Byråd | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politikere/byraad

Byråd
AalborgLasse Olsen61764222lasse.o@enhedslisten.dkVictor Holmfort31333909vholmfortel@gmail.comAarhusIsabella HeilmannJeppe Ulrich Lomholt23663298jeppe.ulrich.lomholt@aarhus.dkSarah JarsboSarah.jarsbo@enhedslisten.dkAlbertslundBodil Marie GardeHelge Bo Jensen61621679helgeboj@mail.tele.dkAllerødEmil Ulrik Andersen22624175euandersen@gmail.comSally Dorthea Fischer5099622810455871@kp.dkAssensKaj Alstrup53771298alstrup.kaj@gmail.comBallerupMuhammad Ali Abbasi30205508abbasidk@gmail.comStine Rahbek Pedersen41751020stinerahbek@outlook.dkBornholmHelle Munk Ravnborghelle.munk.ravnborg@gmail.comMorten Riis20331727morten.riis@brk.dkBrøndbyFatih Baran53311178fatih_baran_2@hotmail.comMona Fedders Prag20959644m_prag@hotmail.comBrønderslevChristina Eilers22137367chrei@99454545.dkEgedalHelle Wilken Bovien51896640hellebovien@hotmail.comEsbjergHenning Hyllested61620915henning.hyllested@gmail.comSarah Nørris25135004sac1@esbjerg.dkFaaborg-MidtfynMorten Clausager SchjøttFanøLasse Harder Schousboelasse@enhedslisten.dkFavrskovThake Fogh Cordtthco@favrskov.dkFaxeThomas Spange Olsen29900199thomasspange@icloud.comFredensborgBjørn Svensson40459533bjsv@fredensborg.dkFredericiaCarsten O. JørgensenCecilie Roed Schultz61331632cecilie.schultz@fredericia.dkFrederiksbergBianca Vitting26464978Bica03@frederiksberg.dkEmil Samaras31411175ee@samaras.dkPil YildizRasmus Holme Nielsen60818070Rasmus.holme@enhedslisten.dkFrederikssundRasmus Petersen26715702raspet42@gmail.comFuresøØjvind Vilsholm20274465vilsholm@enhedslisten.dkGentofteFrederik Dehlholm22811141freddehl@mail.tele.dkGladsaxeLotte KleinMichael Dorph Jensen24810316michaeldorphjensen@gmail.comTorben Madsen61556303tma@dhigroup.comGlostrupSelim BaranGreveMehmet Zeki Dogru27595543amozeki@hotmail.comGribskovMichael Hemming Nielsen22857363GuldborgsundBente Lerche-Thomsen50974088HaderslevSvend Brandt21216397HalsnæsThue Lundgaard50918785HelsingørEmilie V. SchumacherMalthe Jacobsen29795328malthe.jacobsen@hotmail.comHerlevIbrahim Benli60377641ibrahim.benli@enhedslisten.dkMarianne Dithmer26790432marianne.dithmer@gmail.comHillerødTue Tortzen22857362HjørringHolger KjærgaardHolbækMorten Stig PedersenHorsensLisbeth Torfing22159347lisbeth.torfing@enhedslisten.dkHvidovreKarin KofodHøje-TaastrupEmil Viskum40794974KalundborgNiels Erik Danielsen21571158KertemindeHeino SallingKoldingBenny Dall30600988benny.dall@gmail.comKøbenhavnAmran Daahir HassanCharlotte Lund61240271Emma Bach30924701Emma_bach@kk.dkGorm Anker Gunnarsen20879913Günay UstaJonas HeidariKarina Vestergård Madsen61240267karina_vestergard_madsen@kk.dkKlaus Goldschmidt Henriksen26182684klaus@spuk.dkKnud Holt Nielsen30180827knud_holt_nielsen@kk.dkLine Barfod20731004line@barfod.orgMaria Sofie Petersenmariasofiepetersen@gmail.comMikkel Skovgaard26249274mikkel_skovgaard@kk.dkRosa Agersnap BoneShukri DolKøgeNiels Rolskov26234933niels@rolskov.netLejreAmanda Amadea BaduIvan Mott21536285ivmo@lejre.dkLollandBirthe Lauridsenbirthe.ehllolland@outlook.dkMarie Louise VilladsenLyngby-TaarbækHenrik Bang23114739MiddelfartLasse Schmücker71112829lasseschmucker@yahoo.dkNæstvedTommy Lindegaard30401956tommy@123mail.dkOdderMariann WintherNiels JacobsenOdenseMette SkaarupReza Javid71676720reza@javid.dkOdsherredJeppe Ravn28629911jeppe.natteravn@gmail.comRandersKarina Hjorth-khjorth@oncable.dkRingstedMona MusseRoskildeAnna Bondo Nielsen29426759anna.bondo@kastelsvej.dkBirgitte BaktoftDanny Nielsend_nlsn@outlook.dkRudersdalChristoffer Emil Jexen51895888jorgensen87@gmail.comRødovreNecla Baran20226070neclabaran@yahoo.dkPeter Mikkelsen40935653peter.mikkelsen@enhedslisten.dkSilkeborgPeter Sig Kristensen51509125petersig.kristensen@silkeborg.dkSigne Haahr Lindegaard40812971signe.h.lindegaard@gmail.comSkanderborgPeter Kjær20652469eterkj@gmail.comSlagelseThomas Clausen53257849thocc@slagelse.dkSorøEva Flyvholm31327725eva_flyvholm@hotmail.comRebecca Broholm-LittleSvendborgHelle WisbechHelle.wisbech@svendborg.dkIb Knudsen24886798ib.knudsen@svendborg.dkJesper Kiel29259530jesper.kiel@svendborg.dkJohan Weltzin Kristensenjohan.weltzin.kristensen@svendborg.dkSyddjursJesper Yde Knudsen23839891jesper@ydeknudsen.dkSønderborgAsger Romme Andersen51363510baggerromme@hotmail.comTårnbyFilip BresonFilipBresonEnhedslisten@gmail.comKim LarsenThistedKamilla Kjeldgaard FuttrupMichael Riber Jørgensen24238784mrj@thisted.dkVallensbækJens Ove Bayjob@jensovebay.dkViborgAksel Rosager Johansen28886328aksel.rosager.johansen@gmail.comVordingborgEva Birch ChristensenMorten Hjort


---

# Abort | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/abort

Abort
Fri og sikker abort
Retten til abort er en fuldstændigt fundamental frihedsrettighed, da den sikrer retten til at bestemme over egen krop og egen fremtid. Vi er stolte over, at Enhedslisten har spillet en central rolle sammen med en række kvinderets– og sundhedsorganisationer i at få rykket grænsen for den frie abort fra uge 12 til uge 18, at få fjernet kravet om at en ung skal have forældres samtykke til en abort og at de fem regionale abortsamråd er erstattet af et abortnævn. Vi har gjort aborten langt friere og styrket retten til egen krop.
Enhedslisten mener fortsat, at abortgrænsen burde være uge 22, men er stolte over de forbedringer den nye abortlovgivning i 2025 har betydet. Retten til abort er under pres i mange lande, hvilket kræver at vi herhjemme står stærkt og solidarisk sammen med alle, der kæmper globalt for adgangen til frie og sikre aborter.
Tilbage


---

# Afgifter og moms | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/afgifter-og-moms

Afgifter og moms
Afgifter på varer og tjenester bidrager til finansieringen af vores velfærdssamfund – fra sundhedsvæsen og skoler til veje og den grønne omstilling.
Vi mener, at det giver mening at have afgifter på forbrugsvarer, som skader klima og miljø, da det reducerer forbruget af disse varer. Samtidig skal borgere sikres, så de stadig kan dække et almindeligt husholdningsbudget. Derfor skal højere grønne afgifter, fx på fødevarer, kompenseres til de borgere, der har mindst, så overgangen til et grønnere samfund bliver retfærdig.
Dertil mener vi, at momsen skal sænkes på fødevarer – priserne er blevet for høje. Momsen på frugt og grønt skal afskaffes og momsen på andre fødevarer skal halveres.
Tilbage


---

# Anbragte børn og unge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/anbragte-boern-og-unge

Anbragte børn og unge
Målet med anbringelser skal være tidlige og rigtige anbringelser – aldrig flere anbringelser. I nogle tilfælde kan det være nødvendigt, at et barn anbringes uden for hjemmet. Men det bør altid være allersidste udvej. Før det sker, skal familierne have langt mere støtte, rådgivning og hjælp.
Anbringelser har i dag en social slagside. Mange familier i fattigdom kommer lettere i kommunernes søgelys, og fattigdom slider på overskuddet og evnen til at skabe trygge rammer for børnene. Derfor skal vi som samfund gribe tidligere ind i omkringliggende problemer hos et barn i mistrivsel. Det kræver en indsats, der både ser på økonomi, bolig, sundhed og forældrenes trivsel.
Samtidig skal børn og unge, der bliver anbragt, sikres flere rettigheder, bedre tilsyn og mere medbestemmelse. Alt for mange oplever at stå alene, når de fylder 18 år og mister støtten fra systemet. Det skal vi ændre. En anbringelse skal give et bedre liv – ikke et brud med fællesskabet.
Enhedslisten mener:
Alle anbragte børn og unge skal have ret til efterværn, når de fylder 18 år.
Den forebyggende og tidlige indsats skal styrkes med to socialrådgivere på komplekse børnesager, loft over sagsantal og fast tilknytning af socialrådgivere til skoler og dagtilbud.
Familieretssystemet skal forbedres med kortere sagsbehandlingstider og fokus på barnets bedste.
Vi skal bekæmpe fattigdom som årsag til mistrivsel ved at afskaffe fattigdomsydelser, gennemføre en national handleplan mod børnefattigdom og en målrettet indsats mod unge i fattigdom.
Socialtilsynene skal have flere ressourcer og fagligheden skal styrkes og opfølgningen på døgninstitutioner forbedres.
Antallet af magtanvendelser skal reduceres, og der skal følges tættere op, når de finder sted.
Der skal oprettes en børneombudsmand i overensstemmelse med De Anbragtes Vilkår, der bistår og hjælper børn og unge efter magtanvendelser i deres anbringelse
Forældre til børn, der anbringes, skal have ret til hjælp og støtte – både før, under og efter en anbringelse.
Tilbage


---

# Arbejdsløshed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/arbejdsloeshed

Arbejdsløshed
Arbejdsløshed er et åg, der rammer både mennesker og samfund. Den kan ruinere den enkelte økonomisk og psykisk. Den kan rive bunden ud af hele samfund.
I perioder har vi været forskånet for massearbejdsløshed. Men kriserne vender altid tilbage i en kapitalistisk økonomi. For systemet bygger på modsætningen mellem orden i den enkelte virksomhed og anarki i økonomien som helhed.
Tryghed ved arbejdsløshed og sygdom
Alle på arbejdsmarkedet kan blive ramt af arbejdsløshed eller sygdom. Derfor har det altid været en af arbejderbevægelsens vigtigste opgaver at skabe tryghed i de situationer. Med opbygningen af velfærdsstaten lykkedes det i høj grad at give folk en reel sikkerhed, hvis uheldet ramte.
Men i de seneste 15-20 år er trygheden blevet undergravet af forringelser på stribe. Dagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge og førtidspension er gradvist blevet svækket. Resultatet er, at der i dag kun er et kort skridt fra at miste jobbet til økonomisk ruin.
Det er ikke kun et problem for den enkelte, men for hele arbejderklassen. Når folk frygter at miste jobbet, bliver det sværere at stå sammen og sige fra overfor urimelige krav fra arbejdsgiverne. Og endnu sværere at tage kampen for bedre vilkår, hvis det indebærer risiko for strejke eller konflikt. Frygt svækker solidaritet.
Forringelserne er blevet gennemført af skiftende regeringer. Og udviklingen forsætter – ofte med argumentet om, at det skal være dyrere at være arbejdsløs for at øge ”arbejdsudbuddet”. Samtidig er ydelserne blevet udhulet af en skattepolitik, der tilgodeser de rigeste.
Enhedslisten vil en helt anden vej. Vi vil styrke dagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge og førtidspension, så ingen skal frygte økonomisk ruin ved arbejdsløshed eller sygdom. Tryghed er ikke en luksus – det er en forudsætning for et stærkt arbejdsmarked, hvor vi som lønmodtagere kan stå sammen og tage kampen for bedre løn og vilkår.
Tilbage


---

# Arbejdspligt | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/arbejdspligt

Arbejdspligt
Arbejdspligten og virksomhedspraktik – stop løndumping
I 2025 har kommunerne kunnet sende kontanthjælpsmodtagere i “arbejdspligt”, hvor de udfører ordinært arbejde for deres ydelse. Kommunerne kan nu pålægge næsten alle kontanthjælpsmodtagere på mindstesatsen op til 37 timers arbejde om ugen. Det er i realiteten statsorganiseret løndumping, fordi arbejdet ofte udføres langt under den overenskomstmæssige mindsteløn, uden pension, tillidsrepræsentant eller andre rettigheder.
Problemet findes også i virksomhedspraktik, hvor arbejdsløse og syge sendes ud på private virksomheder og arbejder for kontanthjælp eller dagpenge under normale lønvilkår. Praktikken kan vare op til fire uger, men virksomheder kan hurtigt få en ny praktikant, så problemet gentages.
Enhedslistens forslag:
Afskaffelse af arbejdspligten
Tilbud om uddannelse eller ordinær beskæftigelseArbejdsløse skal have adgang til uddannelse eller arbejde på overenskomstmæssige vilkår, så de kan komme videre på arbejdsmarkedet uden at blive udnyttet.
Med disse tiltag sikrer vi både værdighed for den enkelte og styrker overenskomsterne på hele arbejdsmarkedet
Tilbage


---

# Arne-pension | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/arne-pension

Arne-pension
En god idé, der skal gøres bedre
Arne-pensionen (tidlig pension) blev skabt for at give folk med lange, slidende arbejdsliv mulighed for at trække sig tidligere tilbage. Det var et vigtigt skridt – men desværre er ordningen i dag alt for snæver.
For få får adgang – og ydelsen er for lav
Kravene til at få Arne-pension er så stramme, at alt for få reelt kan bruge ordningen. Mange, der har haft et langt og hårdt arbejdsliv, falder igennem – og dem, der slipper igennem nåleøjet, får en ydelse, der ikke er til at leve af.
Samtidig stiger alderskravet i takt med folkepensionsalderen. Det betyder, at Arne-pensionen langsomt bliver udhulet – og i sidste ende risikerer at være symbolsk.
Enhedslisten vil gøre op med urimelighederne
Vi kæmper for, at flere kan få ret til Arne-pension – og at det ikke kun gælder dem, der kan dokumentere et helt arbejdsliv i Danmark. Vi vil:
Lempe adgangskravene, så flere med hårdt fysisk arbejde kan få tidlig pension
Hæve ydelsen, så man faktisk kan leve et værdigt liv – også før folkepensionsalderen
Frakoble pensionsalderen i Arne-pensionen fra folkepensionsalderen, så ordningen ikke bliver sværere og sværere at få adgang til over tid
Fordi det er ret og rimeligt
Hvis man har knoklet i 40 år, skal man kunne trække sig tilbage, mens helbredet stadig holder. Arne-pensionen skal ikke være for de få – men for dem, der har betalt prisen gennem et helt arbejdsliv.
Tilbage


---

# Atomkraft | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/atomkraft

Atomkraft er ikke vejen frem
Atomkraft bliver ofte præsenteret som en del af løsningen på klimakrisen. Men det er en blindgyde for Danmark – både økonomisk, sikkerhedsmæssigt og klimamæssigt.
Langsomt, dyrt og risikabelt
Det tager årtier at planlægge og bygge atomkraftværker. Det er en ekstremt dyr teknologi, og intet land i verden har endnu fundet en fuldt holdbar løsning på det radioaktive affald. Det kan vi ikke vente på – klimaet kalder på handling nu.
Samtidig vil atomkraft gøre os afhængige af import af uran fra Putins Rusland. Det er hverken sikkert eller selvstændigt.
Vi har allerede løsningen – og den virker
Danmark er blandt verdens førende, når det gælder vedvarende energi. Vi har vind, sol og smarte elnet, der kan udveksle energi med vores nabolande. Det er hurtigere, billigere og langt mere bæredygtigt end at bygge atomkraftværker.
Enhedslisten siger klart nej til atomkraft
Vi kæmper for:
100 % vedvarende energi uden atomkraft
Investeringer i solceller og vindmøller – ikke reaktorer
Et stærkt europæisk elnet, hvor vi deler energien og sikrer forsyning
Mere forskning i energilagring og fleksibel forsyning
Tilbage


---

# Aviser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/aviser

Aviser
Uden kritiske medier – intet demokrati
Vi har brug for stærke, uafhængige og mangfoldige medier i Danmark. Men det kræver politisk vilje at sikre, at nyheder ikke kun produceres for profit – og at demokratiet ikke overlades til algoritmer og kliklogik.
Derfor forsvarer vi pressestøtten
Kritisk journalistik koster penge. Hvis vi overlader nyhedsformidling til markedskræfterne alene, ender vi med færre lokale aviser, ringere dækning og mediekoncerner, der jager klik frem for at holde magten i ørerne. Derfor arbejder vi i Enhedslisten for at:
styrke den statslige mediestøtte, så medier kan fokusere på kvalitet frem for annonceindtægter
sikre lokaljournalistik i hele landet, også udenfor de store byer
styrke public service og modgå tech-giganternes dominans
De store platforme suger annoncekronerne ud af medierne
Google og Meta tjener milliarder på danskernes data og nyhedsforbrug – uden at betale for det indhold, de tjener på. Det er helt skævt. Vi mener:
Tech-giganter skal betale for nyhedsindhold, ligesom de skal beskattes retfærdigt
Der skal være krav om gennemsigtighed og ansvar for algoritmernes konsekvenser
Et frit medielandskab kræver politisk handling
Vi kæmper imod den stigende mediekoncentration, hvor få ejere kontrollerer store dele af nyhedsstrømmen. Det er farligt for ytringsfriheden og demokratiet, hvis de samme få stemmer sætter dagsordenen.
Enhedslisten siger:
Stop tech-giganternes dominans og styr kontrollen med digitale platforme
Styrk støtten til aviser og medier – især de små og lokale
Giv public service et løft – ikke flere nedskæringer
Tilbage


---

# Banker | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/banker

Banker
Banker skal tjene samfundet – ikke snyde det
Bankerne i Danmark skovler i disse år milliarder ind i profit – mens almindelige mennesker betaler prisen. Bankerne hæver gebyrer, laver rentefinter og afviser kunder, de ikke gider have. Resultatet er et uretfærdigt finanssystem, hvor det er sværest for dem med mindst.
En finanssektor for de få – eller for os alle?
Mange borgere og små erhvervsdrivende kæmper med at få adgang til helt basale bankydelser. Samtidig nægter flere banker at tage imod kontanter – selvom det stadig er lovligt betalingsmiddel. Det rammer især ældre, udsatte og dem uden digitale løsninger.
I Enhedslisten mener vi, det er uacceptabelt. Banksektoren skal tjene fællesskabet – ikke plyndre det.
Vi vil:
Sikre retten til en basal betalingskonto for alle – også socialt udsatte og iværksættere
Oprette en offentligt ejet bank, der kan tilbyde fair og sikre løsninger uden profitmotiv
Tvinge bankerne til at modtage kontanter, så ingen udelukkes fra økonomien
Indføre loft over rentemarginalen, så bankerne ikke tjener massivt på forskellen mellem ind- og udlånsrenter
Et mere demokratisk finanssystem
Vi kæmper for et alternativ til de store, profitstyrede banker. Det betyder:
Mere plads til foreningsejede realkreditinstitutter, sparekasser og andelskasser
Transparens i bankernes priser og praksis
En banksektor, der understøtter grøn omstilling og sociale formål – ikke spekulation
Tilbage


---

# Biodiversitet | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/biodiversitet

Biodiversitet
Naturens krise er også vores krise
Vi er afhængige af naturen for at overleve: rent drikkevand, ren luft, mad på bordet og hjælp i klimakampen. Men biodiversiteten i Danmark er i frit fald. Arter forsvinder, økosystemer kollapser – og det bliver værre hver dag.
Naturen har brug for plads, ro og respekt
I Enhedslisten kæmper vi for at give naturen den plads og beskyttelse, den fortjener – ikke for vores skyld alene, men for kommende generationers.
Vi vil:
Have en stærk naturlov med bindende mål for biodiversitet i 2030
Beskytte 30 % af land og hav – hvoraf 10 % skal være strengt beskyttet natur
Oprette 35 naturnationalparker på mindst 100.000 hektar
Genskabe urørt skov i mindst 25 % af den eksisterende skov inden 2030
Et opgør med naturødelæggelse
Vi vil gøre op med landbrugs- og industriinteresser, der undergraver vores natur. Danmark skal ikke være en losseplads for pesticider og gylle – men et grønt og levende land med plads til bier, fugle og mennesker.
Tilbage


---

# Bolig | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/bolig

Bolig
Vores boliger er blevet en motor til ulighed.
På den ene side sidder lejere i de store byer, hvor priserne er på himmelflugt, om hvor studerende og almindelige lønmodtagere kan stå i en situation, hvor de skal betale op mod 13.000 kr. om måneden for et enkelt værelse i København. På den anden side står folk i landdistrikterne med faldende huspriser grundet alt fra udflytning til forurening fra svinefabrikker til manglende midler til at energirenovere sit hjem. Og på den tredje side står folk i almene boliger, der skal rives ned på grund af en racistisk ghettolov.
Danmark skal ikke være et land hvor det i byerne er det umuligt at få en bolig, og hvor det i mange landdistrikter er umuligt at komme af med sin bolig. Det skal ikke være et land, hvor byggeriet af billige almene boliger falder, hvor nogle bliver mangemillionærer på boligspekulation, og hvor ghettoloven smider folk uretmæssigt ud af deres hjem.
For Enhedslisten er det grundlæggende princip klart: Boliger er en rettighed – alle steder i landet.
Enhedslisten vil derfor:
Indføre en skat på boliggevinster på 15 pct. af den del af gevinsten, der ligger over 1.000.000 kr.
Indføre et landsdækkende loft over huslejen i private udlejningsejendomme.
Sikre flere betalelige boliger i de store byer, så almindelige mennesker har råd til at bo tæt på deres arbejde og uddannelse.
Dække mere af omkostningerne til lavindkomstgrupper til energirenovering og grønne varmekilder.
Droppe Ghettoloven.
Tilbage


---

# Bortadoption | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/bortadoption

Bortadoption
Tvangsadoption er et af de mest indgribende tiltag, man kan foretage i et barns og en families liv. Siden 2020 er antallet af tvangsadoptioner steget markant. I sjældne og ekstreme tilfælde kan en bortadoption være nødvendig, men det skal altid være allersidste udvej. Økonomi må aldrig være begrundelsen – desværre viser erfaringen, at kommunerne nogle gange ser bortadoption som en billigere løsning.
Tvangsadoptioner rammer socialt skævt. Mange børn, der bliver bortadopteret, kommer fra familier med fattigdom, sygdom eller komplekse sociale problemer. Derfor skal indsatsen fokusere på forebyggende og socialpædagogisk støtte, så børn kan vokse op i trygge og kærlige rammer, og forældre får hjælp til at give deres barn en stabil barndom.
Når et barn først er bortadopteret, skal forældrene ikke efterlades uden støtte. Vi skal tage hånd om de langvarige konsekvenser af et så voldsomt og definitivt indgreb, både for barnet og forældrene.
Enhedslisten vil:
Styrke retstillingen for forældre med bortadopterede og anbragte børn
Styrke retstillingen for bortadopterede og anbragte børn, så de får mere indflydelse på deres eget liv.
Sætte ind overfor de omkringliggende problemer, som fattigdom, ved at afskaffe fattigdomsydelser og vedtage en national handleplan mod børnefattigdom.
Styrke den forebyggende og tidlige indsats ved at sikre to socialrådgivere på komplekse børnesager, loft over antal sager pr. socialrådgiver samt tilknytning af socialrådgivere til skoler og dagtilbud.
Sikre at forældre med børn, der anbringes eller bortadopteres, får hjælp og støtte før, under og efter en bortadoption.
Bortadoption skal være undtagelsen, ikke normen. Fokus skal altid være på støtte, forebyggelse og barnets og familiens trivsel frem for økonomiske overvejelser.
Tilbage


---

# Centralisering | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/centralisering

Centralisering
Stop centraliseringen – styrk nærdemokratiet
Velfærden skal ikke centraliseres. Den skal være tæt på dig. Men når skoler, daginstitutioner og hospitaler lukker i mindre byer og landområder, mister borgerne både velfærd og indflydelse.
Enhedslisten siger:
Nej til lukning af lokale skoler og børnehaver
Nej til centralisering af sundhedsvæsen og myndigheder
Ja til lige adgang til velfærd – uanset hvor du bor
Ja til nærdemokrati og lokale beslutninger
Centralisering er ikke en naturlov – det er et politisk valg
Når skatten sænkes for de rigeste, mangler der penge til velfærd i hele landet. Og velfærden flytter fra landområderne til storbyerne.
Vi vil den modsatte vej: Mere velfærd – tættere på mennesker uanset hvor de bor.
Lighed kræver nærhed
Uanset om du bor i Vestjylland, på Lolland eller midt i København, skal du have adgang til tryg velfærd og reel demokratisk indflydelse på din hverdag.
Tilbage


---

# Cybersikkerhed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/cybersikkerhed

Cybersikkerhed
Cybersikkerhed er samfundssikkerhed
Data og IT er rygraden i vores samfund – fra sygehuse til skat, fra private mails til kritisk infrastruktur. Derfor skal cybersikkerhed være åben, gennemsigtig og demokratisk forankret.
Derfor foreslår Enhedslisten:
Ny civil myndighed for cybersikkerhed
Mere gennemsigtighed og uafhængigt tilsyn
Beskyttelse af hele samfundet – ikke kun staten
Cybersikkerhed ud af Forsvarets Efterretningstjeneste
Hvorfor det haster
I dag ligger ansvaret hos Forsvarets Efterretningstjeneste (FE). Men FE arbejder lukket, med minimal offentlig indsigt og begrænset demokratisk kontrol. Det svækker tilliden og efterlader både borgere, virksomheder og civilsamfund dårligt beskyttet.
Vi vil have åbenhed, ikke hemmelighedskræmmeri
Et trygt digitalt Danmark kræver, at cybersikkerheden ikke bare handler om statens interesser, men om hele samfundets behov og rettigheder. Derfor mener vi, at cybersikkerhed bør prioriteres højere.
Tilbage


---

# Daginstitutioner | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/daginstitutioner

Daginstitutioner
Trygge børn kræver nok voksne
De første år former vores børns liv og muligheder. Børn har brug for ro, omsorg og tid til at lege. Derfor er det afgørende med vuggestuer og børnehaver, med plads og tid til alle børn. For at sikre en tryg barndom. Men i alt for mange daginstitutioner er der for få voksne og for lidt tid til det enkelte barn. Det går ud over både trivsel, udvikling og fællesskab.
Enhedslisten vil sikre:
Flere pædagoger i vuggestuer og børnehaver
Tid til leg og læring – ikke tests og koncepter fra konsulenter
Stop for profit i daginstitutioner – pengene skal gå til børnene
Minimumsnormeringer er en sejr – men vi er ikke i mål
Lovgivning om minimumsnormeringer var et vigtigt skridt. Men andelen af uddannede pædagoger falder, og mange børn får ikke den hjælp, de har brug for.
Vi kæmper for flere fagligt dygtige pædagoger, der kan skabe trygge rammer og hjælpe alle børn ind i fællesskaberne – uanset baggrund. Og for faktiske minimumsnormeringer, det pædagogiske personale og børnene kan mærke på gulvet, og ikke kun på papiret. Hvor sygemeldte kollegaer ikke tæller med.
Børn er ikke forretninger
Vi siger klart nej til, at private aktører skal kunne trække overskud ud af vores daginstitutioner. Vores skattekroner skal gå til børn – ikke til profit.
Vi ved, at det er nødvendigt at tage politiske beslutninger, der har børn, lærere og pædagoger i fokus.
Tilbage


---

# Dagpenge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/dagpenge

Dagpenge
Dagpenge – tryghed for alle lønarbejdere
Dagpengene er en af fagbevægelsens største tryghedsskabende ordninger. Over 2,2 millioner lønarbejdere er medlemmer af a-kasserne og finansierer selv ordningen gennem en kollektiv forsikring, understøttet af staten. Dagpengene giver økonomisk sikkerhed, hvis man mister sit arbejde, men i dag er ordningen under pres.
Siden 1980’erne har skiftende regeringer gennemført en række forringelser: det er blevet sværere at optjene dagpengeret, dagpengeperioden er skåret ned, rådighedskravene er skærpet, og ydelsen halter langt bag lønudviklingen. Resultatet er, at det er dyrere at være arbejdsløs nu end for 30 år siden.
Enhedslistens forslag:
Lavere kontingent til a-kasserne – staten, arbejdsgivere og medlemmer betaler hver 1/3, så prisen kan sættes markant ned.
Højere dagpengesats – langt flere lønarbejdere skal kunne få dækket 90 % af deres løn.
Mere fleksibel optjening af dagpengeret – det skal være nemmere at opnå ret til dagpenge.
2-årig job- og uddannelsesgaranti – kommunen skal inden to års ledighed tilbyde relevant arbejde eller uddannelse, ellers fortsætter dagpengene.
Afskaffelse af skærpede rådighedskrav – det skal være nok at tilkendegive, at man er parat til ordinært arbejde.
Lige satser for alle – de lave satser for unge og indvandrere skal fjernes.
Med disse tiltag styrker vi både økonomisk sikkerhed for den enkelte og solidariteten på arbejdsmarkedet.
Tilbage


---

# Digitale krænkelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/digitale-kraenkelser

Digital tryghed er en rettighed – ikke et privilegium
Chikane, trusler og deling af krænkende billeder sker hver dag online – ofte uden konsekvenser for gerningspersonerne. Det skal vi sætte en stopper for.
Enhedslisten vil:
Gøre digital vold ulovlig – f.eks. cyberchikane og online stalking
Styrke ofres retssikkerhed – med flere ressourcer til politi og myndigheder
Undervise i digital adfærd og samtykke – så unge klædes på til at færdes trygt online
Fordi nettet ikke er lovløst land
Vi beskytter hinanden i det fysiske rum – det samme skal gælde digitalt. Alle har ret til at være online uden frygt for at blive hængt ud, truet eller krænket.
Tilbage


---

# Digitalt medborgerskab | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/digital-medborgerskab

Digitalt medborgerskab
Et digitalt samfund for alle – ikke kun de hurtigste
Danmark er blandt verdens mest digitaliserede lande – men alt for mange føler sig hægtet af. Det skaber ulighed og svækker demokratiet. Digitaliseringen skal løfte – ikke efterlade.
Enhedslisten vil:
Styrke digital dannelse i skolen – så alle børn lærer at forstå og bruge teknologi kritisk og trygt
Garantere analoge alternativer – borgerne skal kunne vælge telefonsamtale eller fysisk fremmøde i kontakten med det offentlige
Sætte retssikkerheden først – ingen må miste rettigheder, fordi de ikke er digitale eksperter
Vi siger nej til et digitalt A- og B-hold
Digitalt medborgerskab handler om inklusion, valg og tryghed. Alle skal kunne deltage.
Tilbage


---

# Drikkevand | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/drikkevand

Drikkevand
Rent drikkevand – ikke til salg
Grundvand er vores vigtigste naturressource, men det er under angreb. PFAS og pesticider bliver i dag fundet i hver fjerde drikkevandsboring – et resultat af årtiers svigt og kortsigtet politik.
Enhedslisten siger stop for forurening af grundvandet
Vi vil beskytte det, der er vigtigst for fremtiden – rent drikkevand. Det kræver mod og konsekvens over for både landbrug og industri.
Derfor foreslår vi:
200.000 hektar grundvandsparker – med økologi, skov og fri natur til at beskytte vores vigtigste kilde til drikkevand
Forbud mod pesticider, der findes i grundvandet – uanset om de er lovlige eller ej
Obligatoriske beskyttelseszone – omkring alle drikkevandsboringer
100 % økologi i landbruget – for en fremtid uden gift i vandet og maden
Pesticider og PFAS hører ikke hjemme i vores drikkevand
Vi kan ikke drikke os ud af forureningen. Vi skal handle nu, før det er for sent. Vandet under vores fødder er ikke en fornybar ressource – når det først er forgiftet, er det tabt.
Tilbage


---

# Dyrevelfærd | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/dyrevelfaerd

Dyrevelfærd
Dyrevelfærd først – ikke profit
Millioner af dyr i Danmark lider i dag under forhold, ingen burde acceptere. Alt for mange grise, køer og kyllinger vokser op i stalde, hvor hastighed og profit betyder mere end sundhed og værdighed.
I svineindustrien dør 1.000 pattegrise i timen, og hver sjette so dør i stalden. Turbokyllinger vokser så hurtigt, at deres egne ben knækker under dem. Det er ikke dyrevelfærd – det er industriel masseproduktion.
Enhedslisten kæmper for dyrene
Vi anerkender dyr som levende væsener – ikke som produktionsenheder. Derfor kræver vi en ny kurs, hvor dyrenes trivsel går forud for bundlinjen.
Vores forslag:
Stop for ekstrem avl – så dyr ikke lider for at vokse hurtigere, give mere mælk eller flere unger
Ret til frisk luft og bevægelse – alle dyr skal have adgang til det fri
Nej til lange dyretransporter – maks. 8 timer på vejene, derefter skal det stoppe
Forbud mod fiksering af søer – og længere tid hos mor for både smågrise og kalve
Etisk ansvar kræver handling
Danmark kan og skal gå forrest i Europa, når det gælder respekt for dyreliv. Det skylder vi dyrene – og os selv som samfund.
Tilbage


---

# Energi | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/energi

Energi
Grøn energi – ejet af fællesskabet
Fremtidens Danmark skal være 100 % selvforsynende med grøn energi. Ikke bare for klimaets skyld – men for at sikre, at det er os alle sammen, der bestemmer over strømmen. Ikke fossile selskaber. Ikke udenlandske investorer. Ikke en lille elite.
Vores mål er klart:
Farvel til kul, olie og gas – Vi vil udfase alle fossile brændsler og stoppe ny udvinding i Nordsøen – for godt.
Vind og sol i stor skala – Danmark skal investere markant mere i vedvarende energi – og hurtigere.
Fællesskab frem for profit – Vi vil give økonomiske fordele til lokale energifællesskaber, så danskere kan eje deres egen strøm.
Ingen statsstøtte til det sorte – Vi vil stoppe al offentlig støtte og investering i fossile teknologier.
Grøn omstilling med demokratisk kontrol
Energien skal ikke styres af markedet, men af mennesker og fællesskaber. Hvis vi vil i mål med den grønne omstilling, skal vi sikre, at ejerskabet er bredt, lokalt og demokratisk. Det er vejen til et grønnere og mere retfærdigt samfund.
Tilbage


---

# Fattigdom | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/fattigdom

Fattigdom
Danmark er for rigt et land til fattigdom. Alligevel lever mere end 200.000 danskere under Danmarks Statistiks fattigdomsgrænse – heraf 47.000 børn, som vokser op uden de samme muligheder som deres jævnaldrende.
Fattigdom har store konsekvenser. Den rammer livskvalitet, sundhed og levetid, og den begrænser børns trivsel, skolegang og tro på fremtiden. Når et barn vokser op i fattigdom, går det ikke kun ud over barnet selv, men hele samfundet.
Fattigdom er ikke resultatet af personlige fejl, men af politiske beslutninger. Det er konsekvensen af årtiers forringelser af ydelser og et politisk system, hvor de mest udsatte betaler prisen for skattelettelser til de rigeste.
Enhedslisten vil et Danmark, hvor ingen vokser op i fattigdom, og hvor fællesskabet løfter dem, der falder.
Enhedslisten mener:
Der skal vedtages en fattigdomslov, som forpligter Folketinget til at leve op til FN’s verdensmål om at halvere antallet af fattige inden 2030.
Der skal laves en national handleplan mod børnefattigdom.
Alle fattigdomsydelser skal afskaffes.
Satspuljen skal omdannes til en socialpulje, så sociale indsatser ikke finansieres gennem nedskæringer.
Der skal indføres en ny national fattigdomsgrænse.
Der skal gennemføres en målrettet indsats for unge i fattigdom.
Et samfund uden fattigdom er ikke en utopi. Det er et spørgsmål om politisk vilje – og om at sætte mennesker før milliarder.
Tilbage


---

# Fiskeri | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/fiskeri

Fiskeri
Et stop for rovfiskeri – tid til et sundt havmiljø
Vores havmiljø er i krise. Store trawlere gennempløjer havbunden, fiskebestande overfiskes, og forureningen vælter ud fra landbrug og opdræt. Det skal vi sætte en stopper for.
Enhedslisten kæmper for et bæredygtigt og retfærdigt fiskeri, hvor naturen kommer først – og hvor lokale, skånsomme fiskere får mere plads.
Derfor vil vi:
Forbyde bundtrawl i Bælthavet – Vi vil beskytte Fyns havmiljø med et trawlforbud i Bælthavet – et afgørende skridt for at redde havets økosystem.
Begrænse kvælstof fra landbruget – Landbrugets udledninger kvæler livet i havet. Vi vil skærpe reglerne markant og sikre renere fjorde og kyststrækninger.
Stop for havbrug og opdræt i åbent hav – Fiskeopdræt i havet er en forureningsbombe. Vi vil stoppe nye tilladelser og udfase eksisterende havbrug.
Færre kvoter til industrien – flere til kystfiskerne – Vi vil fordele fiskekvoter mere retfærdigt – til gavn for små, lokale fiskere og miljøet.
Havet er vores fælles arv
Havet skal ikke være en legeplads for industrielle kæmper med ét mål: profit. Det er tid til at tage ansvar. Vi skal udpege havreservater med naturen i førersædet, hvor fisk, bunddyr og planter kan få fred og vokse sig stærke igen.
Tilbage


---

# Flygtningepolitik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/flygtningepolitik

Flygtningepolitik
Danmark skal føre en human og retfærdig flygtningepolitik – ikke en politik baseret på midlertidighed og usikkerhed. Med ”paradigmeskiftet” i 2018 aftalte VLAK-regeringen og Dansk Folkeparti, at flygtninge kun skulle opholde sig i Danmark midlertidigt. Resultatet blev et system, hvor mennesker lever i konstant utryghed.
Enhedslisten ønsker et opgør med denne politik. Vi mener:
Ret til familiesammenføring fra dag ét – alle flygtninge skal kunne leve sammen med deres nærmeste familie, så snart de har fået asyl.
Sikker opholdstilladelse – først når der er varige og stabile forhold i hjemlandet, kan en opholdstilladelse inddrages. Det skal gælde både konventionsflygtninge og andre med asyl i Danmark.
Lettere adgang til permanent ophold og statsborgerskab – fordi flygtninge befinder sig i en særligt sårbar position.
Afskaffelse af ”selvforsørgelses- og hjemrejseydelsen” – flygtninge skal have ret til kontanthjælp på lige vilkår med andre borgere.
Kommunernes pligt til hele tiden at vejlede flygtninge om repatriering skal afskaffes – ingen skal presses til at forlade Danmark, så længe de har et reelt behov for beskyttelse.
Flygtninge fortjener tryghed, rettigheder og mulighed for at skabe et liv i Danmark – ikke et system bygget på usikkerhed og mistillid.
Tilbage


---

# Fødevarecheck | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/foedevarecheck

Fødevarecheck
Enhedslisten er stolte af at have været med til at indføre fødevarecheck for lærlinge, studerende, de fattigste pensionister, arbejderfamilier med børn, syge og arbejdsløse og andre, der er hårdt pressede af de høje priser på mad. Det er en nødvendig hjælp til rigtig mange folk.
Fødevarechecken løser selvfølgelig langt fra alle problemer med, at de, der i forvejen har mindst, har fået endnu sværere ved at klare hverdagen, nu hvor maden er blevet så meget dyrere. Enhedslisten vil have varige løsninger, varige opgør med uligheden. Og fordi det er vigtigt, at hjælpen skulle kunne komme hurtigt ud til folk, har vi været med til at indføre en enkel model, som derfor selvfølgelig ikke er perfekt målrettet. Det ændrer bare ikke på, at langt de fleste fødevarechecks udbetales til folk, der har meget lidt at gøre godt med i hverdagen.
Fødevarechecken er ét lille, men tiltrængt skridt i kampen mod ulighed. Enhedslisten arbejder for en varig løsning, der kan forbedre levegrundlaget for de mest pressede.
Enhedslisten vil:
Halvere momsen på fødevarer, ingen moms på frugt og grønt
Indføre et retfærdigt ydelsessystem, hvor man ikke havner i fattigdom, bare fordi man bliver ramt af sygdom eller får en fyreseddel
Gøre en række nødvendige ting, som folk i dag betaler til af egen lomme (og som de rige derfor har meget bedre råd til end almindelige mennesker), til noget, som alle betaler til sammen over skatten, så de bliver frit tilgængelige for alle som rettigheder: Vi vil indføre gratis tandlæge og gratis receptpligtig medicin. Og vi vil gøre offentlig transport langt billigere end i dag.
Alt dette skal hjælpe til at gøre Danmark til et land, alle har råd til – hvilket går stik imod den stigende ulighed, som regeringen har været med til at forøge, og som højrefløjen (der kritiserer fødevarechecken for ikke at være ’målrettet’ nok!) vil øge endnu mere med flere nedskæringer, flere forringelser af folks ydelser og flere skatterabatter til de rigeste.
Tilbage


---

# Fødevarer | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/foedevarer

Fødevarer
Mad med omtanke – for klima, dyr og mennesker
Vores måde at producere og spise på har enorme konsekvenser. Den industrielle kødproduktion slider på klimaet, presser naturen – og svigter dyrene.
I Enhedslisten kæmper vi for en mere plantebaseret og økologisk fødevarepolitik, hvor sundhed, dyrevelfærd og klimapåvirkning tages alvorligt. Det er helt nødvendigt, hvis vi skal tage ansvar for fremtiden.
Derfor vil vi:
Gøre grøn mad til standard i det offentlige – Vi vil have bindende mål for økologi og plantebaseret mad i offentlige køkkener – så hospitaler, skoler og plejehjem går foran.
Klimamærke på alle fødevarer – Danskerne skal have klar besked om madens klimaaftryk. Derfor vil vi indføre et obligatorisk klimamærke, der gør det nemt at vælge grønt.
Stop statsstøtte til kød- og mejerilobbyen – Det er absurd, at staten bruger penge på at få os til at spise mere kød og drikke mere mælk. Den slags kampagner skal stoppe nu.
Vi skal spise os mod en bedre fremtid
Det handler ikke om forbud og løftede pegefingre. Det handler om at gøre det let og attraktivt at vælge mad, der er bedre for klimaet – og bedre for os selv.
Et grønnere madvalg er én af de mest effektive klimahandlinger, vi hver især kan tage. Men det kræver, at vi tør flytte penge og magt væk fra landbrugsindustriens interesser og over til fællesskabets behov.
Tilbage


---

# Folkepension | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/folkepension

Folkepension
En værdig alderdom – ikke et pensionskapløb
Folkepensionen er ikke en gave. Den er en rettighed, vi alle har sparet op til gennem et langt arbejdsliv. Alligevel bliver pensionsalderen ved med at stige – og pensionen udhules år for år.
Det er dybt uretfærdigt. For ikke alle har lige mange gode år at se frem til.
Derfor siger Enhedslisten: Stop!
Frys pensionsalderen
Det giver ingen mening, at folk med korte uddannelser og nedslidende job skal arbejde til de segner, mens akademikere får lange pensionistliv. Vi vil stoppe den automatiske stigning i pensionsalderen – og sikre, at alle kan trække sig værdigt tilbage.
Hæv folkepensionen – så den rækker
Flere og flere ældre kan ikke leve af deres pension, især efter inflationen har gjort alt dyrere. Vi vil hæve pensionen, så det igen er muligt at leve et godt, trygt og aktivt liv som pensionist.
Gør op med uligheden i alderdommen
Folkepensionen skal løfte dem med mindst, ikke skævvride samfundet yderligere. Det kræver politisk vilje – og prioritering af fællesskabet frem for skattelettelser til de rigeste.
Alderdom er ikke en spareøvelse
Enhedslisten kæmper for, at alle – uanset baggrund – får en retfærdig og tryg afslutning på arbejdslivet. Det handler om respekt, værdighed og solidaritet mellem generationer.
Tilbage


---

# Folkeskole | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/folkeskole

Folkeskole
En stærk folkeskole for alle – ikke kun for de heldige
Folkeskolen skal være et sted, hvor børn trives, lærer og udvikler sig – uanset postnummer og baggrund. Et sted, hvor der er tid til både det faglige og det menneskelige. Et sted med fællesskab, kreativitet og plads til forskellighed.
Men virkeligheden i dag er en anden:
Nedskæringer
Flugt fra faget
Stigende mistrivsel
Det vil Enhedslisten gøre op med.
Vi vil have en folkeskole, der bygger børn op – ikke slider dem ned
Flere voksne i klassen– Tolærerordning– Mere tid til forberedelse– Efteruddannelse og bedre arbejdsvilkår til lærere og pædagoger
Styrk fællesskabet og kvaliteten– Lavere klassekvotienter– Gratis, nærende skolemad– Ordentlig inklusion– Ordentlige lokaler og materialer– Mere praksis og kreativitet – mindre test og skærm
Mere trivsel – færre karakterer– Drop karakterræset og testtyranniet– Giv børn reel feedback og individuel vejledning– Skab en skole, hvor børn har lyst til at lære– Bevar 10. klasse
En skole for fællesskab – ikke for konkurrence
Vi drømmer om en skole, hvor tømrerens datter og advokatens søn lærer side om side, og hvor alle børn får en fair chance. Det kræver politisk mod til at prioritere børnene over besparelserne.
Tilbage


---

# Forbrug | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/forbrug

Forbrug
Grønt forbrug – ikke blindt forbrug
Det er muligt at leve godt uden at ødelægge klimaet. Enhedslisten vil omstille vores forbrug fra brug-og-smid-væk til genbrug-og-del. Vi skal droppe idéen om, at evigt merforbrug er vejen til velstand. I stedet skal vi bygge et samfund, hvor ressourcer bruges klogt, og velfærden bevares.
Vi arbejder for:
Cirkulær økonomi– Mere genbrug og reparation– Genanvendelig emballage– Mindre affald og spild
Grøn transport– Investering i kollektiv trafik– Billigere og bedre tog og busser
Grønne job og byggeri– Energirenovering af boliger og offentlige bygninger– Grøn teknologi og produktion– Omlægning til 100% vedvarende energi
Vi kan skabe tusindvis af grønne arbejdspladser og samtidig skære ned på klimabelastningen og uligheden. Det kræver politisk vilje til at ændre kurs – fra grå vækst til grøn omstilling.
Tilbage


---

# Forskning | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/forskning

Forskning
Forskning for fællesskabet – ikke for profitten
Forskning skal gavne samfundet – ikke styres af kapitalinteresser. Enhedslisten vil styrke den frie, demokratiske forskning, hvor det er fagligheden og samfundets behov, der bestemmer retningen.
I dag bruger forskere alt for meget tid på at jagte midler. Det går ud over kvaliteten. Derfor vil vi øge de frie basismidler og sikre, at armslængdeprincippet bliver respekteret.
Vi arbejder for:
Mere fri og uafhængig forskning– Øgede basismidler til universiteter– Mindre bureaukrati og konkurrence– Respekt for fagligheden og forskningsfrihed
Forskning i samfundets tjeneste– Flere midler til forskning i fx fredsforskning, praksisnær velfærdsforskning og grøn omstilling– Puljer målrettet kvindelige forskere og underrepræsenterede fag– Fokus på åbenhed, samarbejde og langsigtet viden
Vi tror på en forskningsverden, hvor kvalitet, lighed og samfundsnytte vejer tungere end bundlinjer og prestige. Det er sådan, vi ruster Danmark til fremtiden.
Tilbage


---

# Førtidspension | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/foertidspension

Førtidspension – ret til tryghed når arbejdsevnen er nedsat
Førtidspension skal sikre økonomisk tryghed for borgere, hvis arbejdsevne er så nedsat, at de ikke kan arbejde. Flere reformer har gjort det svært for mange at få tilkendt pension, og i stedet bliver de presset ind i forløb med lav ydelse, selv når arbejdsevnen reelt var tæt på nul. Selvom antallet af tilkendelser de senere år er steget, står lovgivningen stadig i vejen for rettidig hjælp til de mest syge borgere.
Enhedslistens forslag:
Indfør retskrav på førtidspension – borgere skal have pension, når arbejdsevnen er reduceret til 1/3.
Ingen tvang til arbejdsprøvning eller ressourceforløb – syge borgere må ikke tvinges ind imod lægelige anbefalinger.
Bevar fuld ydelse under afklaringsforløb – hvis borgeren deltager i arbejdsprøvning eller ressourceforløb, må ydelsen ikke nedsættes.
Afklaringsgaranti på 1 år – inden for et år skal det afklares, om borgeren kan i ordinært job, revalidering eller førtidspension.
Med disse tiltag sikrer vi, at borgere med alvorligt nedsat arbejdsevne får den nødvendige tryghed og hjælp, uden unødvendig usikkerhed eller økonomisk pres.
Tilbage


---

# Fritidstilbud | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/fritidstilbud

Fritidstilbud
Stærke fritidstilbud for alle børn og unge
I Enhedslisten kæmper vi for SFO’er, fritidshjem og klubber, hvor børn og unge kan finde deres egne frirum. Her skal de kunne nørde, være kreative og blive mødt af voksne, der har tid til dem, og som støtter dem præcis, hvor de er.
Fritidstilbud skal være præstationsfrie fællesskaber efter skole – tilgængelige for alle børn uanset baggrund. Men lige nu presses området hårdt af store besparelser. Mange steder er der over 30 børn per medarbejder, og forældrebetalingen er meget høj, fordi der ikke er sat et lovbestemt loft. Det rammer især familier med mindst økonomi, som risikerer at miste adgang til tilbuddene.
Sådan vil Enhedslisten styrke fritidstilbuddene:
Indføre minimumsnormeringerMaksimalt 9 børn pr. pædagog skal sikre bedre omsorg og støtte i fritidstilbuddene.
Sætte loft på forældrebetalingenMaksimalt 25 % af de samlede udgifter må forældre betale, så det ikke bliver for dyrt for familierne.
Styrke personalet i udsatte områderFlere ansatte skal sikre, at børn og unge i sårbare områder får den nødvendige støtte og tryghed.
Tilbage


---

# Global retsorden | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/global-retsorden

Global retsorden
Ret skal gå forud for rå magt
I en verden præget af krige, diktatur og overgreb på civile er behovet for en stærk, global retsorden større end nogensinde. I Enhedslisten mener vi, at retfærdighed, menneskerettigheder og internationalt samarbejde skal være fundamentet for verdensordenen – ikke stormagters interesser eller militær dominans.
Danmark har et stærkt og trygt demokrati. Det forpligter. Derfor skal vi være blandt de lande, der går forrest for at beskytte menneskerettigheder og international ret – også når det koster.
Vi arbejder for:
Et stærkt FN og internationalt samarbejde– Danmark skal aktivt støtte FN, OSCE og Europarådet– Fokus på diplomati, fredsarbejde og konfliktløsning
Styrkelse af den globale retsorden– Bakke op om Den Internationale Domstol og Straffedomstol– Sikre overholdelse af konventioner og folkeret
En udenrigspolitik baseret på menneskerettigheder– Stop våbeneksport til diktaturer– Støt opbygning af demokrati i samarbejde med civilsamfund og NGO’er– Brug udviklingsbistand som løftestang for lighed og retfærdighed
Ret går forud for rå magt – og det kræver, at Danmark tør sige fra, også når de store spillere presser på.
Tilbage


---

# Grøn politik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/gron-politik

Grøn politik
Grøn omstilling – for mennesker, ikke for profit
Klimakrisen er ikke længere noget, der sker i fremtiden. Den er her nu. Oversvømmelser, hedebølger og udtørrede marker rammer både herhjemme og globalt. Og de værste konsekvenser rammer dem, der har bidraget mindst til problemet.
Vi står midt i en krise, som kun kan løses med radikale forandringer. Småjusteringer og grønne gimmicks fra regeringen er ikke nok. I Enhedslisten kæmper vi for en grundlæggende grøn omstilling, hvor både økonomien, energien og vores hverdagsliv bliver bæredygtigt – og retfærdigt.
Vi vil:
100 % grøn energi– Danmark skal være fri af olie, gas og kul senest i 2030– Massiv udbygning af sol, vind og lagringsteknologi
Mere kollektiv trafik – færre biler– Billigere og bedre offentlig transport– Store investeringer i el-tog, busnet og cykelinfrastruktur
Grønne job og tryg omstilling– Energi-renovering af skoler, boliger og hospitaler– Retten til efteruddannelse og tryghed for lønmodtagere i omstillingens frontlinje
Stop overforbrug og affald– Fra lineær til cirkulær økonomi– Mere genbrug, reparation og fælles forbrugsløsninger
Danmark som grøn frontløber– Vores ansvar stopper ikke ved grænsen– Vi skal støtte verdens fattigste i den grønne omstilling og leve op til vores del af klimaaftalerne
Vi vælger mennesker og klima – ikke fossile profitter
De største forurenere og olieinteresser har haft kontrollen for længe. Det er på tide, vi tager magten tilbage og skaber et samfund, der respekterer planetens grænser og sætter mennesker før profit.
Tilbage


---

# Hadforbrydelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/hadforbrydelser

Hadforbrydelser skal tages alvorligt – altid
Forestil dig at gå på gaden og blive spyttet på, truet eller råbt ad. Ikke fordi du har gjort noget forkert – men fordi du har en mørkere hudfarve. Fordi du er transkønnet. Fordi du holder din kæreste i hånden og I er to mænd. Eller fordi din krop ikke passer ind i normerne.
Det sker alt for tit i Danmark. Det er uacceptabelt – og det må aldrig blive normaliseret.
Hadforbrydelser handler ikke kun om den enkelte forbrydelse. De sender et signal til hele grupper af mennesker: “Du hører ikke til her.”
Det vil vi gøre op med. I Enhedslisten kæmper vi for et samfund, hvor alle kan færdes trygt – uanset hvordan de ser ud, hvem de elsker, og hvem de er.
Vi kræver handling – ikke tomme ord
Politiet skal tage ansvar– Uddannelse i at identificere og håndtere hadforbrydelser– Særlige enheder med viden om racisme, homofobi og transfobi
Mere viden – bedre forebyggelse– Systematisk dataindsamling om omfang og karakter af hadforbrydelser– Brug erfaringer fra minoritetsmiljøer og civilsamfundet
Det skal være trygt at anmelde– Ofre skal have ret til at få en forbrydelse vurderet som hadforbrydelse– Anmeldelsessystemer skal være tilgængelige og sikre
Et Danmark med plads til alle – ikke plads til had
Et samfund viser sin styrke i, hvordan det beskytter dem, der står mest udsat. Vi vil have et trygt Danmark, hvor alle har ret til at være sig selv – uden frygt.
Tilbage


---

# Handicap | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/handicap

Handicap
Et handicap må aldrig betyde et liv på sidelinjen
Handicapområdet er blevet stedmoderligt behandlet alt for længe. Regeringen og en række blå partier (herunder de Radikale) har lavet en såkaldt ’rammeaftale’ på handicapområdet, som er stærkt kritiseret af alle, der ved noget om området og som indeholder voldsomme rettighedsangreb og spareøvelser.
Der er behov for et helt andet menneskesyn på det at være et menneske i Danmark, der lever med et handicap. Enhedslisten mener, vi skal sætte mennesket, der lever med handicap, forrest og sørge for at afsætte de nødvendige midler af til dem, og ikke til profitjægerne på socialområdet.
De år S lavede politik med et rødt flertal, afsatte vi midler til handicapområdet på samtlige finanslove og knoklede for forbedringer. Når SVM laver aftaler for handicapområdet er det med LA, K og RV – og med en grundpræmis om at der ikke skal tilføre flere penge, men modsat er de mest optaget af at få kommunernes udgifter til mennesker med handicap bragt voldsomt ned. Det siger meget om deres menneskesyn.
Genopretningsplan for handicapområdet
Enhedslisten foreslår en genopretningsplan for at vende den nuværende regerings syn på mennesker med handicap fra at være en udgift til en ressource. En investering på minimum 1 mia. kr. til handicapområdet i kommunerne og en plan for at tilbagerulle de forringelser SVM og de blå har lavet (øget magtanvendelser på botilbud, slagtning af socialtilsynet mm). Planen skal også indeholde en handicappolitisk handleplan med løsninger til at sikre at flere får tildelt hjælperordninger (BPA), flere ledsagelsestimer og bedre sagsbehandling, så vi kommer væk fra de alt for høje omgørelsesprocenter.
Tilbage


---

# Havmiljø | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/havmiljoe

Havmiljø
Havet dør – men det behøver ikke ende sådan
Vores havmiljø er i dyb krise. Fisk dør i tusindvis, og store områder af havbunden er reduceret til livløse ørkener. Det er ikke naturens skyld – det er politiske beslutninger, der har ført os hertil.
Enhedslisten kræver en akut redningsplan for havet, med klare, bindende mål og konsekvent regulering af landbrugets og fiskeriets forurening.
Derfor gisper havet efter vejret:
Alt for meget kvælstof og sprøjtegift fra landbruget
Fiskeri med bundtrawl, der ødelægger havbunden
Ureguleret fiskeopdræt, der udleder store mængder affaldsstoffer direkte i havet
Det kan og skal vi stoppe. Frivillige aftaler har spillet fallit – nu er det tid til reel politisk handling.
Det kæmper vi for:
En akut redningsplan med bindende mål og tidshorisont
Kraftig reduktion i landbrugets udledning af kvælstof og sprøjtegift
Trawlfrie zoner og større beskyttede havområder
Stop for fiskeopdræt i åbne havbrug, med krav om spildevandsrensning
Begrænsning af industrielt fiskeri og bedre beskyttelse af biodiversitet
Havet er vores fælles ansvar
Et sundt havmiljø er ikke kun afgørende for fiskene – det er også fundamentet for vores fødevaresikkerhed, kystliv og klima. Enhedslisten kæmper for, at naturen igen bliver målet for politikken – ikke erhvervsinteresser.
Tilbage


---

# Hjemløshed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/hjemloeshed

Hjemløshed
Ingen skal leve i hjemløshed. Så længe ét menneske sover på gaden eller på en vens sofa, har vi som samfund stadig en opgave. Selvom færre lever i hjemløshed i dag, er der stadig alt for mange uden et trygt sted at høre til.
Hjemløshed opstår sjældent ud af det blå. Det er ofte resultatet af komplekse sociale og psykiske udfordringer. Hver fjerde hjemløs rammes af hjemløshed som følge af psykisk sygdom. Andre havner på gaden på grund af fattigdom, misbrug eller ensomhed – problemer, vi burde have grebet langt tidligere.
Særligt bekymrende er de unge i hjemløshed. Hver tredje hjemløs er mellem 18 og 29 år, og over otte ud af ti unge, der ender på gaden, har tidligere været anbragte som børn. Det viser tydeligt, at samfundet svigter de mest udsatte, når unge går direkte fra anbringelse til hjemløshed – uden støtte, uden netværk og uden mulighed for at skabe en stabil tilværelse.
Derfor skal vi have et system, der griber mennesker før de falder, og som giver alle en reel chance for at få og beholde et hjem.
Enhedslisten vil:
Give alle anbragte børn og unge ret til efterværn, når de fylder 18 år.
Indføre en boliggaranti i serviceloven, så alle hjemløse får anvist en bolig inden for 30 dage – uanset kommune eller alder.
Vedtage en fattigdomslov, der forpligter staten til at halvere antallet af fattige inden 2030.
Etablere 1.000 nye ungehybler til unge hjemløse med sociale viceværter og en husleje på maks. 3.000 kr.
Opføre 10.000 nye ungdomsboliger gennem en statslig tilskudspulje på 580 mio. kr.
Indføre en pusterumsparagraf i serviceloven, der fritager hjemløse for sanktioner og rådighedskrav, indtil de har fået tilbudt en bolig og er kommet på fode igen.
Et hjem er mere end et tag over hovedet. Det er grundlaget for et værdigt liv, et fællesskab og en fremtid.
Tilbage


---

# Indkøbspolitik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/indkoebspolitik

Når det offentlige handler – skal det være med omtanke
Hvert år bruger staten, regionerne og kommunerne over 400 milliarder kroner på indkøb. Det er enorme summer – og de skal bruges med ansvar.
Alt for ofte går opgaver og kontrakter til firmaer, der udnytter arbejdere, smadrer miljøet eller undgår skat. Bare fordi de er billigst. Det er dybest set at betale for ulighed.
Det vil Enhedslisten lave om på. Offentlige penge skal ikke finansiere social dumping og skattefusk – de skal gå til ordentlige virksomheder, der tager ansvar for mennesker og miljø.
Vi kæmper for en ansvarlig indkøbspolitik, der:
Forbyder samarbejde med firmaer i skattely
Udelukker virksomheder med dårlige arbejdsvilkår eller underbetaling
Stiller krav til miljøpåvirkning, klimaaftryk og grøn omstilling
Indfører sociale klausuler i alle offentlige kontrakter
Styrker kontrol og opfølgning, så reglerne ikke bare står på papir
Grøn, retfærdig og gennemtænkt offentlig økonomi
Når det offentlige køber ind, har det en kæmpe indflydelse på arbejdsmarkedet, klimaet og global retfærdighed. Det skal bruges aktivt. Enhedslisten vil sikre, at stat og kommuner går forrest med ansvarlige indkøb, og at de fælles skattekroner ikke undergraver de værdier, vores velfærd bygger på.
Tilbage


---

# International adoption | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/international-adoption

International adoption
Mange børn, der er blevet adopteret til Danmark, er kommet til under tvivlsomme forhold. Nogle er blevet ført ind på forfalskede papirer, andre er ofre for menneskehandel. Danmark som stat har et ansvar for at undersøge sin rolle og sit juridiske ansvar i disse sager. Når børn frarøves deres biologiske forældre – uanset om det er i Sydkorea, Indien, Chile eller andre lande – og adopteres på urigtigt grundlag, bliver deres menneskerettigheder krænket.
Danmark har internationale forpligtelser, som skal overholdes, og vi skal sikre, at de tusindvis af borgere, der opdager de forbrydelser, der blev begået mod dem som børn, får retfærdighed. International adoption må aldrig være et profitdrevet marked, hvor rige familier i Danmark betaler store summer for børn fra mindre bemidlede lande. Det skaber og udnytter global ulighed.
Enhedslisten vil:
Gennemføre en uvildig undersøgelse af statens juridiske ansvar i internationale adoptionssager
Forbyde utilbørlig profit for internationale adoptionsformidlere
At styrke den statslige kontrol med og bemyndigelse til at godkende internationale adoptionssager
Sikre, at adopteredes journaler og dokumenter bevares, og at de får adgang til deres egen historie
Nedsætte et nævn til at undersøge og træffe beslutning om godtgørelse, hvis adoptioner har været ulovlige
Styrke Post-Adoptionsservices (PAS), så de adopterede får tilgængelig, kvalificeret og uvildig hjælp efter adoptionen
Tilbage


---

# Kemikalier | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kemikalier

Kemikalier
Et opgør med gift i hverdagen
Alt for mange af de ting, vi omgiver os med – fra mademballage og tøj til makeup og legetøj – indeholder kemikalier, der skader både os og naturen. Evighedskemikalier som PFAS ophober sig i vores kroppe og i miljøet og nedbrydes aldrig. Det er uacceptabelt.
I Enhedslisten kæmper vi for et samfund, hvor sundhed og sikkerhed går forud for industriens profit. Vi vil have en kemikalielovgivning, hvor tvivlen altid kommer mennesker og miljø til gode – ikke kemikalieindustrien.
Enhedslisten kræver:
Totalforbud mod PFAS og andre evighedskemikalier
Forbud mod hormonforstyrrende og skadelige stoffer i forbrugerprodukter
Industrien skal bevise, at deres kemikalier er sikre – ikke omvendt
Danmark skal gå forrest i EU og presse på for et stærkere forsigtighedsprincip
Strengere kontrol og mere åbenhed om, hvilke stoffer vi udsættes for
Det er ikke dig, der skal læse kemikalielister – det er politikerne, der skal beskytte dig
Kemikalielovgivning er ikke bare teknik. Det er et spørgsmål om menneskers sundhed, børns opvækst og naturens fremtid. Derfor vil Enhedslisten sikre, at Danmark tager ansvar og går forrest i EU, så vi ikke længere skal leve med usynlige trusler i hverdagen.
Tilbage


---

# Klima | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/klima

Klima
En grøn omstilling, der er hurtig, retfærdig og realistisk
Klimaet kan ikke vente – og det kan vi heller ikke. Enhedslisten kæmper for en grøn omstilling, der er socialt retfærdig og baseret på løsninger, der virker her og nu. Vi siger nej til greenwashing og afhængighed af fremtidige mirakelteknologier. Klimahandling skal være ærlig, effektiv og til at betale for alle.
Vores mål:
Danmark skal være klimaneutral senest i 2040
Vi skal løfte 2030-målet til mindst 80 % CO2-reduktion
Al brug af kul, olie og gas skal udfases fuldt ud
Enhedslisten vil:
Indføre en høj, ensartet CO₂-afgift, som rammer de største udledere hårdest
Give pengene tilbage til befolkningen – ikke lade dem gå til skattelettelser til erhvervslivet
Stoppe investeringer i ny fossil infrastruktur
Satse massivt på kollektiv transport, energieffektivitet og grøn teknologi
Sikre, at alle har råd til at være med i den grønne omstilling
Klimaloven skal overholdes – og Parisaftalen skal være bundlinjen
Det er ikke nok med flotte målsætninger. Danmark skal føre reel og bindende klimapolitik, der lever op til både vores egen klimalov og det internationale ansvar i Parisaftalen.
Tilbage


---

# Kontanthjælp | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kontanthjaelp

Kontanthjælp – sikring af ordentlig minimumsindkomst
Kontanthjælpen er grundlaget for økonomisk tryghed for dem, der midlertidigt står uden arbejde. Når kontanthjælpen sættes ned, smitter det direkte af på mindstelønnen og øger presset på alle andre lønninger. Derfor er det i alle lønarbejderes interesse, at kontanthjælpen hæves, så alle har mulighed for at leve ordentligt og værdigt.
Enhedslisten mener:
Hæv kontanthjælpen markantSå alle borgere har en anstændig indkomst at leve for.
Afskaffelse af lavere ydelserYdelser som ungeydelsen og hjemsendelsesydelsen skal erstattes af den højeste kontanthjælpssats.
Indfør en 1-årig afklaringsgarantiInden for ét år skal alle arbejdsløse tilbydes enten:
Uddannelse
Ordinært arbejde til overenskomstmæssig løn
Varig forsørgelsesydelse, fx førtidspension på højeste dagpengesats.
Med disse tiltag vil kontanthjælpen ikke bare være et sikkerhedsnet, men også et værktøj til at styrke arbejdsmarkedet og bekæmpe økonomisk ulighed.
Tilbage


---

# Krænkelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kraenkelser

Krænkelser
Et samfund uden krænkelser – fysisk eller digitalt
Alle har ret til at færdes trygt – både i det offentlige rum, i hjemmet og på nettet. Enhedslisten kæmper for bedre beskyttelse mod vold, krænkelser og overgreb, og vi har allerede skabt resultater: Samtykkeloven, bedre indsats mod digital chikane stalking og hadforbrydelser.
Men kampen er ikke vundet. Mange ofre oplever stadig at blive svigtet af systemet.
Vi arbejder for:
Styrket efterforskning og opklaring af krænkelsessager
Bedre uddannelse af politi og anklagemyndighed
En samtykkekultur – ikke kun en samtykkelov
Mere og bedre seksualundervisning
Øget beskyttelse mod digital chikane, stalking og negativ social kontrol
Vi lytter til ofrene – og handler politisk
Når nogen siger #MeToo, siger vi: Hvordan kan vi ændre loven? Hvordan kan vi ændre kulturen?
Tryghed og frihed går hånd i hånd. Derfor arbejder vi for, at krænkelser aldrig bliver bagatelliseret – og at ofre bliver taget alvorligt fra første møde med systemet.
Tilbage


---

# Kriminalitet | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kriminalitet

Kriminalitet
Mindre kriminalitet – mere retfærdighed
Tryghed skabes ikke med hårdere straffe, men med mindre ulighed og mere forebyggelse. Enhedslisten arbejder for en kriminalpolitik, der fokuserer på at forhindre kriminalitet – ikke bare straffe den.
Alt for mange unge havner i kriminalitet, fordi de vokser op med ulighed, svigt og manglende muligheder. Derfor vil vi styrke fællesskabet, forebygge sociale problemer og sikre reel resocialisering frem for tomme symbolpolitiske stramninger. Enhedslisten er ikke imod straf, hvis den giver mening og har en præventiv effekt. Her læner vi os op ad forskning og viden påp området – ikke kun retsfølelsen.
Vi arbejder for:
Mere forebyggelse, mindre fængsel
Flere muligheder for samfundstjeneste og afsoning med fodlænke
Styrket Kriminalforsorg og bedre arbejdsforhold for fængselspersonale
Flere tilbud til indsatte om uddannelse, misbrugsbehandling og job
Stop for skærpning af straffe uden effekt
Styrke konfliktråd
Et kriminalsystem, der virker – for mennesker og samfund
Fængsler skal ikke være rugekasser for storkriminelle, men steder, hvor man får en ny chance. Vi vil have et retssystem, hvor resocialisering, retssikkerhed og menneskerettigheder er i centrum – og hvor straf virker forebyggende, ikke ødelæggende.
Tilbage


---

# Kritisk infrastruktur | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kritisk-infrastruktur

Kritisk infrastruktur
Tag kontrollen tilbage over det vigtigste
Vores infrastruktur er ikke til salg. Det gælder elnettet, fjernvarmen, drikkevandet, jernbanen og vores digitale kommunikation. De udgør grundpiller i vores velfærd og sikkerhed – og derfor skal de være ejet og kontrolleret demokratisk, ikke af udenlandske investorer eller private monopoler.
Når politikere sælger ud af vores fælles ressourcer, svækker de både borgernes rettigheder og Danmarks suverænitet. Det skal stoppe nu.
Vi kæmper for:
Offentligt og demokratisk ejerskab over el, varme, vand og transport
Stop for salg af infrastruktur til udenlandske fonde og spekulanter
Kontrol med data og digital sikkerhed – nej til privatisering af digitale løsninger
Genopretning af statens ejerskab, hvor det giver mening – fx vaccineproduktion
Transparens og borgerinddragelse i alle beslutninger om kritisk infrastruktur
Det handler om frihed, sikkerhed og fællesskab
Den kritiske infrastruktur er som nerverne i vores samfund. Den skal ikke styres af dem, der kun tænker på profit – men af os alle sammen, til fælles gavn.
Tilbage


---

# Kvinders sundhed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kvinders-sundhed

Kvinders sundhed
I Enhedslisten ønsker vi at styrke kvinders sundhed. Ikke på bekostning af mænds sundhed, men fordi uligheden rammer forskelligt og begge dele bør vi tage et opgør med. Vi ønsker en national handleplan for kvinders sundhed. Det er vigtigt for Enhedslisten, at vi får vekslet det stigende fokus på et centralt ulighedsspørgsmål og ligestillingsproblem til reelle forbedringer for kvinder, der fx lider af endometriose, lipødem, fødselsskader, fertilitetsproblemer eller udfordringer ifm. overgangsalderen.
Tilbage


---

# Kvoteflygtninge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/kvoteflygtninge

Kvoteflygtninge
Danmark skal tage imod langt flere kvoteflygtninge i samarbejde med FN. Siden 1970’erne har Danmark haft en ordning, hvor vi fast optager kvoteflygtninge, men niveauet har været alt for lavt. Fra 1970’erne og frem til 2015 tog vi kun omkring 500 årligt – langt færre end både Norge og Sverige.
I 2016 satte Løkke-regeringen ordningen på pause og stoppede modtagelsen helt. Først i 2019 genoptog den socialdemokratiske regering ordningen, men på et meget lavere niveau. Regeringen har især taget imod congolesiske flygtninge fra Rwanda, udvalgt efter så snævre kriterier, at FN har haft svært ved at finde egnede kandidater. Det sker samtidig med, at over 100 millioner mennesker i verden er på flugt fra krig, forfølgelse og klimakatastrofer.
Enhedslisten mener, at Danmark skal tage et langt større ansvar. Det betyder:
Flere kvoteflygtninge – i tusinder, ikke hundreder
Udvælgelse efter reelt beskyttelsesbehov, ikke efter om folk vurderes ”integrationsparate”
Tæt samarbejde med FN, så vi tager vores del af det globale ansvar
Danmark skal igen være et land, der går forrest i international solidaritet.
Tilbage


---

# Landbrug | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/landbrug

Landbrug
Landbrug med omtanke for klima, miljø og fremtid
Det danske landbrug belaster klimaet og naturen. Det udleder meget CO2 og forurener vores hav med kvælstof. Sprøjtegifte fra landbruget ødelægger også vores drikkevand.
Enhedslisten vil have en CO2-afgift på landbruget, så det betaler for den skade, det laver. Afgiften skal være fair, så almindelige folk ikke får ekstraregning.
Vi kæmper for, at flere landmænd kan dyrke økologisk og passe godt på dyrene. Det skal være nemmere at dyrke planter frem for at holde mange dyr, som forurener meget.
Vi vil:
Indføre CO2-afgift på landbruget
Gøre omstillingen fair, så danskerne ikke betaler for meget
Fordoble det økologiske landbrug inden 2030
Mindske produktionen af kød og mælk
Støtte små landmænd i at dyrke bæredygtigt
Tilbage


---

# Medicin | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/medicin

Medicin
Medicintilgængelighed for alle
Hver måned giver medicinregningen ondt i maven hos mange borgere. Brugerbetalingen på medicin skaber ulighed og gør, at flere og flere må vælge medicin fra af økonomiske årsager.
De fleste danskere er enige om, at vi bør fastholde den lige og gratis adgang til lægen som vi har på papiret. Derfor er det desto mere absurd, at den gratis adgang ikke dækker den medicin lægen udskriver.
Du kan komme ind ad døren til lægen, men når du går ud derfra igen og skal hente din medicin, bliver forskellen på rig og fattig straks tydelig. At udvide velfærden til bl.a. gratis receptpligtig medicin er et vigtigt skridt mod at bekæmpe ulighed, klasseskel og mindske presset på almindelige menneskers pengepung. Ingen burde skulle undvære medicin til dem selv eller deres børn, fordi de ikke har råd.
Tilbage


---

# Menneskerettigheder | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/menneskerettigheder

Menneskerettigheder
Menneskerettigheder og folkeret
Menneskerettighederne og international humanitær folkeret skal altid respekteres og være grundlaget for alt internationalt samarbejde. Danmark skal ikke deltage i ulovlige krige, og vi skal kæmpe for, at alle lande overholder reglerne, som beskytter menneskeliv og værdighed. Livet og rettighederne kommer altid først.
Støtte til undertrykte befolkninger og mindretal
Enhedslisten støtter ret til selvbestemmelse, sprog, kultur og uddannelse for alle folk og minoriteter. Alle mennesker har ret til at leve i frihed og med respekt for deres identitet uden frygt for undertrykkelse.
Kampen for demokrati og politiske friheder
Vi arbejder for at styrke demokratiske organisationer verden over og kræver, at politiske fanger frigives. Ingen skal fængsles for deres holdninger eller fredelige forsøg på at skabe forandring.
Vi vil:
Arbejde for at menneskerettighederne bliver overholdt i alle danske institutioner – herunder fængsler, bosteder og udrejsecentre
Arbejde for frigivelse af politiske fanger verden over
Sikre, at Danmark kun deltager i krige, der følger folkeretten
Støtte menneskerettigheder og retten til selvbestemmelse for alle befolkninger
Styrke demokrati og støtte organisationer, der kæmper for frihed
Tilbage


---

# Miljø | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/miljoe

Miljø
Miljø – Beskyttelse af natur og drikkevand
Miljøet kan blive ødelagt på få dage, men det tager årtier at reparere skaderne. Derfor skal miljølovgivningen bygge på et forsigtighedsprincip, hvor det altid er forurenere, der skal betale for den skade, de forårsager.
En retfærdig miljølovgivning for alle
Alt for ofte ser vi, at miljøreglerne bliver tilpasset virksomheders interesser og magt, ikke naturens og borgernes. Det vil Enhedslisten ændre. Ingen virksomhed – uanset hvor rig eller magtfuld – skal kunne slippe af sted med at forurene og ødelægge vores fælles natur og miljø.
Vi vil:
Indføre et forsigtighedsprincip, hvor virksomheder skal bevise, at deres aktiviteter ikke skader miljøet
Stramme regler i selskabs-, konkurs- og miljølovgivning, så store forurenere holdes økonomisk ansvarlige
Stoppe brugen og udledningen af skadelige sprøjtegifte og kemikalier
Tilbage


---

# Mistrivsel | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/mistrivsel

Mistrivsel
Mistrivsel blandt børn og unge – en vigtig sundhedsudfordring
Alt for mange børn og unge i Danmark mistrives i dag. Det er en af de største udfordringer for vores samfund, og det kræver handling på flere fronter samtidig.
Styrkelse af psykiatrien og forbedring af unges livsvilkår
Psykiatrien skal løftes, men det er ikke nok. Enhedslisten vil fjerne de mange pres, som børn og unge møder i deres hverdag. Derfor foreslår vi syv nye rettigheder, der skal sikre tryghed og bedre vilkår inden for økonomi, arbejde, bolig, klima, uddannelse, sundhed og frihed.
BLANDT ANDET vil vi:
Sikre højere SU og skoleydelse
Afskaffe karakterkrav til ungdomsuddannelser for at mindske pres
Sikre flere billige boliger til unge
Indføre garanti for praktikpladser, så alle får en chance
Sikre demokratiske rettigheder gennem statsborgerskab til unge, der er vokset op i Danmark
Gratis og nem adgang til hjælp
Hvis man mistrives og har brug for hjælp, skal man ikke vente længe eller betale dyrt for psykologhjælp. Vi vil oprette regionale psykologklinikker, hvor unge kan få gratis behandling mod angst og depression uden lange ventetider.
Tilbage


---

# Negativ social kontrol | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/negativ-social-kontrol

Negativ social kontrol
Alle mennesker skal have frihed til at bestemme over deres eget liv. Desværre oplever nogle unge og voksne i minoritetsmiljøer at blive udsat for negativ social kontrol, hvor familie eller netværk forsøger at styre deres valg, livsstil og frihed. Det kan være psykisk pres, fysisk vold eller æresrelaterede begrænsninger.
Enhedslisten mener, at indsatsen mod negativ social kontrol skal være bred og effektiv:
Oplysning og dialog – vi skal ændre kulturer gennem viden, debat og samarbejde med lokalsamfund.
Styrket beskyttelse – ofre for psykisk og fysisk vold skal have hurtig og sikker hjælp.
Kompetencer til fagfolk – lærere, socialrådgivere og andre skal efteruddannes, så de kan spotte og håndtere negativ social kontrol og æresrelaterede konflikter.
Permanent støtte til organisationer – de foreninger, der arbejder med området, skal have stabil og varig finansiering.
Veje til beskæftigelse – især kvinder skal hjælpes i job gennem dokumenterede indsatser som mentornetværk.
Ret til selvstændig opholdstilladelse – ingen familiesammenført kvinde eller mand skal risikere at miste sin opholdstilladelse, hvis de forlader en partner, der udøver negativ social kontrol.
Negativ social kontrol er et frihedsproblem. Vi vil sikre, at alle i Danmark – uanset baggrund – har samme ret til at leve frit, trygt og selvstændigt.
Tilbage


---

# Olie | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/olie

Olie
Stop for olie- og gasjagt i Nordsøen
Det er et kæmpe svigt af Danmarks klimaansvar at åbne op for at hente endnu mere olie og gas op af Nordsøen. Vi kræver et fuldt stop for nye olie- og gasprojekter i Danmark og den danske del af Nordsøen. Fortsat jagt på olie og gas puster til klimakrisen og forsinker den grønne omstilling. Det ønsker vi stoppet nu!
Derfor skal Danmark stoppe ny olie og gas
I 2020 indgik et flertal i Folketinget Nordsøaftalen, som fastsætter, at dansk olieproduktion skal stoppe senest i 2050.
Aftalen efterlod dog rum til adskillige smutveje til mere fossil produktion gennem alt fra mini-udbudsrunder til forlængelse af licenser til olie- og gasselskaber. Det underminerer målet om at udfase fossil energi og bremse klimakrisen.
En analyse fra Europa-Kommissionen peger samtidig på, at EU’s fremtidige behov for olie og gas kan dækkes af eksisterende produktion, blandt andet fra Norge. Derfor er der ikke brug for mere dansk olie- og gasjagt.
Derfor vil Enhedslisten
stoppe tilladelser til nye olie- og gasfelter i den danske del af Nordsøen
stoppe forlængelser af eksisterende olie- og gaslicenser
fremskynde udfasningen af fossil produktion i Danmark, for at sikre vores grønne energiuafhængighed


---

# Palæstina | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/palaestina

Palæstina
Retfærdighed og fred i Palæstina
Siden den formelle indgåelse af den skrøbelige våbenhvileaftale (som er mere formel end reel)  i oktober – samt Trumps nedsættelse af sit såkaldte ’Fredsråd’, der mere er en klub for rige autokrater – har verdens spotlys været rettet alle mulige andre steder end mod Gaza og Vestbredden.  I ly af den uopmærksomhed har Netanyahu-regeringen taget afgørende skridt mod en total anneksion af Vestbredden og indlemmelse i et nyt Stor-Israel.
Fraværet af opmærksomhed på Palæstina er forfærdende.
Enhedslisten vil fastholde og øge presset på regeringen og EU for at stoppe Israels forbrydelser. Samtidig ser vi det som en opgave for hele partiet at bidrage til brede folkelige bevægelser lokalt, nationalt og internationalt mod Israels besættelse og undertrykkelse.
Enhedslisten kræver:
Arbejde for, at Danmark officielt anerkender staten Palæstina som en suveræn stat.
Indføre sanktioner mod Israel.
Stoppe våbenhandel med Israel.
Tilbage


---

# Partnervold | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/partnervold

Partnervold
Vold i hjemmet skal stoppes
Hjemmet burde være det tryggeste sted. Alligevel bliver én kvinde hver måned dræbt af sin nuværende eller tidligere partner. For mænd sker det i gennemsnit hver fjerde måned. Hvert år udsættes omkring 88.000 kvinder og 43.000 mænd for fysisk, psykisk, seksuel eller økonomisk vold af en partner.
Det er uacceptabelt.
Sådan vil Enhedslisten stoppe partnervold:
Styrk hjælpen til voldsudsatteDet skal være lettere at bryde ud. Vi vil sikre ret til egen opholdstilladelse og adgang til kontanthjælp for voldsudsatte. Krisecentre og safehouses skal have højere kapacitet og være tilgængelige i hele landet
Forebyg vold og stop den i tideMyndigheder som politi, kommune og sundhedsvæsen skal blive bedre til at opdage faresignaler. Derfor vil vi opkvalificere fagpersoner og forbedre samarbejdet mellem myndigheder
Hjælp voldsudøvere til at stoppe voldenVi vil udvide tilbuddet om behandling til dem, der udøver vold, og gøre det lettere at søge hjælp – før det er for sent
Beskyt dem, der rammes af social kontrolFlere safehouses skal stå klar for dem, der flygter fra æresrelateret vold og tvangsægteskaber
Sikre flere omvendte fodlænker
Tilbage


---

# Pension | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/pension

Pension
Pension – tryg og værdig alderdom for alle
Folkepensionsalderen er sat til at stige i takt med den gennemsnitlige levealder, men det er socialt uretfærdigt. Højtuddannede lever i gennemsnit længere end lavtuddannede, der ofte har fysisk nedslidende jobs og lavere løn. For disse grupper betyder højere pensionsalder færre gode år på pension og større risiko for at falde udenfor arbejdsmarkedet, før de kan trække sig tilbage.
Enhedslistens forslag:
Stop stigningen i folkepensionsalderen – ingen yderligere stigninger.
Opsig velfærdsforliget – princippet om, at pensionsalderen følger den gennemsnitlige levealder, skal ophæves.
Reguler folkepensionen – sikre at pensionen følger løn- og prisudviklingen, så alle får en værdig tilbagetrækning.
Værdig seniortid – Efter 35 års arbejde kan få nedsat arbejdstid, som kompenseres med dagpengesatsen, og kan suppleres af overenskomstmæssige aftaler.
Styrkelse af Tidlig Pension – Anciennitetskravene til tidligpensions skal lempes , så flere har adgang.
Bevar seniorpension – vi skal fastholde at syge også har ret til en værdig tilbagetrækning.
En retfærdig pensionspolitik betyder tryghed og flere år til at nyde livet efter arbejdsmarkedet.
Flere penge til folkepensionisterne
Alle danskere mærker inflationen, men folkepensionister og andre på offentlige ydelser er særligt hårdt ramt. Overførselsindkomster reguleres forsinket, da reguleringen følger lønstigningerne fra to år tidligere, hvilket betyder, at pensionisterne mister købekraft og økonomisk tryghed.
Enhedslisten vil sikre, at folkepensionen og andre ydelser fremrykkes, så pensionisterne får fuld realløn straks og ikke skal vente på efterslæb. Det handler om, at ældre danskere kan leve værdigt og trygt uden at skulle spare på mad, medicin eller varme.
Enhedslisten kæmper for:
Øjeblikkelig regulering af folkepension og offentlige ydelser
Retfærdig købekraft for alle pensionister
Tilbage


---

# Permanent opholdstilladelse | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/permanent-opholdstilladelse

Permanent opholdstilladelse
Alle mennesker, der bor i Danmark, skal have mulighed for et trygt og stabilt liv. Derfor vil Enhedslisten gøre det lettere at få permanent opholdstilladelse. I dag er kravene så stramme, at mange flygtninge og indvandrere aldrig får den sikkerhed, som en permanent opholdstilladelse giver.
Reglerne rammer især unge, der er født eller opvokset i Danmark. De tvinges ofte ud i ufaglært arbejde i stedet for at tage en uddannelse, som både de selv og samfundet har brug for. Det skaber et uretfærdigt skel og et usikkert opholdsgrundlag.
Enhedslisten foreslår en enkel ændring: Uddannelsestid skal tælle på lige fod med arbejdstid, når der beregnes ret til permanent opholdstilladelse. På den måde kan flere få den tryghed, der er nødvendig for at blive en aktiv del af samfundet.
Tilbage


---

# Profitfrit socialområde | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/profitfri-socialomraade

Profitfrit socialområde
Velfærd er ikke til for aktionærer. Vores sociale tilbud – fra krisecentre til herberger – skal ikke være en kilde til profit for private ejere. Når der kan trækkes penge ud af sociale tilbud, sker det ofte på bekostning af kvaliteten og hjælpen til udsatte borgere. Det er helt uacceptabelt.
Enhedslisten vil sikre, at offentlige midler går direkte til borgeren og ikke til ejerkredsen bag. Vi vil skabe et socialområde med høj kvalitet, kortere ventetider og styrket socialfaglighed, finansieret på en bæredygtig måde.
Enhedslisten vil:
Sikre flere midler til civilsamfundets hjælp på socialområdet
Sikre en varig og stabil finansiering af flere sociale tilbud.
Afsætte 200 mio. kr. til en ny socialøkonomisk investeringsmodel, hvor stat, regioner og kommuner kan investere i forebyggende sociale indsatser.
Sikre at de besparelser investeringsmodellen skaber, kan indregnes i indsatsen i de efterfølgende år
Et profitfrit socialområde betyder bedre hjælp til udsatte, højere faglighed blandt medarbejdere og et socialt system, hvor menneskers behov, ikke privatøkonomi, styrer indsatsen.
Tilbage


---

# Psykiatri | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/psykiatri

Psykiatri
Psykiatri – genopbygning og bedre hjælp til alle
Psykiske lidelser kan ramme os alle og antallet der bakser med en psykisk sygdom, er stigende, især hos børn og unge. Hver 10. dansker har en psykisk sygdom og ca. 82% procent af befolkningen vil på et tidspunkt i livet få udskrevet medicin for psykiske symptomer og/eller blive behandlet i psykiatrien.
Konsekvenserne rammer socialt skævt og især de svære psykiske lidelser kan have vidtgående konsekvenser for familie, bolig, job og socialt.
Psykiatrien har historisk ikke været prioriteret nær så højt som øvrig sundhed. Det er lykkedes at få ambitiøs 10 års plan forhandlet på plads med rekordstore beløb. Men træerne vokser jo ikke ind i himlen og med så mange års underfinansiering af et område vil det også kræve en psykiatriplan 2.0.
Der er langt igen før løftet opleves for mange ude i virkeligheden. Der er mange års underfinansiering at indhente og behovene er også steget undervejs. Især i børne- og ungdomspsykiatrien er antallet af patienter og familier, der har brug for hjælp steget markant, mens midlerne ikke er fulgt med i samme tempo. Og der er fortsat langt igen for de allersygeste og til socialpsykiatri, som sjældent prioriteres højt nok.
Tilbage


---

# Retspolitik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/retspolitik

Retspolitik
Retspolitik – tryghed og retssikkerhed for alle
Alle mennesker skal kunne leve trygt og sikkert i Danmark uden frygt for overgreb – uanset om overgrebene kommer fra staten eller andre borgere, og uanset om de er fysiske eller digitale. Et retssamfund bygger på, at borgerne har tillid til, at deres rettigheder bliver respekteret og beskyttet.
Men mange oplever i dag at blive krænket eller dårligt behandlet i mødet med offentlige myndigheder. Det undergraver tilliden til vores demokrati og retssystem. Derfor kæmper Enhedslisten for, at borgernes retssikkerhed styrkes – også over for det offentlige.
Sådan vil Enhedslisten sikre retssikkerhed og borgernes rettigheder:
Styrk gratis retshjælp til alleDet skal være nemmere at få hjælp til at forstå sine rettigheder og klage, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet. Vi vil udvide den gratis retshjælp, så flere kan få juridisk støtte – uanset indkomst.
Stop overvågning og værn om privatlivVi siger nej til unødvendig overvågning af borgere. Privatliv og digital sikkerhed skal beskyttes, så folk kan færdes frit uden at blive overvåget af staten eller private aktører.
Sikre ytrings- og forsamlingsfrihedDet skal være trygt at sige sin mening og deltage i fællesskaber. Vi vil beskytte ytringsfriheden og retten til at samle sig i foreninger og demonstrationer uden frygt for indblanding.
Skab større åbenhed og gennemsigtighed i det offentligePolitikere og myndigheder skal arbejde åbent og ansvarligt. Vi vil sikre, at borgere har adgang til information og kan følge med i beslutninger, der påvirker deres liv.
Værn om menneskerettighederneDanmark skal altid stå fast på beskyttelsen af menneskerettigheder både hjemme og i det internationale samarbejde.
Have en længere og styrket politiuddannelse
Give domstolene flere ressourcer
Tilbage


---

# Samtykke | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/samtykke

Samtykke
Samtykke – grundlaget for tryghed og respekt i sex
Sex uden samtykke er ikke sex. Det er voldtægt. Derfor er samtykke ikke bare et ord, men en grundlæggende værdi i et trygt og ligeværdigt samfund.
I 2020 vandt Danmark en vigtig sejr med indførelsen af samtykkeloven. Loven har styrket retssikkerheden for ofre for seksuelle overgreb og gjort det nemmere at anmelde voldtægt. Men virkeligheden er stadig hård.
Hvert år oplever omkring 14.000 mennesker i Danmark voldtægt eller forsøg på voldtægt. På trods af lovgivningen anmelder kun en lille del overgrebene, og endnu færre sager fører til dom. Det viser, at vi har brug for mere end lov – vi skal ændre kulturen.
Enhedslisten vil arbejde for, at samtykke bliver en del af vores hverdag:
Obligatorisk seksualundervisning om samtykkeVi vil sikre, at børn og unge lærer om samtykke, grænser og respekt for forskelligheder i folkeskolen og på ungdomsuddannelser. Det er vigtigt for at skabe en kultur, hvor alle kender og forstår, hvad samtykke betyder.
De specialiserede enheder i Politiet til voldtægt og vold i nære relationer skal have flere ressourcer.
Støtte til ofre for seksuel voldVi vil sikre, at ofre får bedre juridisk hjælp og adgang til psykologisk støtte, så de får den nødvendige opbakning til at komme videre efter overgreb.
Tilbage


---

# Selvstændige | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/selvstaendige

Små virksomheder og freelancere skal styrkes og sikres tryghed
Små selvstændige, mindre virksomheder og freelancere udgør en vigtig del af vores samfund. Alt for ofte handler politiske beslutninger kun om store virksomheder som Novo Nordisk og Lego. Men i Enhedslisten kæmper vi for de små og mellemstore virksomheder, der løfter et stort samfundsansvar og fortjener bedre vilkår.
Vi vil gøre det lettere og mere attraktivt for flere danskere at starte egen virksomhed – uden at skulle føle sig økonomisk usikre. Tryghed og gode rammer skal gå hånd i hånd med modet til at være selvstændig.
Sådan vil Enhedslisten styrke små erhvervsdrivende og freelancere:
Bedre adgang til sociale rettighederSmå virksomheder og freelancere skal have nemmere adgang til barsel, dagpenge og andre vigtige sociale rettigheder, så det ikke bliver en økonomisk risiko at have egen virksomhed.
Beskyt mod misbrug af rettighederVi vil sikre bedre beskyttelse mod urimelig behandling og misbrug af rettigheder i arbejds- og erhvervslivet.
Nem adgang til kapitalDet skal være langt lettere for små virksomheder at få adgang til kredit og investeringer, så de kan vokse og udvikle sig.
Erhvervsfremme til alleVi vil etablere et erhvervsfremmesystem, der ikke kun støtter de store virksomheder, men også tager hånd om små og mellemstore virksomheder og freelancere.
Tilbage


---

# Seniorpension | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/seniorpension

Seniorpension
Seniorpension skal give flere økonomisk tryghed og tidlig tilbagetrækning
I Enhedslisten kæmper vi for, at flere mennesker kan trække sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet med værdighed og økonomisk sikkerhed.
Seniorpension skal være en reel mulighed for dem, der er nødt til at stoppe før folkepensionsalderen – fordi kroppen eller helbredet ikke længere kan holde til arbejdet. Men i dag er kravene for strenge, og aldersgrænsen følger den stigende pensionsalder. Det betyder, at færre kan få seniorpension, og ordningen mister sin betydning.
Sådan vil Enhedslisten forbedre seniorpensionen:
Udvide retten til seniorpensionKravene skal lempes, så flere kan trække sig tilbage tidligt – uden at skulle slides helt ned først.
Større økonomisk tryghedVi vil sikre, at seniorpensionister får en økonomi, der giver ro i hverdagen og værdighed i tilbagetrækningen.
Stoppe udhulingen af ordningenAlderskravet skal fastlåses, så seniorpension ikke bliver sværere at få, selvom folk i gennemsnit lever længere.
Tilbage


---

# Sikkerhed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/sikkerhed

Sikkerhed
Danmarks ansvar for fred og sikkerhed
Danmark skal støtte folk og lande, der bliver udsat for krigsforbrydelser eller ulovlig besættelse. Vores militær skal bruges til at forsvare Danmark og deltage i internationale missioner, som har mandat fra FN.
Enhedslisten vil genoplive dansk forskning i freds- og konfliktløsning for at styrke vores evne til at arbejde for fred. Vi mener, at værnepligten skal gælde lige for kvinder og mænd og også omfatte et moderne samfundsberedskab. Retten til militærnægtelse skal bevares.
Vi er kritiske over for NATO, som har deltaget i ulovlige angrebskrige, men vi arbejder ikke for, at Danmark skal melde sig ud nu. NATO er i den aktuelle situation vigtig for vores fælles sikkerhed.
Vores mål for sikkerhed:
Kritisk dialog om NATO’s rolle
Støt ofre for krigsforbrydelser og besættelser
Militært fokus på forsvar og FN-mandater
Lige værnepligt for alle og modernisering af beredskabet
Bevar retten til militærnægtelse
Tilbage


---

# Skattelettelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/skattelettelser

Velfærd fremfor skattelettelser
I de seneste årtier er der givet store skattelettelser – især til de rigeste. Det er en forkert prioritering. Samtidig fyres sygeplejersker og SOSU’er, og kommunerne skærer ned på hjælp til børn, ældre og handicappede.
Der er brug for en kraftig investering i vores velfærd her og nu – ikke skattelettelser til de rigeste. Med SVM-regeringens personskattereform fik advokaten og direktøren ca. 1.000 kroner mere om måneden, mens SOSU’en og den butiksansatte 150-300 kroner. . SVM-regeringen har uddelt skattelettelser for over 5,5 mia.kr. til de rigeste 10 pct., hvilket er mere end hvad de fattigste 60 pct. har fået i skattelettelser tilsammen! Det er simpelthen pilskævt.
Enhedslisten ønsker:
En skatteaftale, der omfordeler mere retfærdigt, så dem der har mindst får en skattelettelse, mens de rigeste bidrager mere.
Først og fremmest en markant investering i velfærd: sundhedsvæsen, folkeskole, ældrepleje og grøn omstilling.
Tilbage


---

# Skattepolitik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/skattepolitik

Skattepolitik
Skatter finansierer vores fælles velfærd, sikrer et stærkt sikkerhedsnet og gør det muligt at investere i klima og miljø. De bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og derfor skal skattepolitikken aktivt bruges til at mindske ulighed.
Vi vil sikre, at de ti procent, der tjener mest, bidrager mere til fællesskabet. Aktie- og kapitalindkomst skal beskattes på samme niveau som lønindkomst – det kan ikke være rigtigt, at rige aktiespekulanter betaler mindre i skat end lønmodtagere.
Vores fælles velfærd og den grønne omstilling skal blandt andet finansieres ved at:
Indføre skat på overnormal profit for store virksomheder og banker
Beskatte aktie- og kapitalindkomst som lønindkomst
Indføre formueskat for meget store formuer
Bekæmpe skattely og skattesnyd
Tilbage


---

# Skov | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/skov

Skov
Skovene – vores allierede i klimakampen
Skovene er som jordens lunger. De suger store mængder CO2 til sig og gemmer det i træer og jord. Samtidig er skovene hjem for mange af Danmarks mest truede arter og spiller en vigtig rolle for biodiversiteten – både her og globalt.
Desværre er vores skove under pres. I alt for mange år har vi prioriteret landbrug og kødproduktion højere end naturen. Det har kostet mange arter deres levesteder.
Enhedslisten vil ændre det ved at genoprette og beskytte skovområder. Vi vil sikre, at mindst 25 procent af den danske skov bliver til urørt natur, hvor træer og planter kan vokse frit uden menneskelig indblanding – og det skal ske inden 2030.
Vores mål for skovene:
Styrke biodiversiteten og naturens evne til at bekæmpe klimaforandringer
Genoprette og beskytte danske skove som naturlige kulstoflagre
Omlægge mindst 25 % af skoven til urørt natur inden 2030
Sikre levesteder for truede dyr og planter
Tilbage


---

# Sociale tilbud | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/sociale-tilbud

Sociale tilbud
Profitstop på sociale tilbud
Med jævne mellemrum dukker der historier op i pressen om privatejede kommercielle sociale tilbud, hvor ejerkredsen har trukket enorme profitter ud. Det er skattekroner, der f.eks. er gået til dyr vin og veteranbiler eller udbetalinger i millionklassen til ejeren, frem for hvor de politisk bestemt var tiltænkt – nemlig borgere med handicap, der bor på eller bruger de sociale tilbud.
Vi skal passe bedre på udsatte børn, unge og voksne. Fællesskabets velfærdskroner skal gå til velfærd og til at hjælpe dem, der har behov for det. Fællesskabets velfærdskroner skal ikke gå til, at private firmaer kan tjene store summer på de mest udsatte ved at trække overskud ud til privatforbrug og luksusliv.
Tilbage


---

# Statsborgerskab | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/statsborgerskab

Statsborgerskab
Det skal være lettere at få dansk statsborgerskab. I dag lever over 10 procent af den voksne befolkning i Danmark uden statsborgerskab. Det betyder, at mere end hver tiende voksne ikke kan få dansk pas og ikke kan stemme ved folketingsvalg. Gruppen vokser år for år, og det svækker både demokratiet og følelsen af fællesskab.
Danmark har i dag nogle af Europas strengeste regler for at opnå statsborgerskab. Enhedslisten ønsker derfor at ændre reglerne, så flere kan blive fuldgyldige borgere i det samfund, de lever og arbejder i.
Enhedslisten foreslår:
Afskaffelse af indfødsretsprøven, der mest tester udenadslære og ikke danskhed.
Lempelse af danskprøvekravet, så også mennesker med få års skolegang eller analfabetisme kan få en reel chance.
Ændring af selvforsørgelseskravet og afskaffelse af beskæftigelseskravet, så uddannelsessøgende og uforskyldt arbejdsløse ikke straffes.
Lempet dispensationspraksis, så personer med PTSD eller andre psykiske skader kan få statsborgerskab.
En fængselsstraf skal ikke betyde livsvarig udelukkelse fra statsborgerskab, så en ansøger, der har truffet forkerte valg som ung, ikke straffes resten af livet.
Statsborgerskab handler om demokrati, lighed og retten til at høre til. Derfor skal reglerne gøres mere retfærdige og menneskelige.
Tilbage


---

# SU | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/su

SU
SU – økonomisk tryghed til alle studerende
Alle skal kunne tage den uddannelse, de drømmer om – uanset baggrund. Derfor kæmper Enhedslisten for en SU, der er til at leve af. Det skal ikke være nødvendigt med rige forældre for at gennemføre en uddannelse uden store studielån og bekymringer om økonomien.
Vi vil sikre, at alle studerende kan fokusere på deres uddannelse i stedet for på ubetalte regninger. Vi kæmper for at styrke SU’en. Vi vil:
Genindføre det sjette SU-år
Hæve SU og skoleydelse med 1.000 kroner om måneden
Med Enhedslisten får studerende bedre økonomiske vilkår til at gennemføre deres uddannelse uden stress over leveomkostninger og gæld.
Tilbage


---

# Sundhed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/sundhed

Sundhed
Adgang til sundhedsydelser bør være gratis og for alle. Enhedslisten arbejder for uhindret og lige adgang til et velfungerende offentligt sundhedsvæsen og et samfund, hvor sundhedsydelser og hjælp ikke er afhængig af størrelsen af ens pengepung eller hvor i landet man bor. Vi ønsker ikke amerikanske tilstande i vores fælles stærke sundhedsvæsen.
Enhedslisten ønsker at reducere den sociale, geografiske og kønnede ulighed i sundhed. Sundhed er et fælles ansvar, og et velfungerende sundhedsvæsen skal skabes af fællesskabet. Uden reelle investeringer i et sundhedsvæsen med social ulighed, lange ventetider, manglende personale og et stigende marked for private løsninger for dem, der har råd, vil disse problemer kun vokse.
Tilbage


---

# Surrogasi | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/surrogasi

Surrogasi
Trygge rammer for familier og fødende
I Enhedslisten forstår vi både det brændende ønske om at stifte familie og de alvorlige risici for udnyttelse af kvinder, der indgår i surrogasi på grund af økonomi og global ulighed. Kommerciel surrogasi skaber profit til virksomheder og surrogasi-industrien på bekostning af de fødende og børnene.
Da surrogataftalen blev indgået i 2024 mellem regeringen og flere partier, blev Danmark fraskrevet ansvaret for de fødende og for, under hvilke forhold børnene kommer til landet. Enhedslisten mener, at det ikke er acceptabelt, og at alle parter – barnet, de fødende og de tiltænkte forældre – skal beskyttes.
Vi vil skabe trygge rammer for familier i mange konstellationer, uden at det behøver indebære kommerciel surrogasi.
Enhedslisten vil:
Styrke regnbuefamiliers muligheder for at stifte familie, fx ved at børn kan have flere juridiske forældre aftalt før fødslen.
Sikre, at tiltænkte forældre kan blive registreret som juridiske forældre ved fødslen ved altruistisk surrogasi.
Gøre fertilitetsbehandling med dobbeltdonation tilgængelig i det offentlige også uden sundhedsfaglig begrundelse, så altruistisk surrogasi med donoræg kan lade sig gøre.
Regulere rettigheder for forældre, surrogatmoder og barn ved altruistisk surrogasi, fx i tilfælde hvor fødende bliver invalideret under fødslen.
Skærpe reglerne for kommerciel surrogasi, så både børn og surrogatmødre beskyttes, selvom kommerciel surrogasi ikke bør tillades i Danmark.
Trygge rammer frem for profit. Ingen skal udnyttes, og børn skal sikres bedst mulige start på livet.
Tilbage


---

# Sygedagpenge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/sygedagpenge

Sygedagpenge – ret til tryghed under sygdom
Sygedagpengene skal sikre økonomisk tryghed for alle, der i en periode bliver syge og ikke kan arbejde. Ordningen i dag betyder, at mange tusinde syge mister deres ret til sygedagpenge, når de har været syge i mere end 22 uger, fordi retten sygedagpenge stopper efter 22 ugers sygdom. Det skaber usikkerhed og presser syge borgere til at vende tilbage til arbejde, før de er raske.
Enhedslistens forslag:
Afskaffelse af varighedsbegrænsning – sygedagpenge skal udbetales, så længe man opfylder kravene, uden generel 22-ugers grænse.
Ingen tvang tilbage til arbejde – kommunen må ikke erklære syge for raske eller sende dem i arbejde imod lægelige anbefalinger.
Ingen tvungen arbejdsprøvning eller praktik – syge skal ikke tvinges ind i ressourceforløb, praktik eller arbejdsprøvning imod lægens vurdering.
Højere og regulerede ydelser – afklaringsforløb og ressourceforløb skal give sygedagpengesats, reguleret i takt med lønudvikling og skattelettelser til lønmodtagere.
Med disse tiltag styrker vi både den enkeltes tryghed under sygdom og retfærdigheden i velfærdssystemet.
Tilbage


---

# Tandlæge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/tandlaege

Tandlæge
Gratis tandlæge til alle – for et sundere Danmark
Ifølge Tandlægeforeningen ligger Danmark i toppen af listen over lande i Europa med størst ulighed i tandsundhed. Kigger man på de rigeste 25 procent og fattigste 25 procent af befolkningen, går den rigeste andel dobbelt så ofte til tandlægen som den fattigste andel, men sammenligner man den fattigste og rigeste befolkningsgruppes besøg hos deres almindelige praktiserende læge, er der ingen forskel.Det giver ikke mening at vores fælles skattebetalte sundhedsordninger stopper ved kæben. Det efterlader mange med kæmpestore regninger for at få lavet deres tænder. Den sociale ulighed i tandsundhed er meget markant og sammenhængen mellem indkomst og hvor hyppigt man går til tandlæge er udtalt.
Sådan bør det ikke være – tandplejen bør være skattefinansieret på lige vilkår som hvis man brækker et ben. Sunde tænder bør ikke være et spørgsmål om pengepungen!
Tilbage


---

# Tidlig indsats | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/tidlig-indsats

Tidlig indsats
En stærk velfærd starter med en tidlig og forebyggende indsats. Når vi handler i tide, kan vi forhindre, at mennesker falder gennem samfundets revner – uanset om det handler om udsatte børn, fattigdom, misbrug eller psykisk sygdom.
Sociale problemer er ikke et spørgsmål om svaghed eller manglende vilje. De er et resultat af strukturelle problemer og manglende støtte. Alt for mange udsatte borgere oplever i dag at vente i månedsvis på hjælp, mens socialrådgivere og fagfolk presses af alt for stramme økonomiske rammer og for lidt tid. Det skader både borgerne og medarbejderne.
Derfor skal vi prioritere den tidlige og forebyggende indsats langt højere. Vi skal sætte ind, før mistrivsel bliver til sammenbrud, og før fattigdom bliver til hjemløshed. Kommunernes økonomi må aldrig stå i vejen for den hjælp, mennesker har brug for. Og straf eller sanktioner – som nedsatte ydelser eller børnebidrag – hjælper ingen ud af udsathed.
Enhedslisten vil:
Afsætte flere ressourcer til socialpsykiatrien, væresteder målrettet unge udsatte samt en styrket indsats målrettet udsatte unge
Investere forebyggende i gode skoler og dagtilbud
Styrke sundhedspleje og jordemødre
Opkvalificere velfærdsprofessionelle, så de kan identificere og handle tidligere på mistrivsel og sociale problemer
Oprette 1.000 ungehybler med sociale viceværter, som giver unge udsatte en stabil base
Vedtage en fattigdomslov, der forpligter staten til at halvere antallet af hjemløse inden 2030.
Afskaffe fattigdomsydelser og stoppe brugen af straf og sanktioner, fx fradrag i børnebidrag ved højt skolefravær.
Tidlig indsats handler om at gribe mennesker, før de falder – og give dem muligheden for at leve et værdigt liv med støtte, fællesskab og fremtid.
Tilbage


---

# Tilbagetrækning | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/tilbagetraekning

Tilbagetrækning
Tryg tilbagetrækning – uden at blive nedslidt
Det skal være økonomisk trygt at trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet, hvis man har brug for det. I dag står tusindvis af danskere – især faglærte og ufaglærte – uden den mulighed. Selvom de ikke kan holde til at arbejde, indtil de bliver 67 og kan gå på folkepension, risikerer de at falde mellem stolene i de nuværende tilbagetrækningsordninger.
Det betyder, at mange må leve på kontanthjælp eller uden nogen indkomst, indtil de kan gå på pension. Samtidig har kun få ret til førtidspension. Det er ikke bare uretfærdigt, det er også sundhedsskadeligt for dem, der presses til at arbejde, selv når kroppen siger fra.
Det skal ændres.
Sådan vil Enhedslisten sikre tryg tilbagetrækning:
Udvid adgangen til tilbagetrækningsordningerFlere faglærte og ufaglærte skal kunne trække sig tidligere tilbage med økonomisk tryghed – uden at skulle falde igennem systemet.
Stop nedslidning på arbejdsmarkedetIngen skal slides helt ned, før de kan gå på pension. Vi vil sikre, at tilbagetrækningsordningerne tilpasses, så de passer til forskellige typer af arbejde og helbred.
Afhjælp økonomisk usikkerhed ved tidlig pensionDet skal være muligt at trække sig tilbage uden at risikere fattigdom. Derfor kæmper vi for ordninger, der sikrer en ordentlig indkomst ved tidlig tilbagetrækning.
Tilbage


---

# Tillid til udsatte syge | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/tillid-til-udsatte-syge

Tillid til udsatte syge
Vi skal genoprette tilliden til udsatte og syge i vores offentlige systemer. Alt for længe er mennesker, der har brug for hjælp, blevet mødt med kontrol, sanktioner og mistænkeliggørelse. Arbejdsprøvninger og ressourceforløb har i nogle tilfælde gjort folk sygere, ikke raskere.
Unødvendige straffe cementerer udsattes position og gør det sværere at finde vej tilbage til et værdigt liv. Fællesskabet skal række en hjælpende hånd, ikke slå med pisk. Vi skal møde borgere med værdighed, tillid og tiltro, ikke straf og mistro.
Enhedslisten vil:
Indføre en pusterumsparagraf i serviceloven, så hjemløse fritages for sanktioner og rådighedskrav, indtil de har fået bolig og stabilitet.
Afkriminalisere stofmisbrugere og sikre behandlingsgaranti.
Sikre, at arbejdsprøvning og ressourceforløb ikke forværrer borgeres helbred.
Afskaffe offentlige straf- og sanktioner i lov om aktiv beskæftigelsesindsats, herunder fx nedbringelse af børnebidrag ved højt skolefravær.
Tillid frem for mistro. Udsatte og syge skal mødes med hjælp og respekt, ikke kontrol og straf.
Tilbage


---

# Tolkegebyret i sundhedsvæsenet | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/tolkegebyret-i-sundhedsvaesenet

Tolkegebyret i sundhedsvæsenet
Tolkegebyret i sundhedsvæsenet bør afskaffes, da det skaber ulighed, er sundhedsskadeligt og rammer nogle af de svageste grupper i vores samfund, heriblandt minoritetsetniske ældre. Derudover er det bureaukratisk og tager tid fra patientbehandling i et allerede presset sundhedsvæsen.
Tilbage


---

# Udenlandsk arbejdskraft | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/udenlandsk-arbejdskraft

Udenlandsk arbejdskraft
Stop misbrug af udenlandsk arbejdskraft
Danmark har brug for udenlandsk arbejdskraft – men kun på ordentlige vilkår. Desværre ser vi alt for ofte, at arbejdsgivere udnytter udenlandske arbejdere til lønninger og arbejdsvilkår, der ligger langt under det, vi normalt accepterer på det danske arbejdsmarked. Det er social dumping – og det undergraver både de udenlandske arbejderes rettigheder og de danske løn- og arbejdsforhold.
Social dumping handler ikke kun om uretfærdighed over for udenlandske arbejdere. Det trækker hele arbejdsmarkedet ned:
Danske lønninger og arbejdsvilkår bliver presset.
Seriøse virksomheder taber konkurrencen til dem, der snyder.
Skatteindtægter forsvinder, fordi arbejdet foregår sort.
Vores fælles velfærd bliver undergravet.
Enhedslistens løsninger
Udenlandske arbejdere skal være velkomne i Danmark – men kun hvis de arbejder på lige vilkår. Derfor foreslår vi:
Mere overenskomst og organiseringo Udbredelse af overenskomstdækning til langt flere arbejdspladser.o Organisering af udenlandske arbejdere i danske fagforeninger.o Staten skal stille penge til rådighed, så fagforeninger får ressourcer til opsøgende arbejde og informationskampagner.
Styrkede rettigheder til fagforeningerneo Ret til at komme ind på virksomheder og tale med udenlandske arbejdere.
Strammere regler mod social dumpingo Offentlige indkøb må kun ske på danske løn- og arbejdsvilkår. Ikke én skattekrone til social dumping.o Kædeansvar: Hovedentreprenøren skal hæfte for hele kæden af underentreprenører.o Alle virksomheder i Danmark skal slå ledige job op, inden de henter udenlandsk arbejdskraft ind.o Krav i EU om, at udenlandske virksomheder skal leve op til samme regler som danske.
Stærkere kontrol og sanktionero Udenlandske arbejdere skal fremvise en ansættelseskontrakt, godkendt af en overenskomstbærende fagforening, inden de begynder arbejde i Danmark.
Kort sagt: Social dumping er hverken fair over for udenlandske arbejdere eller danske lønmodtagere. Det er et systematisk misbrug, som vi kun kan stoppe ved at stille hårde krav, styrke fagforeningerne og sikre lige vilkår for alle.
Tilbage


---

# Udviklingspolitik | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/udviklingspolitik

Udviklingspolitik
Danmark skal tage ansvar for global ulighed
Den globale ulighed er enorm. De rigeste 10 procent af verdens befolkning ejer hele 75 procent af verdens rigdom, mens den fattigste halvdel næsten intet har. Det er uholdbart og uretfærdigt.
Enhedslisten mener, at Danmark som et af verdens rigeste lande har et særligt ansvar for at hjælpe de fattigste lande med at komme ud af fattigdom og ulighed.
Sådan vil Enhedslisten styrke udviklingspolitikken:
Øget udviklingsbistand med fokus på klima og miljøDanmark skal øge udviklingsbistanden til mindst 1,5 procent af BNP. Mindst 0,5 procent af denne bistand skal gå til klima- og miljøprojekter i udviklingslande, så vi sammen bekæmper klimaforandringer globalt.
Bekæmpelse af fattigdom, ulighed og støtte til menneskerettighederUdviklingsbistanden skal målrettes indsatsen for at reducere fattigdom, fremme lighed, udvikle demokrati og beskytte menneskerettigheder i verdens fattigste lande.
Skærpelse af internationale skattereglerVi skal stoppe multinationale selskabers skattesnyd, der hvert år fratager udviklingslande milliarder i skatteindtægter. Strammere internationale skatteregler vil sikre, at flere penge bliver i de lande, der har allermest brug for det.
Tilbage


---

# Ukraine | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/ukraine

Enhedslisten fordømmer Putins invasion af Ukraine
Putins invasion af Ukraine er et brud på folkeretten og må fordømmes kraftigt. I Enhedslisten har vi fra starten støttet Ukraine med militær og humanitær hjælp, og det arbejde fortsætter vi med.
Støtte til Ukraine i kampen mod invasionenVi mener, at Ukraine har ret til at forsvare sig mod aggression, og derfor bakker vi op om både militær støtte og andre former for hjælp til landet.
Forslag om prioriteret adgang til ammunition i EUEnhedslisten har fremsat forslag i EU om, at Ukraine skal have fortrinsret til den ammunition, der produceres i EU. Det skal sikre, at våben og udstyr går direkte til Ukraine i stedet for at blive solgt til andre lande.
Tilbage


---

# Ulighed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/ulighed

Ulighed
Den økonomiske politik skal skabe mere lighed og velfærd til alle. Når kontanthjælp skæres ned, eller topskatten lettes for de rigeste, vokser afstanden mellem rig og fattig – og det rammer os alle. Selv dem med job og arbejdsevne kan miste begge dele, hvis det sociale sikkerhedsnet svækkes. Et dårligt sikkerhedsnet får mange til at acceptere lave lønninger og dårlige arbejdsvilkår, hvilket skaber en nedadgående spiral for hele arbejdsmarkedet.
Lighed styrker også demokratiet. Ulige samfund er mere splittede og sårbare over for korruption. Et lige samfund sikrer opbakning til fremtidens velfærd og nødvendige klimahandlinger, samtidig med at alle får tryghed og økonomisk sikkerhed.
Vi kæmper for et solidarisk, grønt samfund, hvor mennesker og planeten prioriteres over profit og privilegier. Et rødt samfund, der fremmer lighed og fællesskab frem for klassedeling, og et demokratisk samfund, hvor rettigheder gælder for alle – uden særadgang til magten for de få privilegerede.
Tilbage


---

# Ulighed i sundhed | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/ulighed-i-sundhed

Ulighed i sundhed
Uligheden i sundhed i Danmark er stigende. Parallelt hermed stiger antallet af sundhedsforsikrede af frygten for, at man ikke kan få den nødvendige hjælp, når behovet hos sig selv eller ens nærmeste opstår.
Men i velfærdsdanmark skal det være dem, der er mest syge der får behandling først, ikke dem der har flest penge. Sundhedsvæsenet skal indrettes langt mere inkluderende, så ingen oplever diskrimination på baggrund af køn, etnicitet, seksualitet eller et handicap. Der skal være adgang til dygtige sundhedsfaglige – både hvis du bor langt fra de store byer og i et socialt udsat område i de store byer.
Tilbage


---

# Velfærd | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/velfaerd

Velfærd
Velfærd skal styrkes og ikke svækkes
Velfærden er hjørnestenen i vores samfund. Den sikrer, at alle – uanset baggrund og pengepung – har lige adgang til uddannelse, sundhed, børnepasning og pleje i alderdommen. Det er den solidariske idé bag vores fællesskab.
Offentlig sektor for alleEn stærk og velfinansieret offentlig sektor er afgørende. Hvis velfærden svækkes, må private løsninger træde til – og de er kun for dem med penge. Det skaber ulighed og svækker fællesskabet.
Vi vil investere i menneskerne bag velfærdenDem, der arbejder i sundhed, skole og pleje, skal have ordentlige løn- og arbejdsforhold. Det sikrer bedre service og mere tryghed for alle.
Vores mål:
Investere betydeligt mere i velfærden
Sikre bedre løn og arbejdsforhold for ansatte i den offentlige sektor
Tilbage


---

# Videregående uddannelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/videregaaende-uddannelser

Videregående uddannelser
Videregående uddannelser for alle
Alle skal have lige ret til uddannelse – uanset baggrund. Uddannelsesstederne skal være med til at skabe et mere demokratisk samfund og mindske ulighed. Det kræver et stop for konkurrencekulturen og mere fokus på samarbejde, åbenhed og øget indflydelse til både studerende og ansatte.
Stop mistrivsel og presMange studerende mistrives i dag. For mange karakterer og for lidt feedback skaber stress og usikkerhed. Derfor kæmper vi for færre karakterer, krav om mere feedback, flere holdtimer og bedre studiemiljøer.
Investering i kvalitetUniversiteter og andre uddannelsesinstitutioner har været udsat for nedskæringer, som skader kvaliteten. Vi mener, der skal satses massivt på at skabe attraktive og trygge uddannelsesmiljøer, hvor alle kan trives og lære bedst muligt.
Vores mål:
Give studerende og ansatte mere indflydelse
Styrke kandidatuddannelserne igen
Stoppe konkurrencekulturen på uddannelserne
Sikre færre karakterer og mere feedback
Investere massivt i universiteter og uddannelsesmiljøer
Tilbage


---

# Working poor og atypiske ansættelser | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/working-poor-og-atypiske-ansaettelser

Working poor og atypiske ansættelser
Hver femte ung i Danmark risikerer at blive en “working poor” – altså leve i fattigdom på trods af fuldtidsarbejde. Det er markant højere end for ældre generationer, hvis højere levestandard og rettigheder på arbejdsmarkedet blev sikret gennem en stærk faglig organisering.
Den usikre og prekære tilknytning til arbejdsmarkedet, sammen med stigende leveomkostninger, inflation og et boligmarked, som er vanskeligt at komme ind på, skaber arbejdende fattigdom blandt unge. Danmark ligger her markant højere end EU-gennemsnittet og end Tyskland, hvor fænomenet også findes.
En løn man kan leve af, er ikke et privilegium – det er en ret. Det skal sikres både nationalt og på EU-niveau, så alle arbejdstagere har ordentlige vilkår, rettigheder og social sikkerhed.
Enhedslisten vil nationalt:
Forbyde 0-timers kontrakter
Øge reguleringen af midlertidige ansættelser
Nedbringe statslig løndumping gennem strengere kontrol og krav til arbejdsgiveres brug af nyttejob, løntilskud og virksomhedspraktik
Bekæmpe platformsvirksomheders brug af “soloselvstændige” og sikre, at platformsarbejdere får de samme rettigheder og beskyttelse som andre arbejdstagere
Enhedslisten vil i EU:
Kræve overenskomst som betingelse for EU-støtte
Sikre, at udbudsregler inkluderer overenskomstdækning som centralt krav
Indføre en ordning, hvor udenlandske virksomheder, der vil udføre opgaver i Danmark, kan forhåndsgodkendes – virksomheder med historik af svindel og dårlige arbejdsforhold sorteres fra
Bekæmpe social dumping ved krav om ID-kort til arbejdstagere, der arbejder over landegrænser
Sikre, at grænsearbejdere får kontrakter godkendt af relevante fagforeninger i det pågældende land
Tilføje en social protokol, der traktatfæster, at arbejdstagerrettigheder står over konkurrenceevne
Arbejdende fattigdom skal bekæmpes. Alle unge og alle arbejdstagere skal have ordentlige løn- og arbejdsvilkår, både nationalt og på tværs af EU.
Tilbage


---

# Økonomisk kriminalitet | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/politisk-abc/oekonomisk-kriminalitet

Økonomisk kriminalitet
Økonomisk kriminalitet er en trussel mod fællesskabet. Når rige mennesker undgår at betale deres del eller stjæler fra statskassen, betaler vi alle sammen prisen. Det er uretfærdigt, og det skal stoppes.
Styrket kamp mod grov økonomisk kriminalitet
Enhedslisten mener, at vi skal sætte hårdt ind mod økonomisk kriminalitet. Højere straffe virker præventivt på denne type kriminalitet. Vi har allerede fået karantæne til konkursryttere og strammere regler mod insiderhandel og kursmanipulation.
Vores næste skridt er at:
Skærpe indsatsen mod skattesnyd, hvidvask og økonomisk svindel
Give flere ressourcer til National Enhed for Særlig Kriminalitet og skattemyndighederne
Tilbage


---

# Pelle Dragsted | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/pelle-dragsted

Pelle Dragsted
Ordførerskaber:
Politisk ordfører
Ordfører for Skat
Pelle Dragsted er folketingsmedlem for Enhedslisten.
I 2022 blev han valgt ind i Folketinget for Enhedslisten og er i dag partiets politiske ordfører. Han har tidligere siddet i Folketinget i perioden 2015-2019.
Han har skrevet bogen ”Nordisk Socialisme”, der blev udgivet i 2021 og modtog rosende anmeldelser. Bogen er i dag er oversat til flere sprog.
Pelle Dragsted har tidligere arbejdet som pædagogmedhjælper, som arbejdsmand og i andre ufaglærte job. Han har en bachelor i historie og spansk med efteruddannelse inden for retorik og kommunikation.
“Politik er at ville. Ordene er Olof Palmes, men de er mere aktuelle end nogensinde. I Danmark hører vi hele tiden om ‘nødvendige’ reformer og ‘ansvarlige’ nedskæringer. Men i politik findes der ikke nødvendighed – der findes kun politiske valg.”
CV
Folketingsmedlem for Enhedslisten 2022-
Forfatter, foredragsholder og højskolelærer, 2019-2022
Kommunalbestyrelsesmedlem i Frederiksberg Kommune, 2022
Folketingsmedlem for Enhedslisten 2015-2019
Politisk rådgiver for Enhedslisten 2011-15
Presseansvarlig for Enhedslisten 2009-11
International sekretær for Enhedslisten 2005-09
Kandidatstuderende i historie og spansk ved Københavns Universitet 2002-05
Bachelor i historie ved Københavns Universitet 1997-2001
Pædagogmedhjælper, tilkaldevikar, i den integrerede institution Kongehatten 1997-2000
Arbejdsmand, Egen Vinding og Datter, fra 1993-94


---

# [PDF] Ned-med-momsen-ud-med-spekulanterne.pdf

Source: https://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2025/10/Ned-med-momsen-ud-med-spekulanterne.pdf

ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 1/8
ET DANMARK 
DU HAR RÅD TIL 
HALVÉR MOMSEN PÅ FØDEVARER
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 2/8
Vi står i et mærkeligt paradoks. Danmark er som samfund rigere end nogensinde. 
Vores samlede velstand slår rekord, år efter år. Alligevel følger mange borgere sig 
trængt på økonomien. 
Årsagen er enkel:  Almindelige familiers udgifter er stukket helt af. Når vi handler i 
supermarkedet, betaler vi meget mere for de samme varer, end vi gjorde for få år 
siden. På bare 5 år er fødevarepriserne øget med over 30 procent
Og det er ikke bare fødevarepriserne, der er strøget til himmels. Huslejerne er også 
steget – særligt i de største byer, og bankernes gebyrer og bidragssatser på bolig -
lån slå nye rekorder. Samtidig har politikerne hævet priserne når vi tager bussen 
eller toget. Vi har også periodevist set store stigninger i energipriserne. Det er altså 
på tværs af vores daglige forbrug, at priserne er steget. Og mange oplever at løn, 
pensioner og SU er slet ikke fulgt med. Særligt mennesker med almindelige og lave 
indtægter mærker at pengene er blevet færre i slutningen af måneden. 
I Enhedslisten har vi længe prøvet at råbe regeringen op. Vi har krævet at regerin -
gen griber ind og beskytter borgerne mod den grådighed som ligger bag mange af 
prisstigningerne. Vi har foreslået at der genindføres et loft over huslejerne, og vi har 
krævet priserne ned på billetter til tog og bus. Alt sammen for at sikre, at almindelige 
borgere har noget mere tilbage til sig selv efter at regningerne er betalt.  
Med dette udspil tager vi nu et nyt skridt for at skabe et Danmark, som du har råd 
til. Ved at halvere momsen på alle fødevarer og fjerne den helt på frugt og grønt. Og 
ved samtidig at gå efter de spekulanter som skummer fløden, når vi betaler overpri-
ser for smør, mælk eller æg.
INDLEDNING
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 3/8
Danmark har én af de højeste moms på fødevarer i Europa – på hele 25 pct. I Sverige 
er momsen på fødevarer 12 procent, og fra 2026 sættes den ned til 6 pct. I Tyskland 
er fødevaremomsen på 7 pct. 
Moms på dagligvarer er generelt en ekstrem asocial beskatningsform. Den rammer 
dem med de laveste indkomster aller hårdest, fordi de fattigste bruger den største 
del af deres indkomst på basale dagligvarer. Det er med andre ord en regressiv 
skat. Det er en skattekilde som i modsætning til fx indkomstskat øger uligheden i 
samfundet.
Enhedslisten har altid været kritisk overfor flade afgifter, der straffer dem med de 
laveste indkomster. Og med de stigende priser på fødevarer, er tiden nu kommet til 
at flytte skattebyrden væk fra vores daglige fornødenheder.  
Derfor vil Enhedslisten halvere momsen på alle fødevarer, og helt fjerne momsen 
på frugt og grønt. På den måde sikrer vi lavere priser for alle, og giver samtidig et 
nyt incitament til at vælge frugt og grønt frem for mere klimaskadelige alternativer. 
Det vil ifølge regeringen tage tid at sænke momsen på grund af administrative van-
skeligheder. Det er lidt besynderligt, at andre europæiske lande uproblematisk kan 
differentiere momsen, mens at det skulle tage flere år i Danmark. Det handler nok 
mere om mangel på politisk vilje og prioritering. Men i perioden indtil en momssæn-
kelse er gennemført foreslår Enhedslisten at bruge samme årlige beløb på en dyr -
tidscheck som udbetales til alle med lave og almindelige indkomster.
NED MED MOMSEN
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 4/8
At sænke momsen er et socialt retfærdigt værktøj til at lette det økonomiske pres 
på borgerne, i en tid med store prisstigninger.  Men det er vigtigt at huske, at det 
ikke er moms eller afgifter der er årsagen til de stigende priser. Momsen har været 
stabil i mange år. 
De stigende priser skyldes, at nogen i kæden af producenter og detailhandlere sæl-
ger de samme varer dyrere end de gjorde tidligere. Som internationale økonomer i 
stigende grad peger på, er der ikke nogen rimelig forklaring på mange af prisstignin-
gerne. De skyldes alene, at store selskaber har øget deres indtjening markant. Ofte 
fordi konkurrencen ikke fungerer som den skal, fordi få store selskaber dominerer 
markedet, og kan sætte prisen mere eller mindre som de vil.1
Når det gælder fødevarer, har vi i Danmark som i mange andre lande en meget stor 
markedskoncentration fra nogle få store selskaber.  Arla sidder på 90% af markedet 
for mælk i Danmark. Mens to brødfabrikker sidder på betydelige dele af markedet 
på brød.  Det er netop ofte i tilfælde, hvor et eller få store selskaber har såkaldt 
markedsmagt, at man ser at selskaber udnytter pludselige prisstigninger eller æn -
dringer i markedet til at øge deres indtjening på bekostning af forbrugerne. 
Derfor har en række lande i verden taget skrappe midler i brug for at beskytte deres 
forbrugere mod spekulation fra fødevaregiganterne. Se boks.  
I Danmark har regeringen stort set intet fortaget sig for at dæmme op for spekula-
tion og stigende priser i fødevareindustrien.  Det er på tide at slå ring om borgerne 
og beskytte dem mod den urimelige spekulation.
VÆK MED SPEKULATIONEN
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 5/8
DERFOR FORESLÅR ENHEDSLISTEN FØLGENDE INITIATIVER:
Strengere love mod urimelig prissætning og Shrinkflation 
Danmark har brug for en strengere lovgivning mod ågerpriser, der skal sikre at pro-
ducenter og dagligvarekæder ikke misbruger fx kriser eller pandemier til at presse 
priserne unødigt op. Samtidig skal der ligesom i Frankrig kræves mærkning når pro-
ducenter gør indpakninger mindre for at hæve kiloprisen – såkaldt shrinkflation, 
ligesom varer skal mærkes når priserne er steget mere end 10 pct inden for de se -
neste år. 
Oprettelse af enhed for forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af ågerpriser 
I dag ligger forbrugerbeskyttelsen under erhvervsministeriet, som er mere optaget af 
erhvervslivets vilkår, end af forbrugernes interesser, og generelt ikke giver forbruger-
beskyttelsen den nødvendige prioritet.  Derfor oprettes en ny enhed for forbruger -
beskyttelse og bekæmpelse af unfair priser, direkte under statsministeriet.   
Enhedens første opgave er, at gennemføre en kulegravning af de danske fødevare-
priser for at identificere hvem der profiterer på de stigende priser. 
Samtidig indføres med inspiration fra Spanien en enhed, en løbende overvågning af 
profitmarginerne i erhvervslivet for at kunne reagere på profitter, der har baggrund 
i urimelig prissætning. 
Sådan bekæmper andre lande fødevarespekulanterne
Sverige har gennemført grundige undersøgelser for at finde ud af 
hvem der tjener på de stigende dagligvarepriser. Regeringen har også 
flere gange indkaldt de største supermarkedskæder til at stå skoleret, 
for at presse dem til at sænke priserne.2
Norge har idømt store supermarkedskæder omfattende bøder for at 
ulovlig priskoordinering.3
Frankrig har indført lovkrav om at fødevareproducenterne skal mær-
ke produkter hvis de gør størrelserne mindre end tidligere – såkaldt 
shrinkflation.4 
Spanien har oprettet et tværministeriel profit-observatorium, der 
overvåger erhvervslivets profitmarginer, og identificerer hvor i værdi-
kæderne spekulation forekommer.5 
Mexicos regering har indgået en frivillig aftale med de største super -
markeder om en fast aftalt pris på de mest basale fødevarer. De kæ-
der der ikke ønsker at være en del af aftalen udskammes i et ugentligt 
program på nationalt tv for deres ublu priser.6 
Kamala Harris foreslog under sin valgkampagne i USA et forbud mod 
urimelig prissætning i fødevarebranchen.7 
SVERIGE
NORGE
FRANKRIG
SPANIEN
MEXICO
USA
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 6/8
Der oprettes også en åben linje hvor borgerne kan indberette mistænkelige prisstig-
ninger på fødevarer eller ulovlig shrinkflation.
Forhandling af frivillige aftaler om prissænkelser på basale fødevarer 
Den nye enhed tager straks initiativ til at indkalde fødevare og detailbranchen til 
forhandlinger om en frivillig aftale, der sænker priserne på de mest basale føde -
varer. Ministeriet kommunikerer tydeligt til borgerne om, hvilke selskaber der ikke 
ønsker at indgå i brancheaftalerne, så borgerne kan træffe deres forbrugsvalg på en 
oplyst baggrund.  
Offentlig prisportal 
Den nye enhed opretter og drifter en offentlig prisportal, som hver måned offent -
liggør en liste over de billigste og dyreste detailhandlere, for prisen på en standard 
indkøbskurv med de mest basale fødevarer.
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 7/8
Det er ikke billigt at halvere momsen på fødevarer, og afskaffe den på frugt og grønt. 
Samlet set vil tiltagene udgøre et provenutab på lige under 17 milliarder kroner. 
Enhedslisten foreslår at finansiere momssænkelserne fra to nye beskatningskilder: 
—  Der indføres en permanent skat på såkaldt overnormal profit, dvs profit der 
overstiger normalforrentning af egenkapitalen. Overnormal profit optræder ty-
pisk hos selskaber som har markedsmagt, enten på grund af manglende kon -
kurrence, eller på grund af fx patentregler, der forhindrer andre selskaber i at 
konkurrere. Enhedslisten foreslår at definere overnormal profit som den del af 
profitten som overstiger 15 % af egenkapitalforrentning. Ifølge Skatteministeriet 
vil det årlige provenu udgøre 8 milliarder kroner. 
—  Der indføres en 1 procent årlig formueskat på formuer over 35 millioner kroner. 
Ifølge Skatteministeriet vil det årlige provenu udgøre 10 milliarder kroner. 
FINANSIERING
A. TILTAG
Halvering af moms på alle fødevarer og 0 moms 
på frugt og grønt
Oprettelse af særlig enhed mod prisforhøjende 
spekulation
B. FINANCIERING
1 % skat på formuer over 35 mio. kr. 
Skattebidrag fra overnormale profitter 
BALANCE
Anm.: Der er afrundet til nærmeste 100 mio. kr.
PROVENUVIRKNING  
(MIA. KR., 2025-PRISER)
-16,8
-0,1
9,5
8,0
+0,6
ET DANMARK DU HAR RÅD TIL ENHEDSLISTEN 2025
SIDE 8/8
Noter 
1 
The Profit Price Spiral in food and energy prices. https:/ /feps-europe.eu/wp-content/
uploads/2025/04/The-profit-price-spiral-in-food-and-energy-1.pdf 
2 
https:/ /www.konkurrensverket.se/informationsmaterial/rapportlista/stigande-matpri-
ser--vart-tar-pengarna-vagen/ 
3
https:/ /www.dr.dk/nyheder/seneste/tre-norske-supermarkedskaeder-faar-milliardboe-
der-prissamarbejde 
4 
https:/ /www.euronews.com/business/2024/07/03/shrinkflation-stickers-come-into-for-
ce-in-french-supermarkets 
5 
https:/ /www.observatoriomargenes.es/wme/es/ 
6
https:/ /mexicobusiness.news/agribusiness/news/mexico-renews-pacic-agreement-sta-
bilize-basic-goods-prices 
7
https:/ /www.cbsnews.com/news/kamala-harris-dnc-economic-plan-price-goug-
ing-ban-inflation/


---

# Christoffer Emil Jexen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/christoffer-emil-jexen

Christoffer Emil Jexen
En stemme for en tryg skolegang
Alle børn fortjener at blive set og have det godt. Men sådan er det langt fra i dag, og det går ud over glæden ved at gå i skole.
Den udvikling skal vendes, for folkeskolen er et af de vigtigste fællesskaber i et barns liv.
Lad os skabe en folkeskole, der faktisk fungerer – med færre elever i klasserne, grøn og gratis skolemad, og hvor børn med særlige behov.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/CHRISTOFFER.mp400:0000:0000:23Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Give grøn og gratis skolemad, så alle børn er mætte i skolen
Have flere to-voksen-ordninger og færre elever i klasserne
Sikre hurtig og god støtte til børn med særlige behov


---

# Clara Turms | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/clara-turms-2

Clara Turms
En stemme for solidaritet
Vi drømmer alle om et samfund med fællesskab og lige rettigheder. Hvor alle har adgang til billige boliger og rent drikkevand.
Alt for længe har en lille politisk elite sået splittelse ved at indføre ghettolovgivning, skære i kontanthjælpen og stramme reglerne for statsborgerskab.
Nu er det tid til at skabe et samfund hvor mennesker og miljø sættes før en lille elites økonomiske interesser.
Mine mærkesager
Kæmpe for lige rettigheder for alle uanset baggrund, køn og seksualitet
Sikre kortere vej til statsborgerskab
Stoppe al udvinding af fossile brændsler


---

# Edith Vels | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/edith-vels

Edith Vels
En stemme for en retfærdig fremtid
Frihed og solidaritet er opskriften på et stærkt samfund.
Men regeringen har skåret på vores uddannelser, forsømt den grønne omstilling og svækket det sikkerhedsnet, der skal gribe os, når vi har brug for fællesskabet.
Generationer før os fandt sammen og gik til kamp mod uligheden. Nu er det på tide, vi går i deres fodspor og tager vores fremtid tilbage.
Mine mærkesager
Genindføre det sjette SU-år og investere i uddannelse
Sørge for, at ingen børn vokser op i fattigdom
Sikre, at Danmark får en klimalov, der tager globalt klimaansvar


---

# Eva Flyvholm | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/eva-flyvholm

Eva Flyvholm
En stemme for en tryg fremtid for vores børn
Jeg tror, de fleste af os deler en ret enkel drøm: At se vores børn vokse op i tryghed og trivsel.
Valget afgør, om det faktisk kan blive virkelighed. Om de får en hverdag med voksne nok i børnehaver og skoler, rent vand i hanerne og natur at lege i. Og om de kan vokse op i en verden baseret på samarbejde og rettigheder i stedet for bøllemetoder.
Det er på tide at vælge fremtiden.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/EVA-1.mp400:0000:0000:41Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Ansætte flere voksne til vores børn.
Stå op for fred og frihed i Gaza, Grønland og resten af verden
Beskytte vores drikkevand mod forurening


---

# Ibrahim Benli | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/ibrahim-benli-2

Ibrahim Benli
En stemme for solidarisk forandring
Mange af os deler drømmen om et Danmark, hvor ingen børn vokser op i fattigdom, og hvor vi hjælper vores mest udsatte.
Den drøm står magtpartierne i vejen for. De har givet skattelettelser i toppen, mens priserne er steget for alle os andre.
Nu skal vi en anden vej. Vi skal udrydde børnefattigdom og sikre, at alle har råd til mad på bordet.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/IBRAHIM.mp400:0000:0000:15Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Hæve kontanthjælpen, så den er til at leve af
Sætte et loft over huslejen, så alle har råd til tag over hovedet
Nemmere vej til statsborgerskab


---

# Leila Stockmarr | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/leila-stockmarr-2

Leila Stockmarr
En stemme for grønne fællesskaber
Vi kan skabe et samfund, der bygger på omsorg, bæredygtighed og social retfærdighed. Et samfund, hvor vi siger fra overfor angreb på mennesker og miljø, nej til at lade det sorte landbrug forgifte vores drikkevand og nej racisme og hetz mod udsatte grupper.
I årevis har magtpartierne arbejdet for det modsatte. De har set passivt til, mens klimakrisen er eksploderet og det sorte landbrug og industri har nedbrudt vores miljø, mens helt almindelige mennesker betaler prisen. Det skal stoppes.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/LEILA.mp400:0000:0000:43Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Kæmpe for, at vi tager vare på almindelige mennesker i den grønne omstilling
Indføre gratis grøn skolemad i hele Danmark
Stoppe brugen af sprøjtegift for at redde vores drikkevand


---

# Lisbeth Torfing | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/lisbeth-torfing

Lisbeth Torfing
En stemme for velfærd der virker
Uanset om du bor på landet eller i byen, skal du kunne leve et godt liv med muligheder.
Men magtpartierne har skåret i velfærden, hævet pensionsalderen og lukket busruter. Det truer med at rive vores land midt over. Deres reformer giver måske mening i et regneark, men ikke ude i virkeligheden.
Nu skal vi binde Danmark sammen igen.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/LISBETH.mp400:0000:0000:25Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Sænke pensionsalderen
Indføre gratis tandlæge og receptmedicin
Sikre billigere billetter og flere busafgange


---

# Louis Jacobsen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/louis-jacobsen

Louis JacobsenMurer
En stemme for et godt arbejdsliv
Vi fortjener et Danmark, der fungerer for alle os almindelige danskere, og ikke kun for de få i toppen.
Derfor skal vi skabe et arbejdsmarked, hvor vi kan regne med ordentlige løn- og arbejdsforhold, hvor vi ikke bliver nedslidt og hvor vi samtidig kan leve et godt liv, når vi ikke længere er i arbejde.
Mine mærkesager
Sikre ordentlige løn- og arbejdsforhold
Sænke pensionsalderen
Forbedre retten til tidlig tilbagetrækning


---

# Maria Temponeras | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/maria-temponeras

Maria TemponerasBiolog
En stemme for vild natur
Jeg ved vi er mange, der er klar til reel forandring. Forandring for vores pressede natur og klima. Forandring af vores ulige og uretfærdige økonomi. Vi kan skabe den forandring sammen.
I årtier har magtpartierne fastholdt status quo. De har set til mens industrilandbrug har forgiftet vores drikkevand og hav, uligheden er steget og velfærden udhulet. Det skal være slut nu.
Læs mere om mig her.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/MARIA.mp400:0000:0000:28Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Slå højreekstremismen tilbage
Sikre rent drikkevand uanset hvor du bor
Kæmpe mod fattigdom


---

# Mathilde Vinther | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/mathilde-vinther

Mathilde VintherFolkeskolelærer
En stemme for lighed
Jeg tror, de fleste af os deler en ret simpel drøm: At give vores børn en bekymringsfri hverdag fyldt med leg, læring og fællesskab.
Ingen børn skal bruge krudt på at bekymre sig om, hvorvidt etnicitet, en diagnose eller forældrenes pengepung afgør deres muligheder i livet.
Men magtpartierne står i vejen. De vil smide børn ud af klassen og voksne ud af landet. Det skal de ikke have lov til.
Mine mærkesager
Ansætte flere lærere og pædagoger i daginstitutioner og skoler
Gøre vejen til statsborgerskab kortere
Give grøn og gratis mad i skoler og daginstitutioner


---

# Peder Hvelplund | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/peder-hvelplund-2

Peder Hvelplund
En stemme for et retfærdigt Danmark
Når vi bliver syge eller har brug for hjælp, skal vi kunne stole på, at hjælpen er der – hurtigt, tæt på og uden ekstra regninger.
I dag må alt for mange nordjyder vente længe, rejse langt eller betale i dyre domme for at leve et værdigt liv.
Det her valg handler om ulighed. Alle skal have adgang til ordentlig hjælp – uanset pengepung og postnummer.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/PEDER.mp400:0000:0000:32Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Gøre tandlægen og receptmedicin gratis
Sikre ligebehandling for mennesker med handicap
Kæmpe for bedre og billigere bus og tog


---

# Pelle Dragsted | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/pelle-dragsted-2

Pelle DragstedPolitisk ordfører
Din stemme for et Danmark, du har råd til
Vi kæmper mod den stigende ulighed og for et mere retfærdig samfund. Hvor sosu’en og sygeplejersken også har råd til at bo i vores store byer. Hvor tømreren og mureren også kan gå på pension, før ryggen og knæene ikke længere holder til at løfte barnebarnet. Og både pensionisten og den studerende kan handle ind uden at være bekymret for, om der er penge på kontoen, når det er sidst på måneden.
Danmark er for småt til store forskelle. Når priserne stiger og velfærden halter. Når verden bliver mere urolig, og autoritære kræfter vinder frem. Så skal tryghed og sammenhold være vores svar. De svar kan vi kun levere, hvis vi smider SVM-regeringen på porten og får en mere rød regering. Derfor lover jeg også, at Enhedslisten hverken støtter hverken blå regeringer til højre eller grå regeringer på midten.
Mine mærkesager
Bekæmpe den stigende ulighed
Halvere momsen på mad, gøre tandlægen gratis og sætte loft over huslejen
Bedre og billigere tog og bus
En retfærdig pensionsalder for alle
Beskytte vores drikkevand imod forurening


---

# Pil Christensen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/pil-christensen

Pil Christensen
En stemme for gode, grønne liv
Vores mad, boliger og transport skal være til at betale. Vores familie- og arbejdsliv skal være i balance. Vores natur skal være fuld af liv. Det kan vi ikke sikre hver især – det kræver politiske ambitioner og handling.
Grøn politik starter i hverdagen og handler om bedre liv for de mange.
Jeg har arbejdet med natur og klima i over et årti. Nu vil jeg kæmpe for det på Christiansborg.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/PIL.mp400:0000:0001:04Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Jeg vil: Sikre rent drikkevand uden gift – og uden ekstra regning
Gøre plads til natur – ikke svinefabrikker
Sænke priserne på bus og tog, så det grønne valg er det nemme


---

# Rasmus Vestergaard | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/rasmus-vestergaard

Rasmus VestergaardPædagog
En stemme for et Danmark du har råd til
Kan du også mærke, at indkøbene er blevet dyrere? At prisen på busbilletten er steget? Og at tandlægeregningen pludselig kan vælte budgettet?
Men sådan behøver det ikke at være!
Vi kan tage et opgør med forskels-Danmark, hvor nogle få har for meget, mens mange af os kæmper for at få hverdagen til at hænge sammen.
Lad os sammen skabe et Danmark, vi har råd til
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/RASMUS.mp400:0000:0000:30Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Sikre gratis bybusser og billigere tog i hele Danmark
Indføre gratis tandlæge og receptpligtig medicin
Fjerne momsen på frugt og grønt og økologi


---

# Reza Javid | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/reza-javid

Reza JavidPsykolog
En stemme for empati
Som psykolog ved jeg, hvor vigtigt det er at huske empatien, når ens handlinger har konsekvenser for andre menneskers liv. Men mange politikere synes at have glemt det.
De hæver pensionsalderen for os, men sænker den for sig selv. De skærer i overførselsindkomster og på handicapområdet, og river helt almindelige familiers hjem ned.
Jeg tror på, at vi sammen kan skabe forandring med empati i centrum.
Mine mærkesager
•     Skabe et sundhedssystem bygget på omsorg
•     Sikre en værdig integrationspolitik
•     Arbejde for at Danmark fremmer fred og demokrati i verden


---

# Rosa Lund | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/rosa-lund-2

Rosa Lund
En stemme mod ulighed
Jeg er vokset op på Nørrebro og bor her stadig. Og jeg har set, hvad ulighed gør ved en bydel.
I årevis har magtpartierne set til, mens uligheden er vokset i hele landet. Huslejen er steget, vejen til statsborgerskab er blevet længere og velfærden er udhulet. Det kan vi gøre op med. Vi kan sikre lige muligheder – uanset om du kommer fra Mjølnerparken eller Strandvejen.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/ROSA.mp400:0000:0000:22Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Lukke hullerne i sundhedsvæsenet og sikre gratis tandlæge
Gøre vejen til statsborgerskab kortere
Lave en genopretningsplan for handicapområdet


---

# Runa Friis Hansen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/runa-friis-hansen-2

Runa Friis HansenSocialrådgiver
En stemme for mere velfærd
Jeg stiller op for at bekæmpe ulighed. Velfærd er vores sikkerhed og det skal vi styrke, herunder sundhed, psykiatri og ældrepleje.
De mest velhavende og virksomheder med overnormale profitter må bidrage mere, så alle har råd til at leve. Ingen skal stå uden hjælp. Vi skal styrke fællesskabet og udvide det velfærdssamfund vi kender.
Mine mærkesager
Sikre hurtig adgang til behandling
Arbejde for lige adgang til psykiatrien
Sikre tid til omsorg og lige adgang til kvalitetspleje


---

# Selma Bolø | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/selma-boloe-2

Selma Bolø
En stemme for en lettere hverdag
Vi kan styrke sammenhængskraften igen. Den er truet, når bussen ikke kører ofte nok, tandlægen er for dyr, og psykiatrien har måneders ventetid.
Det rammer børn, unge, familier og alle dem, der ikke har råd til at betale sig til den nemme løsning. Uligheden vokser, men vi kan bryde den.
Vi kan nemlig vælge et samfund, hvor vi tager ansvar for hinanden.
Mine mærkesager
Gøre den offentlige transport billigere og bedre
Forkorte ventelisterne til psykiatrien
Gøre tandlægebesøg gratis


---

# Sinem Dybvad Demir | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/sinem-dybvad-demir

Sinem Dybvad DemirTjener
En stemme for reel forandring
Det her valg afgør, om vi skal skabe forandring sammen, eller om vi skal give magtpartierne lov til at fortsætte deres skæve politik.
En skæv politik som har gjort tandlægebesøg til en dyr luksus. En skæv politik som har hævet pensionsalderen for almindelige mennesker og sænket den for politikerne. En skæv politik, hvor alt for mange unge der er opvokset her, stadig ikke kan få statsborgerskab.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/SINEM.mp400:0000:0000:18Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Gøre tandlægen gratis
Give statsborgerskab til unge, der er født og opvokset her
Sænke pensionsalderen


---

# Stine Ry Andersen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/stine-ry-andersen-2

Stine Ry Andersen
En stemme for et stærkere Vestjylland
Hvad end du er studerende i Herning, landmand i Spjald eller pædagog i Silkeborg, kæmper jeg for, at du skal have råd til at få hverdagen til at hænge sammen.
Vi vil skabe et Danmark, alle har råd til – hvor der er gode og grønne jobs, hvor billige busser binder landet sammen, og hvor overskuddet fra solcellerne i vores baghaver skal komme naboer og lokalsamfund til gavn – ikke ende i lommen på rigmænd i den anden ende af landet.
Mine mærkesager
Give magten tilbage til vores lokalsamfund
Sikre flere busafgange og billigere billetter
Lade solceller og vindmøller komme naboerne til gavn


---

# Trine Mach | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/trine-pertou-mach-2

Trine Mach
En stemme for fællesskab, frihed og lighed
De fleste af os deler ønsket om en mere tryg og lige verden. Men uligheden stiger, mens alt for mange efterlades på perronen. Samtidig sætter Putin og Trump demokratiet og internationale spilleregler under pres, og krige og klimakrise raser kloden rundt.
Men vi kan gå en anden vej – vi kan vælge, at fælles løsninger, frihed og lige rettigheder er vejen frem.
Mine mærkesager
Stå vagt om international lov, menneskerettigheder og fred
Gøre op med ulighed og forskelsbehandling
Slås for retfærdig skattepolitik
Styrke velfærden så ingen skal stå alene


---

# Victoria Velásquez | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/victoria-velasquez-3

Victoria Velásquez
En stemme for et Danmark du har råd til
Om vi bor i byen eller på landet. Er født her eller er kommet hertil. De fleste af os vil det samme: Tryghed.
De rige bliver rigere, men modsætter sig, når vi vil styrke velfærden. Dem, der tjener på uligheden, splitter Danmark.
Vi vil en anden vej. Vi har skabt samfund med uddannelse og sundhedsvæsen for alle. Nu tager vi næste skridt. Sammen.
Videoafspillerhttps://enhedslisten.dk/wp-content/uploads/2026/02/VICTORIA.mp400:0000:0000:31Brug op/ned piletasterne for at skrue op eller ned for lyden.
Mine mærkesager
Tryghed i bunden og ansvar i toppen
Gratis tandlæge, psykolog og fysioterapi
Et værdigt arbejdsliv


---

# Rosa Lund | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/rosa-lund

Rosa Lund
Ordførerskaber:
Ordfører for Erhverv, Ret, Ligestilling, Handicap, IT og Demokrati
Velfærd er frihed
For mig er vores velfærdssamfund lig med frihed, fordi det skal give os alle sammen lige muligheder i livet. Jeg er selv kronisk syg med sclerose, og er for eksempel dybt afhængig af vores sundhedssystem for at kunne passe et arbejde og leve et almindeligt liv.
Men vores velfærd hænger i en tynd tråd, og ikke alle får den hjælp, de har brug for. Det skal laves om! De ansatte knokler for at løbe hurtigt nok, de fortjener en ordentlig løn og flere kollegaer. Det vil gavne os alle sammen.
Danmark har desuden brug for en ny flygtningepolitik. Vi skal give beskyttelse til dem, der flygter fra krig, tage flere kvoteflygtninge og sikre, at dem, der bor i Danmark, føler sig velkomne.
“Jeg har set, hvad ulighed gør ved en bydel. Mit hjerte banker for lige muligheder, uanset om du kommer fra Mjølnerparken eller Strandvejen.”
Lær mig lidt bedre at kende
Jeg har siddet i Folketinget i alt tre gange for Enhedslisten, i den her omgang siden 2019.
Jeg er vokset op på Nørrebro i København og her bor jeg stadig. Jeg elsker, at min familie og mine venner bor lige rundt om hjørnet. Når jeg ikke arbejder, er jeg stor fan af at bade i havnen, hvilket jeg gør hele året rundt. Det er sjældent, du ser mig uden strikketøj ved hånden, og så er jeg er en kæmpe poptøs, som elsker koncerter, festivaler, Spice Girls og Star Wars.
Mine mærkesager
Ligeløn – velfærdens helte fortjener en ordentlig løn og flere kollegaer
Et arbejdsmarked med plads til alle – hvis man er syg, skal man ikke piskes i arbejde
En ny human og retfærdig flygtningepolitik


---

# Trine Pertou Mach | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/trine-pertou-mach

Trine Pertou Mach
Ordførerskaber:
Ordfører for Finans, Udvikling, Udenrigspolitik, Nordisk Samarbejde, Færøerne, Grønland, Arktis og Kirke
Socialisme er frihed
Siden jeg var helt ung, har jeg været politisk engageret i kampen mod racisme, ulighed og marginalisering. Jeg er helt overbevist om, at det er den eneste måde, vi kan sikre mere frihed på for mange flere mennesker.
I mine øjne har Danmark og hele kloden brug for kloge og solidariske løsninger, hvis vi skal løse de store problemer, vi står over for lige nu: klimakrise, krige, ulighed og en velfærd, der er ved at kollapse. Det gode er, at vi kan løse de problemer, for vi ved udmærket godt, hvad der skal til. Det kræver bare politisk mod. Mod til at sikre, at det er menneskers behov og ikke profit, som styrer vores samfund.
“Hvis man har en formue på over 35 millioner kroner, har man også råd til at bidrage mere til fællesskabet.”
Lær mig lidt bedre at kende
Jeg blev valgt til Folketinget i 2022 for Enhedslisten i Sjællands Storkreds.
Inden da har jeg i mange år arbejdet med menneskerettigheder, fred og udvikling i forskellige NGO’er, bl.a. Mellemfolkeligt Samvirke, Oxfam Danmark og Folkekirkens Nødhjælp.
Jeg er fuldblodsjyde og har boet flere steder rundt om i verden. I dag bor jeg på Nørrebro sammen med min skønne mand og vores børn. Men min yndlingsplet i verden er stadig Vesterhavet på en stormfuld efterårsdag.
Mine mærkesager
Samfundets top skal bidrage mere – skat på de allerrigestes millionformuer og virksomheders ekstraordinære profitter
Styrket velfærd – bedre løn og flere kolleger til velfærdens helte
Klog udenrigspolitik med lighed, menneskerettigheder og konfliktløsning i centrum
Billigere, bedre og grønnere kollektiv trafik i hele landet


---

# Søren Søndergaard | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/soeren-soendergaard

Søren Søndergaard
Ordførerskaber:
Ordfører for EU, Europarådet, Udlændinge, Forsvar og Beredskab, Kultur, Medier og Idræt


---

# Victoria Velásquez | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/victoria-velasquez

Victoria Velásquez
Ordførerskaber:
Ordfører Beskæftigelse, Arbejdsmarked, Integration, Arbejdsmiljø, Socialpolitik og Erhverv
Ingen skal vokse op i fattigdom
Pilen på mit indre, politiske kompas er rettet direkte mod social retfærdighed. Jeg får ondt i maven ved tanken om, at der er børn i Danmark, som vokser op i fattigdom og er bagud på point fra starten. Derfor kæmper jeg for at gøre uligheden i vores samfund mindre og sikre, at vores velfærd griber alle – ikke kun dem med mange nuller på bankkontoen.
Det betyder, at vi skal have bedre forhold og flere penge til dem, der får vores velfærdssamfund til at løbe rundt: Pædagoger, sygeplejersker, lærere og SOSU’er. Vi har mere end råd til det – det er kun et spørgsmål om politiske valg.
“Vi kan sagtens redde vores velfærd, hvis vi dropper skattelettelser til de rige.”
Lær mig lidt bedre at kende
Jeg blev valgt til Folketinget i 2019 i Fyns storkreds efter at have været politisk aktiv i mange år.
Jeg har en kandidat i arbejdslivsstudier og socialvidenskab og har tidligere arbejdet i fagbevægelsen, som ligger mit hjerte ekstremt nær.
Når jeg ikke arbejder, så elsker jeg at være i naturen – især hvis det er sammen med min kæreste, familie eller mine venner. Jeg er lidt af en outdoor-nørd, og noget af det bedste jeg ved er at lave mad over bål eller sejle.
Mine mærkesager
Stærkere uddannelser – bedre trivsel, færre karakterer og mere feedback
Velfærden skal reddes – det kræver flere kolleger, bedre arbejdsvilkår og en ordentlig løn
Opgør med uretfærdige reformer – udsatte og sårbare skal hjælpes


---

# Søren Egge Rasmussen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/soren-egge-rasmussen

Søren Egge Rasmussen
Ordførerskaber:
Ordfører for Bolig, Dyrevelfærd, Energi, Fiskeri, Forsyning, Fødevare og Landbrug
Mere klimahandling NU!
Som uddannet tømrer og økologisk landmand er omstillingen til vedvarende energi og økologi noget af det, der ligger mig allermest på sinde. Derfor arbejder jeg benhårdt for en ambitiøs klimapolitik, som samtidig er socialt retfærdig.
“Alle dele af samfundet skal bidrage til den grønne omstilling. Også landbruget!”
Vi skal sikre vores drikkevand, genoprette den danske natur og rydde op efter mange årtiers forurening. Vi skal investere meget mere i vedvarende energi, kollektiv trafik og bedre boliger, der er til at betale. Hvis vi gør det på den rigtige måde, kan den grønne omstilling blive en sand jobfest med tusindvis af nye grønne arbejdspladser.
Lær mig lidt bedre at kende
Jeg har været med i Enhedslisten siden begyndelsen og har siddet i folketinget i tre perioder – i denne omgang siden 2015.
Natur, klima og miljø har altid fyldt meget i mit liv. Jeg er vokset op langt ude i skoven vest for Randers, og inden jeg kom i Folketinget, var jeg bestyrelsesformand i NRGi, som er et stort andelsejet energiselskab.
I dag bor jeg sammen med min kone i Andelssamfundet i Hjortshøj, som er et slags bæredygtigt minisamfund med landbrug, dyr og små butikker. Jeg bruger det meste af min fritid på at dyrke mine økologiske haver, der forsyner os alle sammen med grøntsager.
Mine mærkesager
Klimahandlingen skal op i gear – Danmark skal nå 2030-målene og være CO2-neutralt i 2040
Landbruget skal omstilles til økologi, og vi skal producere markant færre dyr
Mere fri natur og skov – det skal redde vores drikkevand, biodiversitet og vandmiljø


---

# Mai Villadsen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/mai-villadsen

Mai Villadsen
Ordførerskaber:
Ordfører for Børn, Unge, Familie, Uddannelse og undervisning, Forskning, Kommuner, Landdistrikter


---

# Peder Hvelplund | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/peder-hvelplund

Peder Hvelplund
Ordførerskaber:
Gruppeforperson
Ordfører for Indfødsret, Psykiatri, Sundhed, Ældre


---

# Leila Stockmarr | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/leila-stockmarr

Leila Stockmarr
Ordførerskaber:
Ordfører for Klima, Miljø, Natur og Transport


---

# Per Clausen | Enhedslisten

Source: https://enhedslisten.dk/profil/per-clausen

Per Clausen
Ordførerskaber:
Medlem af EU-Parlamentet
Jeg er på din side i Europa
De superrige kører på frihjul, kæmpestore virksomheder og lobbyister får lov at ødelægge klimaet og magtfulde højreradikale kræfter træder på menneskerettighederne.
Der er brug for politikere, der kæmper imod og står på din side. Nu er det almindelige menneskers tur.
“Vi skal have en retfærdig, grøn omstilling, der skaber masser af nye arbejdspladser. De rigeste og største forurenere skal betale”
Jeg har set verden fra Folketingets talerstol og fra fabriksgulvet. Min hjertesag har altid været at efterlade en klode i god stand til vores børn og unge. Altid har opgaven været den samme: Vi skal gøre os fri af sort energi og løse klimakrisen.
Jeg har både lavet biler i Sverige, haft mit eget vaskeri og stået på ølkassen som fagforeningsformand. Derfor vil jeg sikre gode, trygge jobs og bekæmpe social dumping. Desuden kæmper jeg for, at alle lande i EU skal løfte ansvaret solidarisk for at hjælpe mennesker på flugt.
Vi skal møde dem, der kommer til Europa, med respekt og empati, og undgå at lukke os om os selv.
Lær mig lidt bedre at kende
Jeg blev i 2005 valgt til Folketinget for Enhedslisten og var en del af folketingsgruppen i 10 år. I dag er jeg rådmand i Aalborg kommune.
Jeg er formet af fagbevægelsen og Aalborg. Først som fabriksarbejder, fagforeningsaktivist og universitetsstuderende. Siden som værtshusejer, fagforeningsformand og af mit politiske arbejde.
Og selvom jeg har boet mange forskellige steder, vender jeg altid tilbage til Aalborg. Til mine venner og til mit kolonihavehus. Der er der, min verden udspringer fra.
Men jeg ved, at verden er stor, og at de store udfordringer – klimakrisen, dårlige arbejdsvilkår og manglende menneskerettigheder – løses i EU.
Mine mærkesager
Brug pengene på grøn omstilling – ikke på fossile brændstoffer og industrilandbrug
Bekæmp social dumping og luk skattely
Forsvar menneskerettighederne og beskyt flygtninge



---

## File: konservative_folkeparti

Filename: `konservative_folkeparti.md`

# Partiprogram | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/partiprogram

Partiprogram
Stærke rødder i en omskiftelig tid
Et konservativt Danmark
Det Konservative Folkeparti er et parti for ansvarsbevidste mennesker, der elsker deres fædreland med dets kultur, traditioner og historie, og som ønsker et frit samfund, hvor den enkelte tager ansvar for sig selv og sine nærmeste, og hvor vi værner om de fællesskaber, vi hver især indgår i. Det gælder først og fremmest familien, som er samfundets grundlæggende byggesten og som uanset familieformen er det naturlige udgangspunkt for os alle. Et Danmark, hvor familierne trives, er et Danmark, der har det godt.
Vi ønsker at bevare og forsvare det Danmark, vi har arvet fra generationerne før os og give det videre til vores efterkommere i en mindst lige så god stand, som vi overtog det. Derfor skal vi have et stærkt og troværdigt forsvar og et tæt og tillidsfuldt samarbejde med vores allierede, vi skal beskytte vores natur og klima, og vi skal værne om og styrke de institutioner, der binder os sammen som folk; først og fremmest vores kongehus, vores folkekirke og vores folkestyre.
Vores samfund bygger på årtusinders historie, hvor dansk kultur har udviklet sig i et samspil mellem indre og ydre påvirkninger, og vi skal respektere den kultur og de institutioner, som har skabt det samfund og de muligheder og rettigheder, vi i dag alle nyder godt af.
Det er vores land, Danmark, der danner rammen om vores nationale fællesskab, kultur og sprog, og som rummer den natur og de landskaber, der er så karakteristiske for netop vores land. Det er kristendommen, der har været udgangspunktet for vores kulturelle, moralske og religiøse udvikling. Og det er Grundloven, der er garanten for vores demokrati, monarki og retsstat. Det er de grundpiller, der gør os i stand til at møde andre kulturer med åbne arme.
Vi tror på menneskers ligeværd og på værdien af, at vi kan møde hinanden på lige fod indenfor rammerne af det danske kulturelle fællesskab, uanset vores individuelle udgangspunkt. I Danmark skal ingen diskrimineres, og ingen grupper skal have særrettigheder. Vi skal bedømme mennesker på deres adfærd, ikke på deres identitet.
For os går frihed og ansvar hånd i hånd. Alle mennesker skal have mulighed for at klare sig selv uden at skulle være afhængig af det offentlige. Jo mere ansvar det offentlige tager fra borgerne og deres nærmeste, jo mere svækkes den medmenneskelighed og den næstekærlighed, der naturligt eksisterer mellem mennesker. Derfor er en omfattende velfærdsstat med til at fremme egoisme, fordi der skabes en afhængighed af staten, som fortrænger de nære relationer i form af familie, venner eller lokalsamfundet, der er de naturlige steder at søge støtte og omsorg. Men det offentlige skal hjælpe de mennesker, som hverken alene eller med hjælp fra andre kan klare sig selv. Fællesskab giver tryghed.
At tage vare på sit eget liv forudsætter, at man har frihed til det. Derfor er vi tilhængere af en mindre offentlig sektor, et lavere skattetryk, friere rammer for det private initiativ, et stærkt erhvervsliv og flere grænser for politisk indblanding i borgernes hverdag. Vi skal så vidt muligt undgå detailregulering, og vi skal skabe gode rammer for, at civilsamfund og frivilligt arbejde, hvor borgere selv går sammen om at løse problemer og om at skabe værdi i fællesskab, kan fungere optimalt.
En af de vigtigste forudsætninger for den enkeltes frihed er den private ejendomsret. Den skaber tryghed om fremtiden, og den fremmer den enkeltes ansvar og giver større stabilitet i samfundsudviklingen. Vi vil beskytte privatlivets fred, og vi modsætter os overgreb mod den private ejendomsret. Ekspropriation kan kun ske til fordel for almenvellet i særlige tilfælde.
Det Konservative Folkeparti ønsker frihed for den enkelte til at forme sit eget liv og udfolde sit potentiale bedst muligt i respekt for andre. Vi sætter en ære i at påtage os et ansvar både for os selv og vore nærmeste. Vi tror på det bedste i mennesker og vil påtage os at støtte dem, der ikke kan klare sig selv. Dét er konservativ politik.
De naturlige fællesskaber
Det Konservative Folkeparti tror på, at alle mennesker er forankret i en række konkrete, naturlige fællesskaber, der er grundlæggende for vores identitet, og som rummer centrale værdier, vi ønsker at bevare. De er ikke skabt gennem politiske beslutninger, og skal i mindst mulig grad underlægges politisk regulering, men have frie rammer til at udvikle sig. Dermed styrker vi bedst sammenhængskraften i det danske samfund.
Det mest basale naturlige fællesskab er den familie, som vi fødes ind i, og som vi senere er med til selv at føre videre. Herudover er det lokale miljø og det civilsamfund, som vi er født ind i – eller som senere bliver vores – en vigtig del af det fundament i tilværelsen, som alle mennesker har behov for, hvis de skal kunne trives og udvikle sig. Det vil ofte være i kvarteret, i lokalsamfundet eller i foreningslivet, at vi indgår i tætte og forpligtende relationer med andre mennesker om at styrke og udvikle vores fælles hverdag.
De lokale fællesskaber er alle en del af det nationale fællesskab med dets historie, kultur, sprog og fælles traditioner. Gennem kærlighed og kendskab til vores fælles, nationale fundament bliver vi til et folk, uanset om vi hver især har rødder i andre kulturer. Samlet i et fædreland med forankring i vores kongehus og demokratiske styreform, kristne værdier og de grundlæggende rettigheder, pligter og andre centrale værdier, som præger det.
Fællesnævneren for de naturlige fællesskaber er, at de skaber sammenhængskraft i en tid, der på godt og ondt bliver stadig mere individualiseret, og hvor flere og flere mennesker fejlagtigt tror, at de kan designe deres egen identitet helt fra bunden. Men mennesker har brug for at være forankret i en konkret virkelighed og identitet for at kunne trives og opleve sammenhængskraft, som ud fra et konservativt livssyn ikke blot er en positiv værdi, men en grundlæggende forudsætning for opretholdelse af et godt samfund.
At værne om de naturlige fællesskaber og den sammenhængskraft, de repræsenterer, er derfor et kerneelement i konservativ politik.
Frihed og ansvar går hånd i hånd
For os som konservative hører frihed og ansvar samt rettigheder og pligter tæt sammen. Hvert enkelt menneske skal i størst muligt omfang have frihed til at bestemme over sit eget liv under ansvar for fællesskabet. Den, der kan klare sig selv, skal gøre det uden hjælp fra det offentlige. Det ligger fjernt fra den konservative tankegang at give støtte til borgere, som kan varetage et job. Til enhver rettighed hører der også en pligt. Dét er at tage ansvar for eget liv.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at vi så vidt muligt skal hjælpe hinanden i de fællesskaber, vi naturligt indgår i, når behovet opstår, og den enkeltes egne muligheder svigter. Vi skal i familien, vennekredsen og lokalsamfundet tage ansvar for at hjælpe hinanden igennem livets svære perioder. Det sikrer sammenhold og fællesskab, når vi tager ansvar for hinanden, og det sikrer grundlaget for vores frihed. Derfor skal vi som parti sikre de bedst mulige vilkår for, at disse fællesskaber kan trives.
Desværre findes der også en del tilfælde, hvor de nære relationer ikke i tilstrækkelig grad kan løfte opgaven med at hjælpe nogle af de svageste i vores samfund. Der skal det offentlige træde til med hjælp og støtte af høj kvalitet. Enhver dansker skal have ret til hjælp fra det offentlige, når der er behov for det. Men vi må aldrig glemme, at enhver rettighed tager udgangspunkt i andres pligt til at levere denne rettighed – hver gang nogen modtager, er der andre, der giver. Hvad end det er offentlige sygehuse eller tag over hovedet, så forudsætter det, at vi forventer og stiller krav til andre om, at de arbejder for at betale for de goder over skatten.
Familien er vores udgangspunkt
Det er i familien, at den primære dannelse som menneske og borger sker. Her skabes de grundlæggende normer og værdier, som er forudsætninger for et stærkt samfund, hvor mennesker kan trives.
Ansvarsfølelse, respekt for andre, tolerance, kærlighed, omsorg og selve evnen til at være en del af et fællesskab opstår bedst i opvæksten og i det daglige samliv med ens nærmeste.
Samtidig er det i familien, at vi lærer om og får mulighed for at videreføre centrale traditioner og værdier. Derfor er det vigtigt for Det Konservative Folkeparti at skabe gode rammer for familielivet, uanset hvilken form for familie, man indgår i. Velfungerende familier er grundlaget for et velfungerende, trygt og stabilt samfund.
Derfor ønsker vi som konservative, at hver enkelt familie får friere rammer til selv at afgøre, hvordan man vil indrette sit familieliv, så det giver størst mulig tryghed og det bedst mulige fundament for tilværelsen. Det konservative ønske om lavere skat er et vigtigt element heri. Større økonomisk råderum vil gøre det nemmere for familierne at indrette sig, som det passer dem selv. Det offentlige må ikke tage ansvaret for børnenes opdragelse fra forældrene, men skal i stedet skabe bedre muligheder for, at familierne selv kan indrette deres egen hverdag. Det Konservative Folkeparti siger derfor nej til politiske initiativer, som fratager familien frihed – juridisk såvel som økonomisk.
De nære fællesskaber er vigtige, og derfor bør skattepolitik og socialpolitik indrettes sådan, at der er klare incitamenter til at leve som en familie – og ikke det modsatte, sådan som tilfældet i dag er i en række sammenhænge. Der skal være en høj kvalitet og tryghed i de offentlige pasningstilbud, men samtidig bør vi skabe bedre muligheder for, at man i familien selv kan passe sine børn, hvis det er det, man ønsker. Det skal dog samtidig sikres, at hjemmepasning af børn ikke må blive en hæmsko for integrationen af borgere med udenlandsk baggrund, da institutionerne også har en væsentlig betydning for skabelsen af en fælles kultur.
Den danske fertilitetsrate er lav, og derfor risikerer vi på længere sigt at se et kraftigt fald i det danske befolkningstal. Det er en udvikling, som vi skal gøre alt hvad vi kan for at imødegå. Med færre danskere står dansk kultur og vores lands muligheder svagere i verden. Faldende fertilitet er en kompleks problemstilling, som efter alt at dømme er en følge af såvel fysiske som kulturelle udfordringer som individualisme og manglende fremtidstro. Samtidig kan de økonomiske og praktiske rammer for at have børn være en udfordring for nogle familier. Derfor er der ikke enkle løsninger på problemet. Moderne teknologi giver flere muligheder for at afhjælpe fysiske fertilitetsproblemer for den enkelte. Det bør vi udnytte, men samtidig være opmærksomme på de etiske dilemmaer, der også kan opstå. Det er et grundlæggende menneskeligt behov at kende sit biologiske ophav, og det skal et barn have ret til. Det gælder også i forbindelse med rugemoderskab, som bør omgås med stor varsomhed, og som aldrig må blive en del af en økonomisk transaktion.
Der er i dag mange flere familieformer end tidligere, og det er positivt, at familielivet kan blomstre, uanset hvilken form det har. Det er helt op til det enkelte menneske at vælge samlivsform, der skal udvises forståelse og tolerance over for dem, der træffer andre valg end de fleste, og ingen er forpligtet til at indgå i en familieform, man ikke trives i. Samtidig er det dog vigtigt at fastholde, at en familie er en veldefineret, forpligtende enhed, og det er i udgangspunktet bedst, hvis et barn vokser op med to forældre.
Det er naturligt, at forældre tænker ud over deres egen generation og vil sikre deres børn en tryg fremtid og øgede muligheder. Derfor er det vigtigt, at mulighederne for at videregive arv til sine efterkommere fremmes mest muligt. Det Konservative Folkeparti er derfor imod skatter og afgifter på arv og gaver til ens børn.
Et godt miljø og klima til vores efterkommere
Generationskontraktens kerne er, at vi skal tage ansvar for vores efterkommeres muligheder for at leve et godt og indholdsrigt liv og sikre dem mindst lige så gode muligheder, som vi selv har haft. Her står den konservative klima- og miljøpolitik helt centralt og forpligter os til at beskytte vores land og den danske natur bedst muligt, herunder sikre rent vand og ren luft. Vores efterkommere har krav på at kunne leve i en verden, der er baseret på bæredygtige principper, og beskyttelsen af vores natur er en vigtig del af at opretholde det Danmark, vi kender og elsker. Det forudsætter aktive politiske indsatser for at reducere CO2-udslippet og for at beskytte og udbygge vores natur.
Det Konservative Folkeparti arbejder derfor for en ambitiøs grøn omstilling med respekt for demokratiske principper, grundlovssikrede rettigheder og økonomisk ansvarlighed. Det er for os centralt, at det ikke må kunne betale sig at drive forretning på bekostning af klima og natur. Derfor arbejder vi efter forureneren-betaler-princippet, hvor der sættes afgifter på CO2-udledning, når det er det mest effektive og billigste værktøj for at sikre CO2-reduktioner, ligesom skader på natur og miljø også skal belaste de mennesker eller virksomheder, der har forvoldt skaderne. Der er også tilfælde, hvor skadelige aktiviteter helt skal forbydes af hensyn til den danske natur.
Som samfund skal vi arbejde for CO2-neutralitet. Det indebærer bl.a., at vores energiforbrug skal omstilles til vedvarende energikilder på den mest effektive måde. Når vi omstiller til vedvarende energi, mindsker vi samtidig Danmarks afhængighed af fjendtlige og ustabile regimer. Vi er tilhængere af alle anvendelige teknologier og følger bl.a. med i forskning og udvikling inden for kernekraft, som vi er åbne overfor også kan være en del af Danmarks fremtidige energiforsyning, hvis det økonomisk og teknologisk giver mening.
Hensynet til udbygning af vedvarende energi skal hele tiden afbalanceres med hensynet til vores natur, kulturarv og miljø. Vi bør stræbe efter en balance, hvor der værnes om værdifulde naturområder, landskabelige værdier eller væsentlige kulturværdier samtidig med at vi finder plads til vedvarende energi. Klima- og miljøpolitik skal gå hånd i hånd, og begge dele har stor betydning for Danmarks fremtid og for de kommende generationer. Vi skal samlet set have mere skov og mere natur i Danmark, herunder etablere flere beskyttede naturområder, hvor dyr og planter i højere grad bestemmer. Beskyttelsen af de åbne, danske kyster, som er en af Danmarks væsentligste naturværdier, er konservativt hjerteblod.
Vi ønsker at anvise en vej for, hvordan vækst, velstand og en effektiv klima- og miljøpolitik kan gå hånd i hånd. Når vi udvikler politik på klima- og miljøområdet, skal det derfor altid ske i samspil med erhvervslivet, landbruget og forsyningssektoren, så vi sikrer de bedste løsninger, som rent faktisk også har gang på jord udenfor Christiansborg. Politikerne har ikke selv forudsætningerne for at udpege fremtidens klimavenlige teknologier, men de skal sikre de rette rammebetingelser for videreudvikling af de mest lovende teknologier.
Det er ikke nok, at Danmark selv påtager sig rollen som foregangsland på klimaområdet. Vi skal samtidig arbejde for at hæve klimaambitionerne i resten af verden. Kun sådan sikrer vi en global grøn omstilling til fordel for danske virksomheders konkurrenceevne. Når vi arbejder for en ambitiøs international klimapolitik, opnår vi større resultater på tværs af lande, hvilket er afgørende, hvis vi skal stoppe de stigende temperaturer, det mere ekstreme vejr og udryddelse af dyre- og plantearter.
Forankring i dansk kultur
Det Konservative Folkeparti ønsker at værne om dansk kultur. Et godt samfund forudsætter en stærk og levedygtig fælles hovedkultur, som alle borgere kender til og føler sig som en del af. Danmark er for os ikke bare et geografisk område, men rammen om et historisk og kulturelt funderet nationalt fællesskab, som binder os sammen og er med til at sikre, at vi er forpligtede overfor hinanden, vores fælles arv og vores fælles fremtid. Mennesket er et kulturvæsen, og vores fælles kulturelle fundament skaber sammenhængskraft.
Dansk kultur giver os identitet og et fast ståsted i en verden præget af globalisering og hastige forandringer. En fast forankring i vores egen kultur er forudsætningen for, at vi med åbent sind kan møde verdens udfordringer. Derfor fastholder konservatismen altid det nationale i den globale virkelighed.
Dansk kultur påvirkes af strømninger fra verden omkring os, og nogle af dem slår rod her.
Vores kultur er et produkt af disse strømninger, men det er den særlige danske form, der
skaber den nationale kultur, som har rødder i kristendommen og Danmarkshistorien. Det er det Danmark, som alle landets borgere skal kende og respektere, men som ikke udelukker, at man dyrker egne kulturelle rødder og religion. Danmark har altid været afhængig af tæt kontakt med den øvrige verden. Varer, kulturelle strømninger og politiske idéer er op igennem historien blevet udvekslet og har udviklet vores egen nationale identitet, som først og fremmest er præget af den europæiske kultur og vestlige civilisation, hvis værdier og frihedsrettigheder også er kilderne til vores velstand.
Kulturpolitik er derfor et konservativt kerneområde, og Det Konservative Folkeparti ønsker en stærk og aktiv kulturpolitik med udgangspunkt i de store, samlende danske kulturinstitutioner. Danmark er et lille land og et lille sprogområde, hvor meget kultur ikke kan eksistere på kommercielle betingelser. Derfor skal det offentlige støtte vores fælles kulturarv, som skal formidles på nyskabende måder, så den bliver ved med at være relevant for kommende generationer. Støtten til de klassiske kunstarter samt gode rammebetingelser for at skabe ny kunst og kultur som udgangspunkt for udvikling og stærke fælles oplevelser skal også opretholdes. Staten skal ligeledes drive og understøtte kunstuddannelser, der bygger videre på de danske traditioner indenfor de enkelte kunstarter.
Vi skal ligeledes fremme bevarelsen af vores bygningskulturelle arv gennem flere fredninger og en aktiv beskyttelse af bevaringsværdige bygninger og kulturmiljøer og en nænsom og fagligt velfunderet opdatering af ældre bygninger til nye funktioner. Sikring af arkitektonisk kvalitet og godt materialevalg i nutidens byggeri er ligeledes meget vigtigt af hensyn til at skabe menneskevenlige boliger og bymiljøer samt for at fremme mere holdbart og klimavenligt byggeri.
Historien har i de senere år ofte udviklet sig til en politisk kampplads, hvor rimelige krav til respekt for fakta og dokumentation ofte bliver glemt. Det Konservative Folkeparti vil ikke acceptere misbrug af Danmarkshistorien til politiske formål, som svækker forståelsen af, at vi alle står på skuldrene af en lang, fælles historie, der har skabt det Danmark, vi alle nyder godt af i dag. Danmarkshistorien er ikke rosenrød, men den er vores, og den skal vi kende til og respektere som en helt central del af fundamentet for vore dages samfund og for det fællesskab, vi har med hinanden som danskere.
Det danske sprog spiller en afgørende rolle som kulturbærer og som kulturelt samlingspunkt. Sprog og kultur kan ikke adskilles, og dansk giver alle danskere en fælles referenceramme, som alle, der skal have mulighed for at opholde sig i Danmark i længere tid, skal mestre. Det Konservative Folkeparti ønsker således også at værne om det danske sprog og sikre, at det også i fremtiden udvikler sig og har mulighed for at fungere i alle dele af samfundslivet, herunder i uddannelsessystemet.
TV og radio er vigtige formidlere af dansk sprog og kultur. Statens rolle i de elektroniske medier skal mindskes, men det vil fortsat være vigtigt med en stærk, offentlig finansieret public service-institution, som skal fokusere på det udbud, som de kommercielle udbydere ikke kan levere, herunder troværdig, mangefacetteret nyhedsformidling, gode børneprogrammer og formidling af dansk kultur, historie samt kristendommen.
En vigtig del af kultur- og mediepolitikken er ligeledes at arbejde for en hensigtsmæssig regulering af sociale medier og andre netbårne tilbud, som udgør en tiltagende udfordring for navnlig børn og unge, som skal beskyttes mod skadeligt og afhængighedsskabende indhold, helst via mere effektiv international regulering. Overdrevent skærmforbrug udgør for mange børn og unge en skadelig blokering for deres deltagelse i sociale fællesskaber, som er med til at skabe ensomhed og mistrivsel. Som samfund skal vi derfor være tilbageholdende med at fremme for meget brug af skærme og sikre, at der er gode alternativer til skærmforbrug både i uddannelsessystemet og i fritidslivet.
Vores kristne grundlag
Det Konservative Folkeparti vil bevare vores kristne arv og fastholde Danmark på det evangelisk-lutherske grundlag, der er fastlagt i Grundloven, som samtidig sikrer religionsfriheden i landet. Gennem en fast forankring i vores egen kristne kultur sikrer vi et eksistentielt og værdimæssigt fundament og får bedre mulighed for at udvise åbenhed overfor mennesker med en anden kulturel eller religiøs baggrund.
Kristne værdier og tænkning præger det danske samfund og den danske kultur i en sådan grad, at man ikke kan tænke sig Danmark uden den påvirkning, som mere end 1000 års kristendom har skabt, herunder erkendelsen af, at hvert enkelt menneske er uerstatteligt og dyrebart. Meget store dele af vores social- og sundhedsvæsen samt retstradition bygger på kristen tænkning, og det kristne bud om næstekærlighed er også kernen i den konservative forståelse af socialpolitik, hvor vi mener, at vi er forpligtet overfor hinanden og ikke blot kan overlade ansvaret for vores nærmeste til andre eller til det offentlige.
Kendskab til vores kristne grundlag er en nødvendig forudsætning for at kunne være en aktiv del af det danske samfund, og det skal ikke være muligt at blive undtaget fra kristendomsundervisning i skolen. Ligeledes er det en vigtig forpligtelse for statsejede elektroniske medier at være med til at udbrede kendskabet til den kristne kultur.
Folkekirken er den vigtigste ramme om kristendommens forkyndelse og udbredelse i Danmark, og Folkekirken er en samlende institution for langt de fleste danskere, hvor vi blandt andet samles til livets store højtider. Den danske folkekirkeordning er enestående, fordi den på den ene side knytter staten til kirken, men på den anden side opretholder en høj grad af selvstændighed og rummelighed for kirken og sikrer en stærk decentral struktur. Det ønsker vi at bevare. Folkekirken må hverken udvikle sig til en statskirke, som underkastes ideologiske eksperimenter fra politikere, eller en frikirke uden særstatus. Det Konservative Folkeparti ønsker således at bevare den danske folkekirkeordning og skærme den imod forsøg på politisering.
Respekt for Grundloven
Grundloven er fundamentet for vores land, demokrati, kongehus og folkekirke. Det er Grundloven, som sikrer danskerne grundlæggende rettigheder og beskytter dem imod overgreb fra statsmagten. Ændrer man på disse grundlæggende forhold, så ændrer man også på væsentlige danske traditioner og på den kontinuitet, vores styreform repræsenterer. Sikkerhed omkring landets styreform og befolkningens grundlæggende rettigheder skaber tryghed, og Det Konservative Folkeparti ser ingen overbevisende grunde til at ændre på vores grundlov, som har bestået tidens prøve og vist sig robust overfor en lang række samfundsforandringer og fremvækst af internationale samarbejdsorganer.
Det Konservative Folkeparti ønsker at bevare vores velfungerende konstitutionelle monarki som udgangspunkt for det danske folkestyre. Kongehuset repræsenterer en enestående historisk kontinuitet, der binder vore dages Danmark sammen med vores fælles historie. Det er samtidig en stor fordel for et land at have et neutralt og upolitisk statsoverhoved, som kan repræsentere alle danskere, uanset deres politiske holdninger. Gennem Danmarkshistorien har monarkiet til alle tider stået centralt og været danskernes samlingspunkt i glæder og sorger, gode og dårlige tider, og kongemagten er i årenes løb kommet til at indgå i et mere og mere velfungerende samspil med det danske folkestyre, så de to ting i dag på mange måder er to sider af samme sag. Samtidig er kongehuset et vigtigt folkeligt samlingspunkt, som spiller en stor rolle for danskernes samhørighed.
Demokratiske værdier fordrer respekt for de grundlovssikrede frihedsrettigheder – ejendomsrettens ukrænkelighed, forsamlingsfriheden og ytringsfriheden og dermed en naturlig respekt for mindretallene i vores samfund. Desværre er netop disse værdier under pres både i Danmark og internationalt, og derfor er det i stigende grad nødvendigt at værne om dem og sikre, at alle i Danmark forstår og respekterer disse værdier. Som konservative mener vi, at hverken demokratiet eller de grundlæggende frihedsrettigheder er til forhandling.
Gennem vores lange fælles historie og vores fælles monark er Danmark bundet sammen med Grønland og Færøerne med stærke bånd. Rigsfællesskabet er en god og sund ramme om Danmarks, Grønlands og Færøernes fællesskab, og som konservative ønsker vi at bevare et rigsfællesskab med ligeværdighed og respekt for rigets tre forskellige dele og påtage os ansvar for de udfordringer, Rigsfællesskabet møder som følge af stigende internationalt fokus på det arktiske område. Som danskere skal vi være meget lydhøre overfor ønsker fra grønlændere og færinger om at styrke Rigsfællesskabets funktion og være positive overfor at fremme de ønsker, som de to folk måtte have til håndteringen af de fælles anliggender. Viden om Rigsfællesskabet og de to nordatlantiske folk er desværre begrænset i Danmark i dag, og skolerne bør styrke undervisning i Grønland og Færøerne og i vores fælles historie.
Danmark skal forsvares
En stats primære opgave er at kunne forsvare sine borgere og sit territorium. Det kommer før alt andet. Det danske forsvar skal kunne løfte denne opgave effektivt og troværdigt sammen med de lande, som vi deler værdier og international position med.
Afslutningen på den kolde krig førte til en helt urealistisk optimisme i forhold til udviklingen i verden og den sikkerhedspolitiske situation for de vestlige lande. I dag ved vi, at den massive nedskæring af dansk forsvar, som fulgte i kølvandet, var en stor fejltagelse, der bragte os i en urimeligt udsat position og gjorde det smerteligt klart, at det er let og hurtigt at spare på forsvaret, mens det tager lang tid at genopbygge en tilstrækkelig militær kapacitet.
Det hører derfor til Det Konservative Folkepartis allervigtigste prioriteter, at vi altid skal have et troværdigt forsvar af Danmark i et tæt samspil med vores NATO-allierede, som fortsat skal være vores vigtigste samarbejdspartnere på det militære område.
Danmark er et lille land, som er placeret på et geografisk udsat sted ved Østersøens munding, og det stiller store krav til vores militære kapacitet, ligesom det altid har gjort. Alle forsvarets tre værn, hæren, søværnet og flyvevåbnet samt det civile beredskab skal være tilstrækkeligt forberedt på de truende situationer, der kan opstå, og vi skal være i stand til at udfylde den rolle, der forventes af os af de øvrige NATO-lande. Desuden skal vi kunne indgå i forsvarssamarbejde og internationale missioner sammen med de øvrige EU-lande, når det giver mening. Det er desuden af særlig stor betydning, at forsvaret har den nødvendige kapacitet til at varetage overvågnings- og afskrækkelsesopgaver i det arktiske område i samarbejde med vores allierede.
Det Konservative Folkeparti vægter forsvarsviljen og kendskabet til forsvaret i befolkningen meget højt, og vi mener derfor, at der skal ske en løbende udbygning af antallet af værnepligtige for at styrke forsvarets folkelige forankring og få viden om forsvaret af Danmark bredere repræsenteret blandt danskerne, og så vi er sikre på, at vi råder over tilstrækkelig mandskabsmæssig kapacitet. Vi ser således værnepligten som et vigtigt element i opbygningen af et stærkt dansk forsvar. Både mænd og kvinder skal være omfattet af værnepligt.
Det civile beredskab og Hjemmeværnet med deres mange frivillige og fastansatte skal også i fremtiden indgå i vores samlede forsvar og beskyttelse af nationen, og med flere store vejrmæssige udfordringer i form af skybrud og oversvømmelser har de også en meget vigtig rolle i at beskytte danskernes hjem og værdier, når naturen viser tænder.
Skole og uddannelse for alle
Konservativ uddannelsespolitik handler om dannelse, faglighed og en investering i Danmarks fremtid. Alle dele af uddannelsessystemet skal sikre, at elever og studerende får et højt fagligt niveau, fordi det er med til at skabe en rigere tilværelse for den enkelte, og det er værdifuldt for vores samfund som helhed. Uddannelse skal ikke udelukkende opfattes i et snævert erhvervsorienteret nytteperspektiv, men der bør være en sammenhæng mellem uddannelsespolitiske prioriteter og samfundets behov.
Skolen skal sikre, at alle børn og unge får et grundigt kendskab til Danmarks og andres landes historie, kultur og sprog. Og uddannelsessystemet skal give børn og unge muligheder for at udnytte og udvikle deres evner bedst muligt uanset deres baggrund og økonomiske forudsætninger. At der skal være fri og lige adgang til uddannelse af høj kvalitet er derfor en vigtig konservativ grundholdning.
Folkeskolen skal være en stærk kulturbærende institution, hvor børn fra vidt forskellige baggrunde og sociale lag mødes og indgår i et fællesskab med hinanden. Folkeskolen skal ledes og drives lokalt – lovgivningen sætter rammen og målene, men den enkelte kommune og den enkelte skole skal have frihed til nå resultaterne på sin egen måde. Det gælder også friere rammer til lokalt at tilrettelægge skoledagens længde og indhold.
Kravene til elevernes faglige niveau skal sikres gennem bindende nationale læseplaner på de enkelte klassetrin, men stadig med stor frihed til den enkelte lærer, som ikke skal have sin faglighed og sin arbejdsglæde ødelagt af alt for detaljerede, centralt fastsatte læringsmål. Lærere og pædagoger bærer et stort ansvar for elevernes faglige og sociale trivsel og udfoldelse. Derfor skal lærer- og pædagoguddannelserne opprioriteres, så lærere og pædagoger får de rette kompetencer til at varetage dette vigtige erhverv. Der bør ligeledes være en balance mellem at løfte de fagligt udfordrede elever samt at udfordre de fagligt stærke, hvorfor der bør være mulighed for undervisning på forskellige niveauer i folkeskolen.
Grundskolen skal forberede eleverne til at fungere i et samfund, hvor det digitale spiller en stor rolle, og skal udnytte digitale læringsmidler, der hvor det giver pædagogisk mening. Men det er samtidig vigtigt, at grundskolen også formidler glæden ved fysiske bøger og ikke bevidstløst anvender skærme i alle undervisningssituationer, da overdrevent skærmbrug kan udfordre elevernes koncentrationsevne og svække de faglige kernekompetencer.
Det er en styrke, at der er mulighed for at tilvælge frie grundskoler med en alternativ pædagogisk eller værdimæssig tilgang. Det giver mere frihed for den enkelte borger og skaber en sund konkurrence skolerne imellem. De frie grundskoler skal dog stadig stå mål med fælles faglige og øvrige standarder, herunder en indføring i dansk kultur, således at skolefriheden ikke bliver et skalkeskjul for dannelse af uhensigtsmæssige parallelsamfund.
Uddannelse er først og fremmest et personligt ansvar. Derfor er det op til både eleverne og deres forældre at sikre, at børnene er veludhvilede, laver deres lektier, udviser respekt for læreren og de øvrige elever og deltager aktivt i undervisningen. Til gengæld er det statens og kommunernes ansvar at tilbyde et uddannelsessystem og fagligt miljø af højeste kvalitet.
Det Konservative Folkeparti ønsker at styrke ungdomsuddannelserne, både de gymnasiale og erhvervsuddannelserne. Det er afgørende for vores samfund og Danmarks fremtid, at vi har ungdomsuddannelser af høj kvalitet, som udfordrer de unge fagligt og giver dem mulighed for at tillære kompetencer, de kan bruge videre i uddannelsessystemet samt på arbejdsmarkedet. Det Konservative Folkeparti ønsker ligeværdighed mellem erhvervsuddannelserne og de gymnasiale uddannelser, da vi som samfund er dybt afhængige af både erhvervsfaglige og akademiske kompetencer. Derfor skal den individuelle studievejledning i grundskolen styrkes, så eleverne garanteres en kompetent og fordomsfri vejledning, og vi dermed sikrer os, at så mange som muligt får et uddannelsestilbud, der passer til deres evner og interesser.
Det faglige niveau på gymnasierne skal styrkes. Vi ønsker et gymnasium, som er forberedende til de videregående uddannelser. Derfor skal grundskolens afgangseksamen samt ungdomsuddannelserne vurdering af elevernes kvalifikationer indgå i optagelsen. For Det Konservative Folkeparti er det ikke et mål i sig selv, at så mange som muligt kommer på gymnasiet, men at dem, der er egnede til det, gør. Dette imødekommes dels med et højere karakterkrav og en reform af taxametersystemet, som belønner kvalitet og præstation hos den enkelte uddannelsesinstitution.
Det Konservative Folkeparti mener, at det er afgørende at opprioritere erhvervsuddannelserne i Danmark for at sikre, at flere unge vælger og gennemfører en erhvervsuddannelse. Det skal være attraktivt som ung at søge ind på en faglig uddannelse, både fordi uddannelsessystemet skal afspejle og imødekomme unges forskelligartede kompetencer, men også fordi vi som samfund har brug for kompetent, faglært arbejdskraft.
Derfor vil Det Konservative Folkeparti investere markant i at forbedre uddannelsesfaciliteterne og sikre, at udstyret er tidssvarende. Vi vil fokusere på at tiltrække og fastholde kompetente undervisere gennem øgede investeringer i uddannelse og efteruddannelse. For at gøre uddannelserne mere tilgængelige og effektive vil Det Konservative Folkeparti forenkle støttesystemerne og forbedre de økonomiske rammer for den erhvervspædagogiske diplomuddannelse. Desuden vil vi arbejde for fleksible grundforløb og opdatere støttemulighederne for elever med særlige behov, så de kan gennemføre deres uddannelse med succes.
De danske universiteter skal ligeledes være et læringssted for de studerende, hvor de udfordres og mødes med et højt fagligt niveau, samt bliver klædt på til at kunne være en aktiv del af arbejdsmarkedet. For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at uddannelserne er skattebetalt, men ressourcerne skal gå til at sikre et så godt læringsmiljø som muligt, hvorfor der altid bør være en rimelig balance mellem de omkostninger, der er forbundet med uddannelsesstøtten og de ressourcer, der bruges på selve uddannelsessystemet.
Vi skal værne om den europæiske universitetstradition, videnskabelige grundprincipper og det meritokratiske princip, at individet på universitetet bedømmes på dets evner og faglighed. Det er derfor afgørende, at pensum udelukkende fastlægges på baggrund af faglige og videnskabelige kriterier, og at uddannelserne ikke politiseres eller præges af en bestemt ideologisk holdning. Dette er også en forudsætning for, at vi kan stole på den viden, som fremkommer fra forskningsmiljøerne.
Forskning er afgørende for samfundets udvikling og fremtidige generationer. Vi har en pligt til at skabe de bedste vilkår gennem ny viden. Det Konservative Folkeparti ønsker at styrke både grundforskning og strategisk forskning og sikre en balance mellem dem.
Grundforskning har værdi i sig selv, mens anvendelig forskning hurtigt skal bringes i brug og udbredes uden for akademiske miljøer. Dette gavner både borgere og virksomheder, som skal have bedre muligheder for at samarbejde med universiteterne.
En rimelig beskatning
Det Konservative Folkeparti værdsætter frie rammer for menneskelivet, ligesom vi har respekt for flittige og dygtige danskere, der gennem hårdt arbejde og høj skattebetaling er med til at betale for de fælles goder, vi som borgere nyder godt af. Alle menneskers behov og ønsker er forskellige, men alle menneskers værdi er lige stor. Derfor skal samfundet lade hver enkelt få mulighed for at skabe den tilværelse, vedkommende ønsker for sig selv og sine nærmeste. Friheden til at klare sig selv er et gode, som bør være hver enkelt dansker forundt. En lavere skat vil styrke ansvarligheden og fællesskabet i familien samt individets muligheder for at engagere sig i lokal- og civilsamfundet. Derfor ønsker Det Konservative Folkeparti, at hver enkelt dansker får lov at beholde flere af sine egne penge.
Det Konservative Folkeparti har et ønske om at lette skatten helt generelt, men skattelettelserne skal først og fremmest prioriteres til dem, der har mest brug for det. I den sammenhæng er der et særligt behov for at forbedre de økonomiske vilkår for børnefamilierne i Danmark, hvilket også vil være medvirkende til at fremme en bæredygtig befolkningsudvikling i fremtiden.
Desuden ønsker vi et markant højere beskæftigelsesfradrag, der er så højt, at enhver i højere grad kan forsørge sig selv og sin familie, før vedkommende skal betale skat. Forudsætningen for at hjælpe andre skal være, at man selv har overskud. Det er urimeligt, at hårdtarbejdende danskere betaler så meget i skat, at de ikke har mulighed for at disponere over mindst halvdelen af det, de tjener, selv. Det Konservative Folkeparti er tilhængere af en flad skat, hvor alle danskere betaler samme skatteprocent til staten, og hvor der fortsat kan være incitamenter i skattesystemet i form af diverse fradragsordninger. Dette vil også medføre en tiltrængt forenkling af et voldsomt kompliceret og bureaukratisk skattesystem.
Det Konservative Folkeparti vil arbejde ikke alene for at personskatterne sænkes, men også for at mange afgifter afskaffes eller sænkes. I en international økonomi flytter arbejdspladser til de lande, hvor det er billigst at producere. Pålægger vi virksomhederne høje skatter og afgifter vil det betyde, at arbejdspladser flytter til andre lande, og Danmark mister velfærd. Intet er gratis – heller ikke den offentlige service. At vi ikke betaler, når vi er en tur hos lægen, eller når vi låner bøger på biblioteket, betyder ikke, at det ikke koster noget. Det betyder bare, at vi selv og andre betaler det over skatten. Forståelsen af at intet er gratis vil kunne øges gennem en vis brugerbetaling, forudsat at skatten samtidig sættes ned. Desuden vil en udspecificering af omkostningerne, når vi benytter de offentlige ydelser, også kunne bidrage til at alle forstår nødvendigheden af ikke at trække unødigt på de fælles ressourcer.
Det Konservative Folkeparti anerkender til fulde, at en moderne, velfungerende offentlig sektor, som kan opfylde de rimelige forventninger til den offentlige service, som danskerne har, kræver en relativ høj skattebetaling. Men vi er samtidig af den faste overbevisning, at det nuværende offentlige forbrug rummer betydelige muligheder for skarpere prioriteringer, øget brug af private leverandører og effektivisereringer, som kan frigøre ressourcer til et lavere beskatningsniveau og også i en række tilfælde kan være en vej til en højere oplevet kvalitet i opgaveløsningen.
En retfærdig boligbeskatning
Det danske skattesystem er baseret på, at de bredeste skuldre skal bære de største byrder. Det vil sige, at jo højere indkomsten er, desto mere betales der i skat. Undtagelsen er boligen, hvor boligejeren i dag bliver beskattet af en fiktiv indkomst på baggrund af de offentlige vurderinger.
Man opnår imidlertid ikke en indkomst blot ved at bo i sin egen bolig. Den eventuelle gevinst, man opnår ved salget af boligen, repræsenterer derimod en reel indkomst. Derfor giver det også mere mening at beskatte den realiserede gevinst frem for at beskatte værdien af at bo i sin egen bolig. At beskatte gevinsten ved boligsalg opfylder således tre vigtige kriterier: den er retfærdig, den er enkel og den har en positiv indflydelse på boligejerens adfærd.
Beskatning af gevinsten ved boligsalg er både retfærdig, fordi der er tale om en indkomst, man rent faktisk har, og den er enkel, fordi den ikke forudsætter et kompliceret vurderingssystem, men alene baserer sig på handelspriser, fratrukket dokumenterede forbedringer. Og den har en positiv indflydelse på adfærden, fordi den gør sort arbejde betydelig mindre attraktivt.
Ved at beskytte salgsindtægter deler de heldige boligejere gevinsterne med det øvrige samfund, mens de boligejere, der har lidt tab, slet ikke betaler boligskat. Modsat ejendomsværdiskatten, vi har i dag, bidrager en avancebeskatning altså til at udligne de regionale forskelle i landet. Og så er avanceskatten ganske enkel, fordi den er baseret på de priser, der faktisk handles til.
Det er vigtigt for mobiliteten, at flytning ikke beskattes. Derfor skal der kun betales skat af realiserede gevinster. Så længe man køber et hus, der er dyrere end det, man solgte, har man ikke realiseret en gevinst, og skal derfor heller ikke betale skat. Køber man et billigere hus end det, man solgte, skal man betale skat af forskellen, for det er den boliggevinst, man realiserer. Når boligejeren helt forlader ejerboligmarkedet, enten for at flytte i lejebolig eller ved dødsfald, beskattes den samlede gevinst.
Forbedringer skal naturligvis kunne fratrækkes avancen. Har man selv udført forbedringerne, eller fået dem udført sort, skal der ikke gives fradrag. Det tilskynder til at lade professionelle håndværkere udføre forbedringerne – med regning og moms.
Hjælp til selvhjælp
Konservativ socialpolitik tager udgangspunkt i de nære relationer. Vi mener, at samfundet hænger bedre sammen, hvis man påtager sig et reelt ansvar for ens familie og nærmeste. Ægte omsorg møder vi især hos de mennesker, der står os nær, og det offentliges muligheder for at hjælpe i en lang række ulykkelige menneskelige situationer er næsten ikke-eksisterende. De kræver et reelt menneskeligt engagement.
Vi ønsker derfor at styrke mulighederne for, at det enkelte menneskes netværk i form af familie, venner og lokalsamfund i højere grad påtager sig at hjælpe, når det er nødvendigt. Det private initiativ og frivillighed bør spille en større rolle i dansk socialpolitik fremover. Det sikres gennem et bedre samarbejde med private aktører og kontrol med, at det offentlige ikke unødigt påtager sig opgaver, der kunne være løst gennem dette samarbejde. Ligeledes er civilsamfundet en central aktør, hvis rolle bør styrkes i dansk socialpolitik gennem inddragelse af frivillige foreninger og lokale organisationer samt folkekirken. Folkekirken spiller en afgørende social rolle som samlingspunkt i Danmarks lokalsamfund, både igennem dens rolle som facilitator for et fælles åndeligt og kulturelt rum, men også gennem diverse frivillige indsatser samt kirkens tilbud om sjælesorg, diakonal hjælp og personlige samtaler. Et bedre koordineret samarbejde mellem det offentlige system og det private, lokale og frivillige initiativ sikrer en mere helstøbt, tryg og nær socialpolitik, ligesom det øger det personlige engagement hos den enkelte borger. Det personlige engagement og den medmenneskelighed, som præger den frivillige sociale indsats, rummer et potentiale for en effektiv og langsigtet hjælp.
Den sociale indsats og de offentlige ydelser skal fokuseres mod dem, der virkelig har et behov. Det er med til at give alle mulighed for at føle den stolthed, der ligger i at forsørge sig selv og ikke være afhængig af andre. Ingen bør unødigt blive gjort afhængig af det offentlige, og ingen skal være det, hvis man kan klare sig selv. Det er derimod medmenneskeligt at give mennesker muligheder og vise respekt for deres forskellige forudsætninger. Kontanthjælp må aldrig ende med at være en varig ydelse, hvor borgerne hænger fast i systemet.
”Et samfund skal kendes på, hvordan det behandler sine svageste” er en konservativ grundsætning. Vi vil koncentrere hjælpen fra det offentlige om samfundets mest udsatte og dermed give dem den omsorg, de har brug for. Det Konservative Folkeparti ønsker således bedre og mere målrettet hjælp til grupper blandt andre psykisk syge, mennesker med svære handicap, udsatte børn og hjemløse. Dette indbefatter også at gøre adgangen til arbejdsmarkedet lettere for mennesker med et handicap. Langt vigtigere end offentlige overførsler er et fleksibelt arbejdsmarked og uddannelsessystem, der giver alle mulighed for at yde et bidrag, hvor forskelligt det end måtte være. Det giver mening og livsglæde.
Vi vil øge indsatsen for de få virkeligt udsatte i vores samfund. Til gengæld skal langt flere af de mange, som i dag er gjort afhængige af offentlige ydelser, i fremtiden klare sig selv.
Et sundt og aktivt liv
Det er vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at alle danskere har lige adgang til et velfungerende, offentligt finansieret sundhedsvæsen. Pengepungens størrelse og geografien må aldrig forhindre mulighederne for at få adgang til basale sundhedsydelser, ligesom silotænkning ikke må forhindre et godt behandlingstilbud. De forskellige dele af sundhedsvæsenet, ældreplejen m.m. har således et stort ansvar for at arbejde godt sammen af hensyn til at sikre det mest optimale behandlingsforløb for den enkelte borger. En tidlig indsats er afgørende for at forebygge og afhjælpe sundhedsproblemer, før de udvikler sig. Indsatsen bør være lige tilgængelig og af samme høje kvalitet i hele landet.
Hvert enkelt menneske har ansvaret for sin egen sundhed. Der er intet, det offentlige kan gøre for at fremme sundheden, der kan måle sig med, at den enkelte tager et personligt ansvar ved at leve sundt, dyrke motion og passe på sig selv. Og selvom det offentlige finansierer sundhedsvæsenet, så vil det i sidste ende altid være den enkelte, der oplever de negative følger af at leve usundt. Det Konservative Folkeparti prioriterer derfor oplysning og incitamenter over eventuelle forbud. Personlig frihed er også at tage ansvar for egen sundhed. Derfor støtter vi mulighederne for at vælge behandling i privat regi f.eks. via den udvidede behandlingsgaranti, hvis kapaciteten og kompetencerne i det offentlige system ikke slår til.
Etableringen af supersygehuse har styrket kvaliteten af en række højt specialiserede behandlinger markant. En tilsvarende investering i de nære sundhedstilbud er også nødvendig. Det er nødvendigt at sikre borgernes fri og lige adgang til basal sundhedsbehandling i nærheden af ens hjem. Derfor ønsker vi at styrke mulighederne for at vælge en familielæge, uanset hvor i landet man bor. Det skal ske gennem uddannelse af flere læger, hvor der er brug for dem, samt ved at etablere attraktive leve- og arbejdsvilkår i landets yderområder generelt – også som læge. Desuden bør det over hele landet være muligt at få adgang til en række ukomplicerede behandlinger og kontrolbesøg, som ikke forudsætter den høje specialisering, som supersygehusene rummer. Overordnet vil vi udnytte det fulde potentiale i det nære sundhedsvæsen, hvor princippet om ressourceudnyttelse på laveste effektive omkostningsniveau skal understøttes af større prioritering af det nære sundhedstilbud, herunder almen praksis og speciallægepraksis. Det giver mest mulig sundhed for pengene og vil også kunne styrke ressourceudnyttelsen på lokale sygehuse og supersygehusene.
Det Konservative Folkeparti tilskynder en markant styrkelse af psykiatrien i Danmark. Fysiske og psykiske sygdomme bør ligestilles, således at psykiatrien tilføres flere midler til bedre rekruttering, uddannelse og træning af sundhedspersonale samt tidlig intervention. Dertil kommer støtte til pårørende og en stærkere rehabiliteringsindsats, så borgere kan leve et godt liv uanset sygdom. Dette indebærer også en større inddragelse af civilsamfundets aktører i form af frivillige foreninger og øvrige lokale tilbud, der henvender sig til borgere med behov for omsorg og fællesskab. Det er afgørende at opprioritere indsatsen på psykiatriområdet for at forbedre livskvaliteten og mindske uligheden i sundhed for borgere med psykisk sygdom. Men helt som ved fysisk sygdom, bør indsatsen især øges for forebyggelse og sundhedsfremme af hensyn til den generelle mentale sundhed og trivsel i befolkningen – for individets og samfundets skyld.
Vi er tilhængere af, at den enkelte kan træffe sine egne valg hele livet igennem. Mulighederne for at vælge ophold på et hospice eller dø i eget hjem bør derfor styrkes, og den palliative behandling bør styrkes, så vi sikrer det enkelte menneskes værdighed helt frem til livets afslutning.
Den private opsparing er grundstammen i pensionssystemet
Livet består af mange aldersfaser, og som ung er man ikke nødvendigvis motiveret til at forberede sig på tilværelsen som ældre. Men de fleste af os bliver heldigvis ældre en dag, og så er det vigtigt, at vi i god tid har gjort os tanker om, hvornår vi vil starte pensionisttilværelsen, og hvordan vi vil leve den.
Som konservative går vi ind for borgernes frie valg. Det er således op til den enkelte selv at afgøre, hvordan levestandarden skal fordeles hen over livet, og hvornår det er ønskeligt at ophøre med at arbejde. Ønsker man høje pensioner eller at gå tidligere på pension, må man spare mere op, mens man er i arbejde.
Grundstammen i pensionssystemet er nemlig den enkeltes egen pensionsopsparing, hvad enten den er aftalt i ansættelseskontrakten, eller den er tilvejebragt gennem egen privat opsparing. Hvor meget vi hver især løbende kan lægge til side afgøres derfor af vores personlige økonomiske råderum, vores ansættelsesaftale eller det, som arbejdsmarkedets parter har aftalt i overenskomsterne på vores vegne.
Selv om hver enkelt selv vælger pensionstidspunktet, fører nogle typer jobs til hurtigere nedslidning end andre. Borgere med fysisk eller psykisk krævende jobs har brug for at spare mere op i løbet af arbejdslivet for at kunne gå tidligere på pension. Arbejdsmarkedets parter bør derfor tilskyndes til at aftale højere pensionsindbetalinger for medarbejdere med sådanne belastninger. Det er rimeligt, at arbejdsgiverne bærer omkostningen ved særlige medarbejdergruppers hurtigere nedslidning gennem højere pensionsbidrag.
Borgere uden for arbejdsmarkedet bør også sikres en anstændig pension. Er man arbejdsløs, hjemmegående med børnepasningsansvar, eller er man af fysiske eller psykiske grunde ikke i stand til at træde ind på arbejdsmarkedet, bør staten indbetale et rimeligt beløb på en statslig pensionskonto. Denne opsparing skal udløse en livslang pension, når den pågældende har nået den politisk fastsatte pensionsalder, og den gør på sigt folkepensionen overflødig for næsten alle. Bortset fra dem, der ikke har tilbragt tilstrækkeligt mange år i Danmark til at kunne leve af den statsfinansierede pensionsopsparing. Denne gruppe bør tildeles en pension svarende til den nuværende folkepension.
Formålet med pensionsopsparingen er at sikre den enkeltes alderdom. Det skal ikke være muligt at frigive denne opsparing til andre formål, fordi det undergraver grundlaget for den enkeltes alderssikring.
Integration og sammenhængskraft
I en globaliseret tidsalder er det vigtigt at have klare krav til de mennesker, der opholder sig i vores samfund med en anden kulturel baggrund end den danske. Det er danskerne, der bestemmer, hvem der har ret til at bo i vores land og på hvilke vilkår.
Det Konservative Folkeparti går ind for en restriktiv og konsekvent udlændinge- og integrationspolitik. Danmarks fællesskab, sammenhængskraft og velstand afhænger af et stærkt dansk kulturelt fællesskab gennemsyret af normer om opretholdelse af lov og orden, fælles referencerammer og værdier samt en demokratisk-sindet befolkning med respekt for vores grundlovssikrede frihedsrettigheder. Alt dette trues, hvis befolkningen polariseres i parallelsamfund, hvor fremmede kulturers moralske og religiøse dogmer trumfer respekten for dansk kultur og lovgivning. Skal Danmark bevares som et harmonisk og velfungerende samfund, skal vi derfor være meget varsomme med, hvem der har lov at opholde sig i og få indflydelse på Danmark.
Det Konservative Folkeparti tror på, at vi har et ansvar for vores medmennesker og for at hjælpe til dér, hvor vi kan, og hvor det giver bedst mening. Samtidig viser erfaringen de store samfundsmæssige konsekvenser, det kan have og har, hvis et samfund ikke fører en gennemtænkt og konsekvent indvandrings- og flygtningepolitik. Derfor skal udlændingepolitikken styres efter devisen om at holde hjertet varmt og hovedet koldt, både når det gælder håndtering af flygtninge og øvrige udlændinge, der ønsker at komme til Danmark. Det er samtidig vigtigt, at en konsekvent udlændingepolitik ikke bliver til hinder for, at Danmark kan tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft. Der skal således skelnes mellem flygtninge, indvandrere og ønskværdig, kompetent arbejdskraft fra udlandet.
Flygtninge er mennesker i en ulykkelig situation, som vi så vidt muligt skal forsøge at afhjælpe gennem vores udenrigs- og udviklingspolitik ved at bidrage til at løse de konflikter, der skaber krig, forfølgelse og utryghed. Flygtninge såvel som øvrige asylansøgere skal i videst muligt omfang hjælpes i områderne nær deres oprindelsesland, da det er en uhensigtsmæssig incitamentsstruktur at gøre det attraktivt for ressourcestærke flygtninge at forlade deres hjemland og migrere op gennem Europa. Derfor er der også en forventning om at de herboende flygtninge vender tilbage til deres hjemland, når de ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Indvandrere er mennesker, der kommer til Danmark med ønsket om en anden eller en bedre tilværelse, end den de har. Det Konservative Folkeparti ønsker ikke at tage imod flere spontane asylansøgere, da det danske samfund de seneste mange år har oplevet betragtelige integrationsudsfordringer med store grupper af herboende ikke-vestlige indvandrere og efterkommere. Det er fuldstændig uacceptabelt, når store dele af en befolkningsgruppe generation efter generation ikke integrerer sig. Integrationsudfordringerne må løses, før vores samfund har ressourcer og overskud til at tage imod flere migranter.
Det Konservative Folkeparti anser kulturel integration eller assimilation for mindst lige så vigtig som økonomisk integration. Alle der bor i Danmark skal respektere vores frihedsrettigheder, såsom ytringsfrihed og religionsfrihed, lighed mellem kønnene og vores demokratiske værdier og den danske retsstat. Udlændinge som straffes for alvorlig kriminalitet, skal derfor straks udvises. I de tilfælde internationale konventioner spænder ben for, at Danmark kan føre en konsekvent udlændingepolitik og udvise uønskede udlændinge, ønsker Det Konservative Folkeparti at udfordre konventionerne i det omfang, der giver mening.
De danske traditioner er den kultur, som tilflyttere skal integreres eller assimileres ind i. Derfor er det ikke nok blot at overholde dansk lovgivning, hvis man ønsker at blive en del af det danske samfund. En grundlæggende forståelse for dansk historie, kultur og sprog er også nødvendig. Dette gælder også en respekt for Danmarks kristne og demokratiske fundament. Derfor bør vi også begrænse lovreligionen Islams indflydelse på det danske samfund. Det nationale fællesskab afhænger af en vis samhørighed og respekt for de fælles værdier, vores samfund bygger på. Det betyder også, at vi tager stærkt afstand fra parallelle retssamfund, der omgår dansk lovgivning, skaber utryghed og polarisering i befolkningen. Det udfordrer sammenhængskraften i vores samfund, når en voksende befolkningsgruppe isolerer sig fra det danske fællesskab. Danmark er – og skal fortsat være – et sammenhængende kulturelt fællesskab.
Det Konservative Folkeparti anser tildeling af statsborgerskab som et stort privilegie, som kun skal gives til dem, der har vist en klar vilje og evne til at blive en integreret del af det danske samfund. Kravene til opnåelse af statsborgerskab skal derfor være høje og sikre, at ingen, som ikke ønsker at bidrage positivt til det danske samfund, opnår dette. Alt for mange har i årenes løb fået tildelt statsborgerskab, som ikke burde have fået det. At få tildelt statsborgerskab er en tilnærmelsesvis irreversibel proces, og derfor skal vi som samfund være meget varsomme med, hvem det tildeles.
Som et lille åbent samfund har vi brug for, at udlændinge kommer hertil for at bidrage til det danske samfund i en periode eller for at blive en fast del af det danske samfund. Derfor skal vi sikre effektiv sagsbehandling af ansøgninger om arbejds- og opholdstilladelse til dem der beviser, at de er villige til og kan bidrage positivt til det danske samfund. Danmark er dog ikke verdens socialkontor, og vi må forvente, at folk, der ønsker at slå sig ned her i landet, kan forsørge sig selv og deres familie, så de ikke bliver en byrde for samfundet.
Lov og orden
Udgangspunktet for et sammenhængende samfund er, at de fælles spilleregler accepteres og respekteres. Lov og orden beskytter den svage og sætter en naturlig grænse for friheden, og det er netop meningen. Lov og orden er nemlig med til at sikre en grundlæggende respekt for andre menneskers rettigheder, herunder i særdeleshed beskytte dem imod vold og andre former for fysiske overgreb, ligesom beskyttelsen af den private ejendomsret skal prioriteres højt. Tryghed er en konservativ kerneværdi, som sikres med en stærk og effektiv politistyrke. Det er et konservativt grundprincip, at hjemmet er ukrænkeligt. Derfor skal retten til at gribe ind i privatsfæren uden en dommerkendelse kun forekomme, hvor det er tvingende nødvendigt. Administrativ adgang til privatsfæren skal indskrænkes mest muligt.
Klar og letforståelig lovgivning med tydelige konsekvenser, når den ikke bliver respekteret, er et grundlæggende fundament for et godt samfund og afgørende for borgernes opbakning til retssystemet.
Det er afgørende for den enkeltes hverdag, at man føler sig tryg, og at der generelt eksisterer en høj retssikkerhed. Det er udgangspunktet for et samfund, der bygger på lysten til frihed og respekten for ansvaret, der følger med.
Kriminalitet er et tegn på manglende respekt for medmennesket og for fællesskabet, og det undergraver den tillid, der er mellem mennesker. Derfor er Det Konservative Folkeparti tilhængere af en konsekvent og retfærdig retspolitik, hvor hensynet til ofrets rettigheder vejer tungere end hensynet til den kriminelle. Hurtig retfærdighed gavner retsbevidstheden, og konsekvensen for lovovertræderne skal mærkes hurtigt og markant. Særligt personfarlig kriminalitet bør sanktioneres hårdt. Vores retspolitik skal være at nedbringe den tid, der går fra en forbrydelse er begået, til lovovertræderen dømmes. Vi mener, at straf og konsekvens hænger sammen med resocialisering. Afsoningstiden skal selvfølgelig bruges fornuftigt, for eksempel til uddannelse, jobtræning og misbrugsafvænning. Det styrker mulighederne for en lovlydig tilværelse, når man kommer ud af fængslet. Resocialisering er i høj grad til gavn for det øvrige samfund, og derfor skal det naturligvis prioriteres, hvor det giver mening.
I en moderne verden bliver der stadigt flere muligheder for at bekæmpe kriminalitet. For Det Konservative Folkeparti er det dog vigtigt, at borgernes retssikkerhed går forud for statens beføjelser. Overvågning er med til at skabe tryghed i mange situationer, men vi skal hele tiden sikre en fornuftig balance samt forebygge mulighederne for misbrug, ligesom vi også er meget opmærksomme på risikoen for begrænsning af det enkelte menneskes rettigheder i tryghedens navn.
I et samfund, der trods politiske udmeldinger bliver mere og mere lovreguleret og regelstyret, er det vigtigt at bevare lægmandsinstitutioner med deltagelse af borgere og politisk udpegede lægfolk. Det sikrer, at den almindelige danskers retsopfattelse bliver afspejlet i drøftelser, voteringer og afgørelser, så paragrafrytteri, systemtænkning og ufølsomt teknokrati ikke risikerer at tage over. Lægmandssystemet bør styrkes, så der opnås en bedre balance mellem objektivt funderede afgørelser og subjektive hensyn.
Tilliden til vores lovgivende forsamling er afgørende. Mistillid til lovgivningens tilblivelse underminerer respekten for ansvaret, der følger med vores frihed. Derfor bør der være en større grad af åbenhed og gennemsigtighed i offentlige processer, hvor det i langt mindre grad bør være muligt at afvise aktindsigt.
Erhvervslivet sikrer vækst og velstand
Et stærkt og sundt erhvervsliv er grundlaget for vores økonomi. Det er erhvervslivet, der skaber velstand og arbejdspladser, og erhvervslivet spiller derfor også en central rolle i konservativ socialpolitik – for det bedste man kan gøre for sunde og raske mennesker, er at give dem et job. Derfor skal vi fremme det private initiativ og give erhvervslivet frihed til at udvikle sig og skabe vækst.
Kernen i konservativ erhvervspolitik er at sikre, at det offentlige ikke skal stå i vejen for den virkelyst og det initiativ, der naturligt driver iværksættere og virksomhedsledere. En vigtig del af dansk erhvervsliv er de små og mellemstore virksomheder. Vi mener, at virksomheder – ligesom mennesker – kan og skal klare sig selv. Derfor er vi både for en lavere selskabsskat og for en lavere erhvervsstøtte, som både kan animere den enkelte til at gøre en ekstra indsats med egen virksomhed, og som samtidig forbedrer Danmark konkurrenceevne.
Generelt skal det være lettere at drive virksomhed i Danmark, og vi skal hele tiden have fokus på at nedbringe virksomhedernes administrative byrder og unødvendige regler mest muligt. Regler, der står i vejen for virksomhedernes drift, står i realiteten i vejen for Danmarks velstand.
Det skal også været lettere at være iværksætter, og bureaukratiske regler, der modvirker nye initiativer, skal begrænses. For at etablere mere investeringskapital og en bredere forståelse for erhvervslivets vilkår skal vi arbejde for udvikling af en højere grad af aktiekultur i Danmark – et område, hvor vi er markant ringere stillet end vores nabolande, hvor der i langt højere grad er tradition for, at borgerne investerer i erhvervslivet.
Al erfaring viser, at man ikke kan forudse, hvilke virksomheder der er fremtidsmuligheder i. Men man kan til gengæld skabe gode rammebetingelser, som fremtidige virksomheder kan udvikle sig på grundlag af. Vi er derfor imod en strategi hvor man politisk forsøger at udpege, hvilke erhverv vi skal leve af i fremtiden – som erhvervsstøtte desværre ofte bliver et udtryk for. Det gælder også indenfor miljø- og klimaområdet, hvor dansk erhvervsliv på mange områder har en vigtig førerposition, som bør fremmes via generelle incitamenter til vækst og udvikling.
Vi ønsker at værne om den danske aftalemodel, hvor det er arbejdsmarkedets parter, der selv regulerer forholdene på arbejdsmarkedet. Det er en model, der har vist sin styrke og holdbarhed, og arbejdsmarkedets parter bør selv udvikle den i takt med tiden. Organisations- og aftalefrihed er fuldt foreneligt med den danske arbejdsmarkedsmodel og skal fremmes mest muligt. Eksklusivaftaler på danske arbejdspladser skal forbydes.
Service til borgerne
Hver enkelt dansker kommer jævnligt i kontakt med det offentlige system. Skattebetaling, lægebesøg, uddannelse, transport, tilskud, fritidsliv og meget andet er enten støttet eller reguleret af det offentlige. Mødet med det offentlige skal være så nemt som muligt, og det offentlige skal bære præg af en serviceorienteret kultur. Det offentlige er til for borgerne, ikke omvendt, og selvom det offentlige har monopol på mange områder, så skal tilgangen være den samme som i et markedsdrevet tilbud, nemlig den højest mulige kvalitet for færrest penge. Det sikrer både respekten for den enkelte, der får hjælp i det offentlige system, og for skatteyderne, der betaler.
Vi ønsker at værne om det kommunale selvstyre, der sikrer, at væsentlige beslutninger træffes tæt på borgernes hverdag. Samtidig er der opgaver, der løses bedst i et tværkommunalt samarbejde eller på regionalt eller statsligt niveau. I en række tilfælde er der rum for øget borgerinddragelse og for en større variation i de offentlige tilbud, afhængig af borgernes individuelle og lokale behov. En del institutioner kan i højere grad blive selvstyrende med tæt inddragelse af brugere og pårørende, og der bør i højere grad etableres f.eks. friplejehjem i kommunerne. Desuden bør opgaverne indrettes, så borgere og virksomheder oplever en let og entydig indgang til den offentlige sektor, og hvor opgaver og borgere ikke falder mellem to stole.
Det er vigtigt løbende at tilpasse den offentlige sektor, så opgaverne løses bedst og billigst og med mindst muligt bureaukrati – uanset hvilket niveau, de løses på, og uanset om der er tale om offentlige eller private aktører i opgaveløsningen.
Vi mener, at konkurrence er sundt, og vi mener, at det kan udbredes på flere områder, end det i dag er tilfældet. Vi ønsker derfor en øget brug af konkurrenceudsættelse, udbud og privatisering, hvis det kan komme borgerne til gode, og samtidig bør kvalitetsmålinger og testresultater af offentlig service som skoler og hjemmepleje være offentligt tilgængelige og udført af uvildige undersøgere.
Et meget vigtigt element i de rammer, det offentlige skaber for samfundet, er infrastrukturen, som til stadighed skal fornys og moderniseres, så den lever op til de krav, det moderne samfund stiller. God infrastruktur betyder bedre mobilitet, og bedre mobilitet betyder større muligheder for vækst og værdiskabelse. Derfor skal vi sikre udvikling af stadigt bedre muligheder for individuel transport såvel som attraktive kollektive løsninger, hvilket også er med til at binde landet sammen og sikre bedre muligheder for at bo og drive virksomhed overalt i landet. Infrastruktur er grundlæggende en offentlig opgave, og Det Konservative Folkeparti ønsker at opretholde det statslige ejerskab til den essentielle danske infrastruktur. Derimod kan private virksomheder godt i større omfang forestå anlæg og drift af infrastrukturen. Også den digitale infrastruktur er en meget vigtig del af et velfungerende samfund.
Samspillet mellem frihed og ansvar samt rettigheder og pligter er altafgørende i den måde, vi indretter samfundet på. Vores institutioner, love og regler må ikke stå i vejen for den enkeltes virkelyst. Det offentlige er en konstruktion, modsat for eksempel familien, og som sådan er vores offentlige systemer til for borgeren, ikke omvendt.
Statens begrænsning skal sikre, at den enkelte kan indrette sin tilværelse og udnytte sine muligheder bedst muligt. Denne frihed gælder også virksomheder og deres virke. Jo mere bureaukrati, der gør borgernes og virksomhedernes hverdag besværlig, jo mindre er incitamentet til at gøre en ekstra indsats. Samtidig spiller det offentlige en væsentlig rolle i at håndhæve de fælles spilleregler og løse problemstillinger, som ikke nødvendigvis ordnes på det frie marked. Det gælder for eksempel miljøpolitikken, som er en vigtig del af det ansvar, der bør være mellem mennesker og generationer.
Danmark i verden
I en globaliseret verden er det aldrig nok bare at forholde sig til, hvad der foregår i ens eget land. Gennem en aktiv udenrigspolitik har vi mulighed for at varetage Danmarks interesser inden for en bred vifte af temaer, spændende fra udenrigshandel til menneskerettigheder samt styrke samarbejdet om miljø- og klimaproblemer, der ikke kender landegrænser, men ofte kun kan løses effektivt i fællesskab. Det øger vores handlemuligheder både som land og som enkeltpersoner, hvis vi kan styrke det internationale samarbejde om vigtige, grænseoverskridende temaer.
Danmark er afhængigt af resten af verden. International frihandel og politisk samarbejde om vigtige fælles dagsordner er med til at sikre Danmark økonomisk velstand og tryghed. Vi mener, det først og fremmest er en fordel at blive udfordret af international konkurrence. Men den øgede globalisering giver også en masse udfordringer, som vi skal være opmærksomme på. Grænseoverskridende kriminalitet, udflytning af arbejdspladser og kultursammenstød giver stigende problemer.
Det Konservative Folkeparti mener, at vi bedst kan løse disse problemer ved at stå stærkt rodfæstet i vores egen kultur og samarbejde internationalt, hvor det er påkrævet. Danmarks suverænitet og danskernes sikkerhed i verden er udgangspunktet for vores internationale engagement. Det betyder, at vi går konstruktivt ind i både FN, NATO og EU, ligesom det nordiske samarbejde af navnlig historiske og kulturelle grunde har en væsentlig værdi for os. De store nordiske lande er i dag alle medlemmer af NATO, og det øger vores muligheder for at styrke den nordiske dimension i såvel udenrigs- og sikkerhedspolitik og i fællesskab være med til at præge verden med et fælles nordisk perspektiv.
Det er først og fremmest naturligt for Danmark at samarbejde med de øvrige vestlige lande, som vi deler værdier og verdensbillede med. Vestens rolle i verden er i dag presset af stadig mere aggressive og selvsikre autokratiske regimer, og skal Vesten have den indflydelse på verdensudviklingen i fremtiden, som vores civilisation og store og værdifulde bidrag til verdenshistorien berettiger til, så er det vigtigt, at vi står sammen og ikke lader os splitte i verdenspolitikken.
Krige og konflikter i verdens brændpunkter skaber en frygtelig hverdag for mange mennesker, og gennem såvel vores udenrigspolitik som gennem en aktiv udviklingspolitik skal vi fortsat gøre en stor indsats for at hjælpe verdens udsatte. Når vi hjælper i problemfyldte områder, gør vi det ud fra et grundlæggende ønske om at sikre flest muligt et liv uden nød og elendighed. Det er samtidig i vores grundlæggende interesse at fremme en verdensorden, som er kendetegnet af demokrati, frihed, menneskerettigheder, fredelig sameksistens og en retsorden.
Områder af verden med nød og elendighed har samtidig en øget tendens til at generere et stort antal flygtninge og en øget politisk og religiøs fanatisme, der i sidste ende kan udvikle sig til terror, og som kan øge migrationspresset på Danmarks og Europas grænser. Også det kan vi modvirke vi ved at føre en aktiv udviklingspolitik, der fremmer demokratiske værdier og menneskerettigheder.
FN er en uomgængelig organisation i forhold til at fremme internationalt samarbejde og konfliktløsning, men FN rummer også væsentlige udfordringer. Samarbejdet i FN bliver alt for ofte domineret af autokratiske regimers dagsorden, bl.a. i forhold til konflikterne i Mellemøsten. Derfor er det vigtigt, at Danmark forholder sig både konstruktivt og kritisk til FN.
EU er det nødvendige samarbejde i Europa
Det Konservative Folkeparti deltager konstruktivt og positivt i det europæiske samarbejde, som efter 2. verdenskrig har været med til at sikre fred og stabilitet i Europa, og som siden har skabt mange fordele for alle europæiske lande. Som et lille land er det i Danmarks fundamentale interesse at fastholde og udvikle et forpligtende internationalt samarbejde baseret på aftalte spilleregler.
Vi ønsker ikke, at vi i Danmark skal være passive tilskuere til, at stærke lande gennemtrumfer deres vilje med magt. EU er et regelbaseret samarbejde, hvor de små landes formelle indflydelse langt overstiger deres størrelse. EU startede som et frihandelssamarbejde, men har med årene udviklet sig til et omfattende samarbejde inden for flere områder af grænseoverskridende karakter.
Det Konservative Folkeparti betragter EU som et udbytterigt samarbejde mellem suveræne nationalstater i erkendelse af, at der er behov for fælles løsninger på en række områder, hvor nationale løsninger kommer til kort. Det gælder ikke mindst klima, sikkerhed, energiforsyning, det indre marked og sikring af Europas ydre grænser. Vist kan der samarbejdes på andre områder, men det skal ikke nødvendigvis føre til krav om bindende fælles løsninger. Slutteligt er en række områder omfattet vores retsforbehold, der sikrer Danmarks selvbestemmelse i forhold til eksempelvis migrations- og asylpolitikken.
Det Konservative Folkeparti vil modarbejde unødvendig centralisering og bureaukrati. Derfor bør nærhedsprincippet holdes i hævd og den udvidende fortolkning af de fælles regler, som EU-domstolen ofte anlægger, kritiseres. Udgangspunkt bør være et samarbejde mellem selvstændige stater, hvor de enkelte nationalstaters suverænitet respekteres, og hvor vi styrker de nationale parlamenters rolle. Det er samtidig vigtigt at medlemslandene overholder de fælles spilleregler, som lå til grund for deres medlemskab.
EU skal have en central rolle i medlemslandenes sikkerhedsstruktur, både den militære og den økonomiske. NATO er den vigtigste forsvarsalliance for Danmark, men der er behov for at styrke den europæiske fraktion inden for dette samarbejde. Dette bør EU spille en central rolle i. EU må derfor yde støtte til og koordinere den europæiske våbenproduktionen, så EU som helhed bliver selvforsynende med våben.
EU skal gøres uafhængig af energiforsyning udefra, så fjendtligtsindede magter ikke kan bruge energi som politisk pressionsmiddel. EU’s selvforsyning skal baseres på mest mulig vedvarende energi og andre CO2-neutrale energikilder, herunder atomkraft, som er en vigtig og velfungerende del af mange EU-landes energiforsyning. Samtidig skal EU i størst muligt omfang føre en fælles klimapolitik, da dette også er et konkurrenceparameter, landene imellem. En fælles klimapolitik inden for EU kan desuden være med til at lægge et europæisk pres på resten af verden for højere standarder.
EU-landene må stå sammen om at beskytte de ydre grænser. Forudsætningen for indre åbne grænser er stærkt bevogtede ydre grænser. Da flygtningestrømmen først og fremmest kommer sydfra, må de sydeuropæiske lande have den nødvendige støtte til at opbygge et effektivt grænseværn og forhindre illegal migration, som er til skade for stabilitet, kultur og sammenhængskraft i Europa.
Danmark har altid været en stærk handelsnation, og samhandelen inden for EU er en af grundpillerne i vores økonomiske succes. EU’s indre marked giver danske virksomheder adgang til mere end 440 millioner forbrugere, hvilket er afgørende for dansk eksport og vækst. Det er vigtigt at beskytte danske styrkepositioner inden for grøn teknologi, fødevarer og farmaceutisk industri. Ved at sikre gode vilkår for erhvervslivet kan vi styrke Danmarks konkurrenceevne og skabe flere arbejdspladser, samtidig med at vi arbejder for fair konkurrencevilkår og handelsbetingelser i EU.
Forudsætningen for markedets funktion og den folkelige accept af frihandlen er, at der i alle medlemslande kan produceres under lige juridiske rammebetingelser. De økonomiske rammebetingelser kan aldrig være lige, og EU skal heller ikke udligne forskelle i lønninger og adgang til kvalificeret arbejdskraft. Derimod bør kravene til produktindhold, klimaeffekt og arbejdsmiljø i videst muligt omfang harmoniseres.
Vedtaget den 22. september 2024 på Det Konservative Folkepartis Landsråd i Herning.
Se også…
Politik
Politikere


---

# Det Konservative Folkeparti | Borgerlige stemmer, der arbejder

Source: https://konservative.dk/

Borgerlige stemmer, der arbejder
Vi kæmper for et trygt, frit og ansvarligt samfund, hvor familien, fællesskabet og den enkeltes indsats er i centrum.
Find din kandidat
Vores mærkesager har rødder i tradition og blikket rettet mod fremtiden.
Vi kæmper for et trygt, frit og ansvarligt samfund, hvor familien, fællesskabet og den enkeltes indsats er i centrum. Med rødder i tradition og blikket rettet mod fremtiden arbejder vi for en bæredygtig økonomi, et stærkt forsvar og en grøn omstilling med omtanke.
balance
Mærkesag
Vi slår ring om de danske værdier
spa
Mærkesag
Vi går aldrig på kompromis med tryghed og retfærdighed
eco
Mærkesag
Vi fører borgerlig grøn politik
pie_chart
Mærkesag
Vi ser en sund og ansvarlig økonomi som  fundamentet for alt andet
volunteer_activism
Mærkesag
Vi ser familien som det vigtigste fællesskab
Se alt vores politik
Politisk udspil
Velkommen til den kloge skole
Folkeskolen er en af vores allervigtigste dannelsesinstitutioner. Men skolen er under pres, og vi er nået til et punkt, hvor børn hellere vil kigge i en skærm end være sammen med kammerater eller læse en bog. Hvor vold, trusler og uro har overtaget i et klasseværelse, hvor respekt, ro og fællesskabet burde have pladsen. Hvor lærerens autoritet er blevet udhulet, og der er masseflugt fra folkeskolen – både af elever og lærere. Dannelsen er simpelthen blevet væk i den allervigtigste dannelsesinstitution, vi har.
Inklusion har længe været et brandvarmt emne i debatten, og der er ikke længere tvivl om, at inklusionen i folkeskolen har slået fejl. Det skylder vi børnene nu og i fremtiden at få rettet op på.
Vi arbejder for, at vores folkeskole har de rette rammer til at gøre eleverne fagligt dygtige og ruste dem til voksenlivet. Det gælder både dem, som kæmper for at følge med, og dem, som mistrives, fordi de savner faglige udfordringer.
Vi har brug for en klogere skole, for når skolen bliver klogere, bliver samfundet stærkere.
Læs hele udspillet
Se alle udspil
Se flere af vores udspil
Bevar det rene drikkevand
Tryghed for boligejerne om boligskat
Et godt liv for ældre
Sundhed tæt på dig
Bedre hjælp til ofre og pårørende
Bedre beskyttelse af ofre for stalking, chikane og vold i nære relationer
Klimasikring af vores kulturarv og bevaringsværdige bygninger
Syv forslag til at stoppe vanvidsbilisme
Vi kan stadig nå at klimasikre Danmark
Politisk Horisont
Politisk Horisont er Det Konservative Folkepartis eget digitale nyhedsmagasin, skabt og redigeret af partiets sekretariat. Magasinet giver dig et overblik over konservative mærkesager, politiske prioriteringer og aktuelle begivenheder – både fra Christiansborg og fra vores folkevalgte ude i landet. Politisk Horisont giver indblik i, hvordan vi arbejder – lokalt og nationalt – for at sikre et Danmark med mere frihed, ansvar og sammenhængskraft.
Ordfører
Grønlandsspørgsmålet er ikke et spørgsmål
Mona Juul
Leder: Man kan ane en blå regering i horisonten
Ordfører
Traditioner binder os sammen i omskiftelige tider
Mona Juul
Leder: Wow et valg!
Nyhed
Borgerlige stemmer, der indgår finanslov
Se flere nyheder og artikler
Partiformand
Mød Mona Juul
Mona Juul er formand for Det Konservative Folkeparti – en partileder med begge ben i den virkelige verden og 28 års erhvervserfaring. Hun kender virksomhedernes vilkår, foreningslivets betydning og familiers udfordringer. Derfor er hendes politik drevet af sund fornuft, personlig ansvarlighed og en dyb respekt for fællesskabet.
Hun siger tingene, som de er – også når det går imod strømmen. Hun tror på, at løsningerne skal findes tæt på virkeligheden – ikke i skrivebordsudvalg og symbolske hensigtserklæringer. Og hun står fast, når det gælder Danmarks tryghed, økonomi og grønne fremtid.
Læs mere om Mona
Mød alle vores politikere
Følg med i konservativ politik. Modtag vores nyhedsbrev.
Nyhedsbrev
Få nyheder, debatindlæg, invitationer og indsigt direkte i din indbakke. Hold dig opdateret på det, der betyder noget – fra Christiansborg til din kommune.
Et parti med rødder – og retning
Det Konservative Folkeparti er et borgerligt parti med dybe rødder i dansk politisk historie. Vi blev stiftet i 1916 og har siden da arbejdet for et Danmark, hvor frihed, ansvar og fællesskab går hånd i hånd.
Vi tror på, at det gode samfund skabes nedefra. Det begynder med stærke familier, engagerede lokalsamfund og frie mennesker, der tager ansvar – for sig selv og for hinanden. Staten skal støtte, ikke styre. Derfor kæmper vi for et Danmark med lavere skat, mindre bureaukrati og mere tillid til den enkelte borger.
Tryghed og retssikkerhed er grundpiller i vores politik. Vi ønsker et samfund, hvor alle kan føle sig trygge – i hjemmet, på gaden og i skolen. Et samfund, hvor der er respekt for lov og orden, og hvor vi værner om vores fælles værdier og kulturarv.
Men vi er også et parti i bevægelse. Vi ser fremad – mod en grønnere fremtid, mod en ansvarlig økonomi, og mod en stærkere sammenhængskraft på tværs af generationer og geografiske skel. Vi tror på, at konservative løsninger giver balance i en verden i forandring.
Hos Det Konservative Folkeparti arbejder vi for et Danmark, der hviler på solide værdier – og som tør tænke langsigtet. Vi går til politik med ambitioner, realisme og hjerte for det fælles bedste.
Læs vores partiprogram
Historie
Dit konservative parti siden 1916
Det Konservative Folkeparti har i over 100 år været en fast del af dansk politik. Siden 1916 har vi arbejdet for et Danmark med frihed, ansvar og fællesskab – og for en politik, der bygger på respekt for tradition, retfærdighed og sund fornuft. Med historien i ryggen og blikket rettet mod fremtiden kæmper vi for et trygt, balanceret og værdibåret samfund.
Læs mere om vores rødder
Relevante sider og links
Politikere
Kontakt os


---

# Politik | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik

Alle politikområder
Det Konservative Folkeparti er en sikker borgerlig stemme for dig og for Danmark. For et samfund i balance med mere frihed, tryghed og ansvarlighed.
Se hvilke politikker, der hører under hvilke mærkesager
Filtrer
Alle politikker
Borgerlig grøn politik
Danske værdier
Famile og fællesskab
Sund og ansvarlig økonomi
Tryghed og retfærdighed
balance
Danske værdier
Udlændinge
volunteer_activism
Famile og fællesskab
En værdig ældrepleje
spa
Tryghed og retfærdighed
Et stærkt forsvar
spa
Tryghed og retfærdighed
Bandekriminalitet
spa
Tryghed og retfærdighed
Beredskab
pie_chart
Sund og ansvarlig økonomi
Beskæftigelse og pension
volunteer_activism
Famile og fællesskab
Børn og unge
volunteer_activism
Famile og fællesskab
Civilsamfund og foreningsliv
eco
Borgerlig grøn politik
Energi
pie_chart
Sund og ansvarlig økonomi
Erhvervslivets vilkår
volunteer_activism
Famile og fællesskab
Et sundhedsvæsen for alle
volunteer_activism
Famile og fællesskab
Folkeskole og uddannelse
balance
Danske værdier
Integration
eco
Borgerlig grøn politik
Klima
eco
Borgerlig grøn politik
Klimasikring
balance
Danske værdier
Kunst, kultur og kirke
spa
Tryghed og retfærdighed
Lov og orden
eco
Borgerlig grøn politik
Miljøkriminalitet
pie_chart
Sund og ansvarlig økonomi
Mindre bureaukrati
eco
Borgerlig grøn politik
Natur og biodiversitet
pie_chart
Sund og ansvarlig økonomi
Skatter og afgifter
balance
Danske værdier
Statsborgerskab
Se vores nyeste politiske udspil
Udspil
Hos Det Konservative Folkeparti tror vi på handling frem for ord. Derfor præsenterer vi løbende nye, konkrete forslag, der gør Danmark stærkere – økonomisk, grønt og socialt. Klik her og læs mere om vores nyeste udspil – og hvordan vi vil forme fremtidens Danmark med ansvar og ordentlighed i centrum.


---

# Politiske udspil | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politiske-udspil

Politiske udspil
I Det Konservative Folkeparti tror vi på, at politik skal kunne mærkes i virkeligheden. Vi er borgerlige stemmer, der arbejder – for ansvarlig økonomi, et trygt Danmark og et samfund bygget på frihed, fællesskab og respekt for det enkelte menneske. Her på siden finder du vores seneste politiske udspil.
Politisk udspil
Bevar det rene drikkevand
Politisk udspil
Velkommen til den kloge skole
Politisk udspil
Tryghed for boligejerne om boligskat
Politisk udspil
Gør affaldssorteringen smartere ikke mere besværlig
Politisk udspil
Bedre beskyttelse af ofre for stalking, chikane og vold i nære relationer
Politisk udspil
Sundhed tæt på dig
Politisk udspil
Bedre hjælp til ofre og pårørende
Politisk udspil
Syv forslag til at stoppe vanvidsbilisme
Politisk udspil
Et godt liv for ældre
Politisk udspil
Klimasikring af vores kulturarv og bevaringsværdige bygninger
Politisk udspil
Vi kan stadig nå at klimasikre Danmark
Indlæs mere


---

# EU-program 2024-2029 | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/eu-program

Vores EU-program 2024-2029
Europæisk samarbejde mellem selvstændige nationalstater
Danmark er et lille land. Derfor er det afgørende, at vi indgår i et velfungerende europæisk samarbejde. Vi kan rigtig meget selv, men grænseoverskridende udfordringer som eksempelvis den grønne omstilling, kriminalitet og sikringen af EU’s ydre grænser løses bedst iblandt vores europæiske ligesindede. Derfor er det i klar dansk interesse, at der er et stærkt europæisk samarbejde om grænseoverskridende problemer, og at vi søger størst mulig indflydelse på det.
Danmark er på linje med andre mindre lande afhængig af, hvordan det går i verden omkring os, og et velfungerende og samarbejdende EU er en forudsætning for, at vi kan skabe vækst, arbejdspladser og velstand i Europa og Danmark. I dag skaber dansk eksport til andre EU-lande over en halv million danske job, og eksporten udgør omkring 30 procent af Danmarks BNP. Men potentialet er større. Derfor skal det indre marked videreudvikles og afbureaukratiseres. Det vil skabe økonomisk vækst, som vil komme alle danskere til gavn.
Det europæiske projekt er et af de mest succesfulde fredsprojekter i verden. EU har faciliteret muligheden for frihandel og samarbejde, som har skabt fred og stabilitet blandt medlemslandene siden Kul- og Stålunionen. Men den internationale verdensorden er i disse år præget af store geopolitiske spændinger som følge af udemokratiske regimers udfordring af den regelbaserede verdensorden. Freden er med andre ord truet udefra. EU spiller i den forbindelse en vigtig rolle, hvad angår varetagelsen af danske sikkerhedspolitiske interesser i form af alt fra økonomiske sanktioner, indkøb af ammunition og våben til forsyningssikkerhed.
Siden etableringen af EU er unionen vokset både i dybden og bredden med mange nye politikområder og mange nye medlemslande. I Det Konservative Folkeparti er vi på sigt klar til at lade flere lande indtræde i EU. Vi betragter det som værende i overensstemmelse med danske udenrigs- og sikkerhedspolitiske interesser, at lande som Ukraine, Moldova og Georgien på sigt kan blive medlemmer. Det er dog afgørende, at alle nye medlemmer lever op til de standarder, der er for medlemskab, og at disse ikke bliver svækket.
Der er også mange områder, hvor EU ikke bør vokse sig større. For os er det afgørende, at Danmark værner om sin nationale suverænitet og sin selvbestemmelse. Når det er sagt, så er det også vigtigt, at vi griber de chancer og muligheder, som EU byder på, når det gælder særligt grænseoverskridende udfordringer. Europa og Europas problemer står ikke stille, og det gør Det Konservative Folkepartis holdning til Europa heller ikke.
For i en tid med alvorlige grænseoverskridende udfordringer i form af geopolitiske spændinger, klimaforandringer, kriminalitet og illegal migration står Danmark bedst ved at finde løsninger gennem et aktivt europæisk samarbejde. Dette ændrer dog ikke ved, at Det Konservative Folkeparti fortsat bygger på det konservative fundament om, at øget europæisk integration ikke er et mål i sig selv, og derfor skal EU-politikken også fortsat være afgrænset til meningsfulde områder. Det er den ikke altid i dag.
Derfor er vi stærke tilhængere af nærhedsprincippet. Beslutninger skal altid tages så tæt på borgerne som muligt. Derfor er der en lang række områder, hvor vi som udgangspunkt mener, at medlemsstaterne i EU bør fastholde deres nationale, regionale eller lokale beslutningskompetencer. Det gælder for eksempel kultur-, familie- og ligestillingspolitik, social- og arbejdsmarkedspolitik samt skattepolitik.
For Det Konservative Folkeparti er det europæiske samarbejde kimen til en generationskontrakt for fremtidens Danmark. Det er derfor vigtigt, at vi gør vores stemme gældende og sætter en kurs for, hvad vi vil med samarbejdet; et europæisk samarbejde mellem selvstændige nationalstater.
Helt overordnet skal EU begrænse sin indblanding i medlemslandenes indre anliggender og fokusere sine indsatser på områder, som landene ikke er i stand til at løse selv. Fundamentet er et EU, der sikrer vækst og arbejdspladser og løser grænseoverskridende problemer, men samtidig respekterer EU-landenes egne kompetencer.
EU sikrer vækst og arbejdspladser
Det indre marked skal fortsat styrkes – fri bevægelighed for arbejdskraft og mere handel
Mere end en halv million danske job afhænger direkte af, at vi frit kan sælge vores varer i EU’s indre marked. Dette understreger, at netop det indre marked er den største succes i EU-samarbejdet. Det Konservative Folkeparti vil arbejde for at styrke og liberalisere det indre marked ved at fjerne overflødige hindringer for handel mellem både forbrugere, iværksættere og virksomheder, så eksempelvis handel med serviceydelser og den grænseoverskridende internethandel fungerer.
Vi vil også arbejde for afbureaukratisering, så små og mellemstore virksomheders vilkår for at operere på det indre marked kan foregå så smidigt som muligt. Eksempelvis ESG-direktivet, der risikerer at pålægge virksomhederne uhensigtsmæssigt store dokumentationskrav. Medlemslandene skal også være bedre til at gennemføre vedtaget lovgivning, og der skal være ensartet håndhævelse, så forbrugere og virksomheder oplever ens spilleregler. Det gælder også fælles retningslinjer for tech-giganter og sociale medier.
Vi er tilhængere af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Europa. Danskere skal kunne rejse ud at arbejde og uddanne sig i andre europæiske lande, ligesom europæere skal kunne arbejde og bidrage i Danmark. Danmark mangler hænder, og det er derfor enormt vigtigt for dansk økonomi, at vi får lettere adgang til kvalificeret arbejdskraft. Reglerne skal indrettes, så vi kan tage imod kvalificeret arbejdskraft, som bidrager positivt til dansk økonomi, men uden at åbne for tilstrømning af velfærdsmigranter og personer, der ernærer sig ved tiggeri og anden lyssky beskæftigelse.
Vækst gennem global frihandel – flere frihandelsaftaler
At det indre marked skal styrkes, betyder ikke, at EU skal lukke sig om sig selv. Tværtimod skal Europa fortsat være åben over for omverdenen og sikre vækst gennem aftaler med vigtige handelspartnere. EU’s interesser i international handel er meget lig Danmarks, og det, at vi gennem EU kan forhandle om markedsadgang til 500 mio. europæere i stedet for blot 5,6 mio. danskere, giver tilsvarende danske erhvervsinteresser en større vægt og indflydelse.
EU er en økonomisk sværvægter, og det skal udnyttes til både at åbne døre og øge handlen. EU skal værne om det internationale handelspolitiske regelværk, herunder fundamentet i Verdenshandelsorganisationen, og arbejde for global respekt for de fundamentale frihandelsprincipper. Det giver forudsigelighed i verdensøkonomien. Endelig skal vi ikke være naive – vi skal kræve gensidighed, så vi blandt andet sikrer, at danske og europæiske virksomheder kan byde på offentlige udbud i tredjelande, hvis deres virksomheder kan byde på offentlige opgaver hos os. Frihandelsaftaler har også et sikkerhedspolitisk perspektiv, hvorfor det bør indgå i overvejelserne om EU’s arbejde.
Ansvarlig finanspolitik – til gavn for hele EU
Mange af EU’s problemer med at skabe vækst og job bunder i tidligere tiders uansvarlige økonomiske politik, der har forgældet en række EU-lande i især Sydeuropa. Derfor støtter vi den gensidige forpligtelse i EU til at genoprette og holde fast i sunde offentlige finanser.
Det Konservative Folkeparti er imod at lande som Danmark, der har gennemført ansvarlige reformer i årtier, skal betale for lande, som har undladt at gennemføre reformer. Vi vil arbejde for, at EU ikke udvikler sig til en social union, hvor man udsteder fælles gæld, og hvor medlemslandene hæfter for hinandens gæld. Det kan på sigt medføre højere skatter i Danmark og give et incitament til, at sydeuropæiske lande fortsætter en uholdbar økonomisk politik. Den danske regering bør alliere sig med ligesindede lande, som ønsker en ansvarlig økonomisk politik i EU.
Målrettet forskning – merværdi til produktionskæden
Fremtidens vækst og velstand skal i høj grad hentes gennem forskning, udvikling og dygtiggørelse. Europæisk forskningsstøtte skal fremme europæisk konkurrenceevne og målrettes de strategiske og samfundsmæssige udfordringer, Europa står over for – såsom bæredygtighed, ressourceknaphed, sikkerhed og en aldrende befolkning. Vi vil derfor arbejde for at styrke forsknings- og udviklingsprogrammer i EU og sikre, at danske universiteter og virksomheder indgår i flest mulige samarbejder. Samtidig skal forskningen i endnu højere grad ud i produktionskæden og bidrage til at udvikle produkter og services, som gavner europæisk konkurrenceevne og skaber flere arbejdspladser.
EU løser grænseoverskridende problemer
Beskyttelse af EU’s ydre grænser – vi vogter om Danmark og Europa
Danskerne skal fortsat kunne føle sig trygge i Danmark, men i en tid med voldelige konflikter i flere dele af verden trænger flygtningestrømme sig på ved Europas grænser. Vi har allerede set mindelser om flygtningekrisen i årene omkring 2015 med tragedier på Middelhavet, hvor mange flygtninge har mistet livet på havet i håbet om et bedre liv i Europa. I 2022 menes op mod 100.000 migranter at have krydset grænsen til EU gennem den centrale del af Middelhavet.
Vi skal være realistiske og ærlige, når vi taler om EU’s ydre grænser. Europa hverken kan eller skal huse alle de mennesker, som måtte ønske at komme til Europa. Det stiller krav til EU. Derfor mener vi, at EU skal gøre mere for at sikre sine ydre grænser. Det kan f.eks. være gennem en øget indsats i konflikternes nærområder i form af EU-finansierede flygtningecentre, styrket grænsesamarbejde gennem EU’s grænseagentur, Frontex, og patruljering af Middelhavets migrationsruter. EU bør afsætte langt flere penge til Frontex, så vi får stoppet den illegale migration til lande som Grækenland og Italien. Det er et fælles ansvar at sikre vores fælles ydre grænser, og det er en indsats, som også gavner Danmark. Arbejdet bør igangsættes hurtigst muligt, så vi undgår igen at stå i en situation, hvor der går flygtninge på danske motorveje.
Flygtninge hjælpes bedst i nærområderne – ingen masseindvandring til Europa
Det Konservative Folkeparti mener, at EU har et ansvar i forbindelse med humanitære katastrofer rundt omkring i verden. Men vi mener ikke, at løsningen er at flytte folk til Europa. Vi skal hjælpe folk, der hvor de befinder sig; i nærområderne. Derfor ønsker vi, at EU styrker sine ydre grænser og styrker den lokale indsats i konflikt- og kriseområderne.
I Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at Danmark skal tage imod asylanter som en del af EU’s interne fordeling af flygtninge inden for EU, og der skal heller ikke etableres lovlige migrationsruter ind i Europa eller udarbejdes en europæisk definition af klimaflygtninge. Vi ønsker et opgør med det asylsystem, som giver ret til ophold i Europa, hvis folk fra et krigshærget land sætter deres fod på europæisk jord. Det er uholdbart, og det vil underminere sammenhængskraften i de europæiske lande. Det kræver, at vi samarbejder med de lande, hvor migranter rejser fra, så vi forhindrer, at de sætter livet på spil. Afrikas befolkning vokser med stor hast, og migration bliver og vil blive brugt som et militært middel til at destabilisere EU. Det skal EU være forberedt på.
Vi ønsker et system, hvor de mennesker, som skal have ophold i Danmark, skal udvælges fra centre i nærområderne, og de skal udvælges efter deres muligheder og potentiale for at fungere i Danmark. Målsætningen må være, at de flygtninge, som allerede er kommet til Europa, skal vende tilbage til deres hjemlande, så snart forholdene tillader det, så Europa kan forblive europæisk, demokratisk og kristent.
Samarbejde mod grænseoverskridende kriminalitet – trusler stopper ikke ved grænsen
Verdenssamfundets komplekse trusselsbillede er præget af en øget risiko for grænseoverskridende kriminalitet, terrorisme, informationsfordrejning og cyberforbrydelser. Udviklingen af organiseret kriminalitet på tværs af landegrænser stiger i tempo, kompleksitet og bliver tiltagende digitaliseret. Vores sikkerhed er også udfordret digitalt, og derfor er det afgørende, at vi i EU samarbejder om at beskytte vores virksomheder og infrastruktur mod at blive ramt af cyberangreb fra hackere.
Europol er i den sammenhæng af operationel stor betydning for Danmark. Da Europol-samarbejdet er omfattet af retsforbeholdet, har Danmark dog meget begrænset indflydelse på de beslutninger, der træffes i Europol.
Selvom samarbejdet mellem Danmark, Europols medlemslande og tredjelande fungerer godt, så har Danmarks retsforbehold og status som tredjeland operationelle konsekvenser for dansk politi, og søgeprocessen i databaser er mere tidskrævende. Til trods for opretholdelsen af retsforbeholdet er målet, at dansk politi fortsat effektivt skal kunne bekæmpe kriminalitet og nedbringe trusselsniveauet i et samarbejde med dets europæiske kolleger.
Retsligt samarbejde til gavn for borgerne – ret og pligt følger med over grænsen
Muligheden for at sende kriminelle udlændinge til afsoning i deres hjemland er en blandt flere fordele ved det retslige samarbejde – ligesom retslige afgørelser, der er afsagt i et EU-land, også skal anerkendes i andre lande, så man ikke bare kan flygte fra sin gæld og sine forpligtelser. Fra dansk side bør vi i denne forbindelse være bedre til at udnytte eksisterende værktøjer til hjemsendelse og indkrævning gennem det administrative samarbejde, som EU har tilvejebragt, ligesom vi bakker op om et fortsat styrket retsligt samarbejde mellem europæiske myndigheder.
I Det Konservative Folkeparti mener vi også, at EU-borgere, der dømmes for kriminalitet i Danmark, skal kunne udsendes til afsoning i deres hjemland, også selvom dommen lyder på færre end seks måneder. Det er kun ret og rimeligt, at EU-lande tager imod deres egene statsborgere, når de begår kriminalitet i andre lande.
Ambitiøs miljø-, klima- og energipolitik – en bæredygtighed energiunion
Danmark skal præge EU til at forfølge ambitiøse, ansvarlige miljø-, klima- og energimål, der understøtter en bæredygtig vækst i Europa. Kun herved kan vi videregive en bedre klode til vores børn og børnebørn, end den vi selv modtog.
Miljø- og klimaudfordringer holder sig ikke til landegrænser, men påvirker os på tværs af grænser og kræver derfor fælles indsatser i forhold til f.eks. udledning af CO2, pesticider i vores drikkevand eller hormonforstyrrende stoffer i vores fødevarer. Derfor skal kemikalier, der er skadelige for miljøet, samt hormonforstyrrende stoffer som eksempelvis PFAS reguleres i regi af EU, så brugen af dem nedbringes. Det kræver fælles europæisk handling, hvis disse stoffer skal ud af naturen og vores kroppe. De lande, der er længst fremme på området, skal tjene som forbillede.
Det Konservative Folkeparti bakker op om de europæiske klimamålsætninger og vil arbejde for at udbrede grønne løsninger og sikre den nødvendige infrastruktur til gavn for miljøet, best practice og modvirke CO2-lækage. Det Konservative Folkeparti vil desuden arbejde for, at EU i fællesskab finder gode svar på de udfordringer, den amerikanske Inflation Reduction Act giver EU’s grønne industripolitik, uden at gøre brug af øget statsstøtte eller nye fælleslån.
Krigen i Ukraine har på unådig vis demonstreret nødvendigheden af energiuafhængighed af fjendtlige stater. Invasionen viste, at energipolitik også er sikkerhedspolitik. Derfor er det afgørende for både klimaet og den sikkerhedspolitiske situation, at der er europæisk samarbejde om både at producere energi fra vedvarende energikilder og distribuere energien i det europæiske energinet, så afhængigheden af energi fra fjendtlige stater ophører. Dernæst er det afgørende, at energien anvendes effektivt i hele Europa. Det er er konservativt hjerteblod at forvalte energien med respekt for jordens ressourcer.
Det Konservative Folkeparti ser ikke et modsætningsforhold mellem vækst og bæredygtig udvikling, men med klare europæiske indsatser skaber vi bedre forhold for vores borgere, vi fremmer EU’s konkurrenceevne og forsyningssikkerhed, og vi lægger kimen til endnu flere danske eksportsuccesser inden for eksempelvis energieffektivitet samt grøn og klimavenlig energiproduktion. Desuden skal EU være fremsynet, når det handler om at sikre kritisk infrastruktur.
EU respekterer EU-landenes egne kompetencer
Borgernære beslutninger – fordi vi er forskellige
Det har altid været centralt i konservativ politik at sætte grænser for politik. Det gælder nationalt, men også på europæisk niveau. Det Konservative Folkeparti er stærk tilhænger af nærhedsprincippet, der betyder, at beslutningerne skal træffes så tæt på borgerne som muligt. Derfor er der en lang række områder, hvor vi som udgangspunkt mener, at EU’s medlemslande bør fastholde deres nationale, regionale eller lokale beslutningskompetencer. Det gælder f.eks. kultur-, familie- og ligestillingspolitik, sundhedsområdet, social- og arbejdsmarkedspolitik samt skattepolitik.
Kultur- og uddannelsespolitik – traditioner skal bevares
Som en del af den kristne kultur deler vi værdier som frihed, demokrati, menneskerettigheder, ligestilling og tolerance med resten af Europa. Det Konservative Folkeparti ser derfor heller ingen modsætning mellem det at være dansker og det at være europæer. Vi værner om dansk historie og kultur, da det er vores særlige historiske erfaringer og kulturelle særegenhed, der binder os sammen som folk. Det Konservative Folkeparti vil fortsat værne om folkekirken og vores kristne kulturarv, Kongehuset og Folketinget, der bevarer og udvikler vores demokrati. Derfor skal kulturpolitikken bero på national selvbestemmelse.
EU-landene har ligeledes meget forskellige traditioner, når det gælder deres skolesystemer og uddannelsesinstitutioner. En væsentlig del af den danske kultur er den danske folkeskole. Derfor skal folkeskolen fortsat være et nationalt anliggende.
Social- og arbejdsmarkedspolitik – begræns unfair konkurrence
Socialpolitik spænder bredt, men rummer blandt andet familie- og børnepolitik, hvor der er store kulturelle forskelle i Europa. Socialpolitik er på andre punkter tæt forbundet med arbejdsmarkedspolitikken, f.eks. hvor der er tale om offentlige ydelser og optjeningspligt til disse.
I Danmark har vi en god og lang tradition for, at det er arbejdsgivere og arbejdstagere, der gennem forhandlinger fastsætter bl.a. arbejdstid og lønforhold på det danske arbejdsmarked. Modellen er stærkt historisk forankret og sikrer fleksibilitet og omstillingsparathed, såvel som at arbejdsmarkedets parter og den danske befolkning som helhed tager ansvar for samfundsøkonomien. Social- og arbejdsmarkedspolitikken skal derfor ikke reguleres på europæisk niveau, og de respektive nationale konstruktioner for offentlige ydelser og arbejdsmarkedsmodeller skal respekteres.
Det Konservative Folkeparti mener derfor, at den danske regering skal gøre sin indflydelse gældende og kæmpe for, at EU ikke indfører regler, som sætter den danske arbejdsmarkedsmodel og socialpolitik under pres. Det Konservative Folkeparti vil bl.a. arbejde for, at de sociale ydelser, som en europæisk arbejdstager modtager, indekseres efter levestandarden i det hjemland, som hans eller hendes børn er bosat i.
Vi bør desuden sikre os, at de danske regler om f.eks. SU og børnepenge (børne- og ungeydelse) er skruet sammen på en sådan måde, at de ikke kan undermineres af krav, som andre EU-borgere kan gøre gældende som følge af EU’s regler om bl.a. arbejdstagernes rettigheder og reglerne om social sikring.
Det Konservative Folkeparti anerkender fordelene ved arbejdskraftens frie bevægelighed, men bakker også op om en europæisk indsats imod unfair konkurrence, hvor udenlandske virksomheder opererer i Danmark uden at følge de regler, som danske virksomheder er underlagt.
Skattepolitik – EU skal forhindre snyd, men ikke blande sig i de enkelte landes skattepolitik
Alle EU-lande skal overholde skattelovgivningen og overholde de fælles spilleregler. Skatteunddragelse medfører ulige konkurrencevilkår virksomheder imellem og bremser mulighederne for vækst. Det Konservative Folkeparti anerkender derfor, at der inden for et europæisk samarbejde bør findes værktøjer til at bekæmpe skatteunddragelse.
Det er dog afgørende, at sådanne tiltag respekterer nationale kompetencer. Den danske velfærdsmodel er finansieret af de danske skatteydere, og Det Konservative Folkeparti ønsker at bevare skattepolitikken på danske hænder, så vi fra dansk side kan beslutte, hvordan vi bedst indretter samfundet og fordeler goderne imellem os.
Det er ikke EU’s opgave at indkræve skatter eller fastsætte skattesatser. Det gælder både personskatter og selskabsskat. Derfor er vi eksempelvis modstandere af en europæisk finans- og transaktionsskat, som vil virke konkurrenceforvridende i forhold til de lande uden for EU, der ikke har en lignende skat.
Omvendt har EU en vigtig rolle at spille i at sikre, at alle europæiske virksomheder betaler for den forurening, de påfører samfundet. Det europæiske CO2-kvotesystem er f.eks. et meget stærkt og effektivt redskab til at sikre grøn omstilling på tværs af europæiske lande.
De danske forbehold – mindst mulig negativ virkning
Danmark har siden Maastricht-afstemningen i 1992 haft en række forbehold i forhold til det europæiske samarbejde. Det gælder primært på forsvarsområdet, rets- og udlændingepolitikken (herunder asyl og indvandring) samt tredje fase af den økonomiske og monetære union (euroen).
En ophævelse af forbeholdene vil altid være en afvejning mellem hensynet til indflydelse og deltagelse samt hensynet til vores selvstændige beslutningskraft.
Denne afvejning bør foretages løbende, og i en omskiftelig verden er resultatet ikke statisk. Med den nye sikkerhedspolitiske situation i Europa efter Ruslands angreb på Ukraine i februar 2022 stod det klart, at Danmark var bedst stillet ved at afskaffe forsvarsforbeholdet. Derfor søgte vi sammen med partierne bag Det Nationale Kompromis danskernes opbakning hertil, som danskerne gav. Det betyder, at Danmark på det forsvarspolitiske område i fremtiden kan samarbejde bedre med ligesindede lande på et område, der er af afgørende betydning.
Vi respekterer den danske befolknings ønske om at bevare retsforbeholdet som tilkendegivet ved folkeafstemningen i 2015. Vi finder dog fortsat, at det vil være i Danmarks interesse at overgå til en tilvalgsmodel, hvor vi selv kan vælge, hvad vi vil være med i – for eksempel politisamarbejdet og bekæmpelse af kriminalitet over landegrænserne gennem Europol. Vi vil fortsat arbejde for, at konsekvenserne af at opretholde retsforbeholdet får mindst mulig negativ indflydelse på dansk politi og anklagemyndighedens mulighed for at værne om danskernes sikkerhed.
Vi er grundlæggende tilhængere af fastkurspolitikken og det udvidede valutasamarbejde i EU, som har fremmet det økonomiske samarbejde mellem landene. Euroforbeholdet ligger fast, og vi anser det hverken for presserende eller nødvendigt at ophæve det i den nærmeste fremtid.
Endelig er der forbeholdet over for unionsborgerskabet, som dog i dag vurderes uden nogen praktisk betydning, da Amsterdam-traktaten (1997) har præciseret, at unionsborgerskabet ikke på nogen måde træder i stedet for nationalt statsborgerskab. Det Konservative Folkeparti er desuden grundlæggende af den opfattelse, at statsborgerskab skal knytte sig til enkelte lande.
Vi skal styrke de nationale parlamenters rolle – mere fagudvalg, mindre Europaudvalg
Det Konservative Folkeparti ønsker så stor indflydelse til de nationale parlamenter som muligt i EU’s beslutningsproces. Det Konservative Folkeparti vil arbejde for, at de nationale parlamenter gør brug af deres ret til at give ”det gule kort”, når forslag til europæisk lovgivning er i strid med nærhedsprincippet, eller hvis Europa-Kommissionen gennem delegerede retsakter forsøger uberettiget at tiltage sig politisk kompetence.
Vi ser desuden et stort potentiale i at styrke den nationale EU-proces, særligt i forbedret samarbejde mellem de stående udvalg i Folketinget og Folketingets Europaudvalg, således at fagudvalgenes kompetencer kan bringes mere aktivt i spil i EU-forhandlingerne og i implementering af EU-lovgivning.
De til enhver tid siddende regeringer bør endvidere informere Folketinget i god tid om EU-sager, og de nationale parlamentarikere bør have mulighed for at stille spørgsmål direkte til Europa-Kommissionen. Derudover ønsker vi at styrke de nationale parlamenters mulighed for at få afsøgt, hvorvidt unionslovgivning er i strid med nærhedsprincippet.
Flertalsafgørelser – en vigtig vetoret for små lande
I maj 2023 gik 10 EU-lande sammen med ønske om at styrke beslutningskraften på EU’s fælles udenrigspolitik ved at overgå fra enstemmighed til flertalsbeslutninger i visse udenrigs- og sikkerhedspolitiske tilfælde. I Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at vi bør overlade afgørende udenrigspolitiske beslutninger for Danmarks vedkommende til et flertal af lande i EU.
Vetoretten er i dag en form for nødbremse, der kan trækkes, hvis enkelte lande er uenige i beslutninger. Den nødbremse, mener vi, skal bevares. En af styrkerne ved enstemmighed er, at de større EU-lande ikke blot tromler hen over de mindre og tager beslutninger i vigtige sikkerhedspolitiske anliggender. I stedet må man nå til enighed gennem forhandling og kompromisser, så alle lande kan se sig afspejlet i de beslutninger, der tages.
Et fokuseret og effektivt EU
Fokusering af EU’s budget – slankere og mere rimeligt
Vi ønsker på sigt at samle alle Europa-Parlamentets aktiviteter i Bruxelles for at sikre optimal udnyttelse af menneskelige og økonomiske ressourcer. Ligesom i de enkelte medlemslande skal korruption og svindel med offentlige midler og skattekroner i EU-institutionerne bekæmpes. Vi støtter derfor det arbejde, som EU’s antikorruptionsmyndighed gør for at bekæmpe misbrug.
Der er fortsat mange områder, hvor EU’s institutioner kan blive slankere og mere effektive. Det Konservative Folkeparti vil derfor altid forholde sig kritisk til EU’s budgetter og initiativer til oprettelse af nye – eller udvidelse af eksisterende – institutioner, agenturer m.v. Vi finder det derfor vigtigt, at EU’s budgetter afspejler et slankere og mere fokuseret EU og altid med respekt for, hvordan europæiske skatteyderes penge forvaltes.
Vi vil også arbejde for, at europæiske økonomiske værktøjer til regional udvikling og strukturfonde generelt minimeres og i højere grad tildeles på baggrund af EU’s samlede geopolitiske interesse. De bør betinges af, at EU’s regelsæt efterleves – frem for social udligning på tværs af Europa.
Nej til øget føderalisering af EU – EU er selvstændige nationalstaters samarbejde
De ledende skikkelser i Europa-Kommissionen og Ministerrådet skal også fremover vælges af EU’s stats- og regeringschefer, da dette er i overensstemmelse med, at EU er et samarbejde mellem selvstændige lande. Det Konservative Folkeparti støtter derfor ikke et direkte præsidentvalg til Europa-Kommissionen eller yderligere skridt til føderalisering af de europæiske institutioner, for eksempel idéen om transnationale valglister til Europa-Parlamentet. Europa-Kommissionen skal fortsat godkendes af – og stå til regnskab over for – Europa-Parlamentet.
Vi anerkender desuden, at EU-Domstolen spiller en vigtig rolle i forhold til at tolke lovgivning og i tilfælde af juridiske uklarheder. Der påhviler dog EU’s lovgivere, inklusive den danske regering i Rådet og de danske europaparlamentarikere, et ansvar for at formulere klar lovgivning, der ikke lader domstolen fortolke lovgivning i en utilsigtet retning.
Krav til nye udvidelser af EU – grundlæggende respekt for værdier
Alle kandidatlande skal leve op til Københavnerkriterierne, herunder vores standarder for demokrati, respekt for menneskerettigheder og retsstaten. Ved enhver fremtidig udvidelse skal der tages højde for, hvilke politiske, økonomiske og sociale konsekvenser udvidelsen vil få for samarbejdet. Det Konservative Folkeparti anser det som værende i overensstemmelse med danske sikkerhedspolitiske interesser, at lande som Ukraine, Moldova og Georgien på sigt bliver medlemmer af EU, såfremt de lever op til Københavnerkriterierne. Overordnet ser vi positivt på, at flere lande kan blive del af EU, så længe det ikke kompromitterer de værdier og objektive kriterier, EU-projektet står på i dag. For så vidt angår Tyrkiets status som kandidatland til EU, anser vi det for urealistisk, at Tyrkiet bliver medlem af EU, og man bør overveje, om det ikke er hensigtsmæssigt, at samarbejdet overgår til et nyt format.
Danmarks sikkerhedspolitiske interesser
Aktiv brug af EU’s fælles udenrigspolitik – med en stærk europæisk stemme
Omend Danmarks udenrigspolitik er og bliver et nationalt anliggende, kan EU’s udenrigstjeneste bidrage positivt på en lang række områder, som kan gavne Danmark og danske statsborgere i udlandet. F.eks. når EU aktivt taler med en stærkere stemme på den globale scene – herunder over for autoritære regimer – og sætter fokus på eksempelvis frihedsrettigheder og kvinderettigheder eller på at sikre fair konkurrencevilkår for erhvervslivet. Desuden skal EU indtænke forsyningssikkerhed i den udenrigspolitiske strategi, herunder energi samt medicin – og produktion heraf.
EU’s udenrigstjeneste udgør et supplement til den danske indsats og kan desuden sikre danske statsborgere konsulær bistand ved EU’s repræsentationer de steder, hvor Danmark ikke selv er repræsenteret. Det er i danskernes interesse, at EU spiller en aktiv rolle på den internationale scene med henblik på at sikre danske og europæiske sikkerhedsinteresser i en splittet verden.
Forsvarssamarbejde med ligesindede som supplement til NATO i usikre tider
NATO er fortsat det absolut vigtigste sikkerhedspolitiske organ, og den transatlantiske alliance er garanten for Danmarks sikkerhed. Det forsvarspolitiske samarbejde i EU-regi skal derfor ses som et supplement hertil, hvor Danmark fortsat råder over eget forsvar og ikke bliver en del af en fælles hær i regi af EU.
Efter afskaffelsen af forsvarsforbeholdet har Danmark fået mulighed for at deltage i EU’s fælles militære operationer – og påvirke disse. EU har i dag en række militære missioner, herunder bl.a. militær træning af ukrainere. Det er entydigt positivt for Danmarks sikkerhed, at Danmark nu har mulighed for at deltage i sådanne missioner. Det Konservative Folkeparti mener, at Danmark som udgangspunkt skal spille en aktiv rolle i såvel militære som civile missioner i EU-regi, der har til formål at styrke freden i verden, og at Danmark har fået en styrket position som fuldbyrdet medlem af EU’s sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde. En beslutning om at udsende danske soldater besluttes – uagtet regi – af Folketinget. Sådan ønsker Det Konservative Folkeparti, at det forbliver. Derudover forholder Det Konservative Folkeparti sig positivt til eventuelle fællesindkøb af materiel i fremtiden, når det giver mening for Forsvaret og er i overensstemmelse med Danmarks forpligtelser i NATO.
Gennem EU’s sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde har Danmark yderligere mulighed for at deltage i udviklingen af nye forsvarskapaciteter i samarbejde med ligesindede, herunder på cyberområdet. I en tid, hvor et stigende antal privatpersoner, virksomheder og offentlige myndigheder oplever, at cybertruslen er høj, giver det kun god mening, at EU samarbejder om også denne fælles problemstilling til fordel for alle medlemslande.
Ruslands invasion af Ukraine – en test af sammenholdet i EU og Vesten
Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022 har ændret den geopolitiske situation i hele Europa. Siden krigen brød ud, har EU stået samlet og ydet Ukraine humanitær, politisk, finansiel og militær støtte. Det skal vi fortsætte med, så længe det er nødvendigt. EU har også givet tilsagn om fortsat at vise solidaritet og yde støtte til de ukrainske flygtninge og de lande, der huser dem. Og Det Konservative Folkeparti vil arbejde for en fælles indsats på EU-niveau til genopbygning af Ukraine den dag, krigen måtte være ovre.
Rusland har vist sig at være en dybt utroværdig partner, og Det Konservative Folkeparti vil arbejde hårdt for, at EU samlet vil sikre, at Putin og hans regime mærker de nødvendige konsekvenser af den ulovlige krig – også efter krigen måtte være slut. Det Konservative Folkeparti mener, at EU i videst muligt omfang bør stille ressourcer til rådighed med henblik på at strafforfølge de ansvarlige for krigsforbrydelser i Ukraine, og at EU bør søge at få international støtte til et særligt tribunal, der skal efterforske Ruslands aggressionsforbrydelse.


---

# Om konservatisme | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/konservatisme

Hvad er konservatisme?
Den konservative tilgang til politik er ikke baseret på ideologi eller illusionen om fejlfri samfund. Den tager i stedet udgangspunkt i nogle grundlæggende principper.
Konservatismen er … forsvaret for den givne virkelighed imod utopierne, et forsvar for det konkrete over for det abstrakte og for livet over for teorien — citat fra Konservatismens idéhistorie af Christian Egander Skov, historiker, ph.d.
Revolutioner er af det onde
Konservatismens første politiske tænker var Edmund Burke (1729-1797), der var optaget af at komme den store og stigende ulighed til livs. Burke mente, at revolutioner var af det onde og blev bannerfører for en moderne og stabil samfundsudvikling gennem reformer og gradvise forandringer med udgangspunkt i den foreliggende virkelighed.
I konservatismen er menneskets rettigheder i centrum. Den enkeltes frihed til selv at forme sin tilværelse – i respekt for andres ret til at gøre det samme – er helt central.
At forandre for at bevare
At være konservativ betyder i politisk sammenhæng, at man ønsker at forbedre og forny samfundet. Men en konservativ vil altid søge at bevare det bedste af den tradition og erkendelse, vi allerede har, og bruge det som afsæt for en fremadrettet udvikling af et samfund i balance. Derfor ønsker Det Konservative Folkeparti at “forandre for at bevare”.
Den tredje vej: Frihed under ansvar
Konservatismen er den tredje vej mellem det socialdemokratiske samfunds lovjungle og liberalismens junglelov.
Konservatismen repræsenterer hverken den hæmningsløse kapitalisme, hvor hensynet til jordens ressourcer ingen rolle spiller eller den socialdemokratiske planøkonomi. Konservatismen er den tredje vej mellem det socialdemokratiske samfunds lovjungle og liberalismens junglelov.
Konservatismen ønsker at bekæmpe den socialdemokratiske tendens til at udvide statens magt så meget, at menneskets mulighed for selv at forme sin egen tilværelse bliver alt for begrænset. Den konservative tilgang til forholdet mellem menneske og samfund betegnes derfor som frihed under ansvar.
Det organiske samfund
Ingen mennesker er født eller lever uafhængigt af den familie og det samfund, de er en del af. Det forpligter mennesker til at tage sig af deres familie, men også til at passe på og videreudvikle samfundet, som borgere. Ligesom et træ ikke kan vokse uden rødder eller blade, der strækker sig op mod himlen, kan intet menneske eller samfund eksistere uden både trygge rammer og muligheden for at udfolde sig og udnytte sit potentiale.
Hvad synes du om konservatismen?
Bliv medlem
Overvej et medlemskab, hvis du er enig i den konservative tilgang til politik. Så støtter du også op om konservativ politikudvikling, kampagner og lokale ildsjæle.


---

# Den konservative fortælling | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/den-konservative-fortaelling

Den konservative fortælling
Stærke rødder i en omskiftelig tid
I omskiftelige tider er der brug for at kende sine rødder og tage ansvar for sig selv og fællesskabet. For selvom vi ikke altid er afhængige af hinanden, hænger vi sammen.
Menneskets historie er fuld af kriser
I gamle dage blev vi sjældent gamle. Der var høj børnedødelighed, masser af sygdom, og en rift i fingeren kunne være livsfarlig. I dag har vi vacciner og behandlinger, der redder os. Vi har gennemlevet en historie fyldt med udfordringer, og vi har klaret skærene. Men ingen af disse udfordringer minder om dem, vi står over for nu.
For selvom vi på mange måder har det godt her i vores rige og trygge land, så er vi også under pres, så det kan mærkes helt ind i samtalekøkkenerne. Børn har skolevægring, unge mistrives og ældre er ensomme. Vi går og mangler hinanden. Og vi stresser og grubler og føler, at tiden går for hurtigt. Vi har ikke de samtaler i køkkenet med vores familie, som vi havde drømt om.
Omkring os ændrer verden sig. Klimaet er i krise, temperaturen stiger, og dyrearter uddør. Og vi danskere får færre og færre børn, og fortsætter dét, uddør vi også. Og nu er der også krig i Europa. Igen.
Ja, vi er blevet moderne, eller i hvert fald lever vi i en moderne verden, hvor vi er mindre afhængige af hinanden og kommer hinanden mindre ved end før. Vi tager i fitnesscenter i stedet for til holdsport, og vi betjener os selv ved kassen i supermarkedet. Vi er ensomme bag hver vores skærm. Men selvom vi er mindre afhængige af hinanden, hænger vi stadig sammen. For vi er sociale væsener, der har brug for at være en del af en større sammenhæng, og hvis vi kun beskæftiger os med os selv, visner en del af vores menneskelighed. Vi risikerer at blive hægtet af hinanden.
Det er tid til at finde os selv igen. Og finde hinanden. Vejen til fællesskabet går gennem vores rødder. For vi deler traditioner, normer og sprog, og det er netop i det, vi har til fælles, at vi kan finde sammenhold og styrke. Styrken til at tage ansvar for verden i den tid, vi er her på Jorden. Det er vores ansvar at videregive det bedste fra vores historie og kultur til den tid, der kommer efter os. Så også fremtiden kan kende sine rødder og suge næring fra dem.
Derfor skal vi insistere på dannelse. For vi skal ruste os til fremtiden ved at finde værdien i dem, vi er. Hvis vi ikke gør det, sammen, ophører vi med at være et folk. Så bliver vi rodløse individer uden noget dybere til fælles. Så er det os, der formøbler Danmarks historie, skønhed, og potentiale.
Aldrig har vi haft mere brug for fast grund under fødderne. Aldrig har der været mere brug for, at vi kender vores værdier.
Det er her, det konservative værdigrundlag har fornyet relevans.
Her på siden kan du læse vores bud på, hvad det værdigrundlag er. Om hvad, vi synes, er vigtigt. Derfor starter vi med familien i den fortælling, du skal til at læse nu. For familien er ikke bare kernen i samfundet. Det er den primære kilde til kærlighed i livet.
Vi har skrevet ud fra vores egne følelser, vores livserfaring og vores menneskelige intuition. Og vi har gjort det, fordi vi har drømme og håb for Danmark. Som konservative har vi ganske vist ikke en færdig formel for det ideelle samfund, som alle skal rette ind efter – men vi har et stort gåpåmod og høje forventninger.
Vi er faktisk helt begejstrede bare ved tanken om alle de muligheder, vi har her i landet! Derfor har vi dedikeret denne side til at give vores bud på, hvor Danmark skal bevæge sig hen. Og hvordan vi genfinder hinanden i en tid, der presser os væk fra hinanden. Her får du vores konservative værdigrundlag.
Familien
Intet sted mærker vi livets skønhed og dybde som i vores familie. Få ting i livet bevæger os som at stå med et nyfødt barn i armene eller at måtte tage afsked med et menneske, vi elsker. Familien er den faste støtte og fundamentet for vores moralske og etiske udvikling. Således er vi forbundne på tværs af generationer. Og med det følger et ansvar for at passe på arven fra fortiden, forvalte nutiden og forberede fremtiden.
Familien er det vigtigste fællesskab
Det mest betydningsfulde og værdifulde af alle fællesskaber er familien. Både den familie, vi får givet fra barnsben, og den, vi selv skaber på livets vej. Mennesket formes i familien, hvor det grundlæggende værdisæt bliver skabt, inden vi som borgere træder ud i samfundet og skal være rustet til at indgå i andre forpligtende fællesskaber. Uanset om det er i skolebestyrelsen, på arbejdspladsen eller i fodboldklubben.
Vi skal sikre alle danske familier de bedst mulige vilkår. Både for det at stifte en familie, for at være en familie i hverdagen og for at blive ved med at være en familie, når livet er svært. Enhver familie har ansvar og forpligtelser, som vi skal anerkende og understøtte uden at tage over politisk. For familien er det naturlige sted at søge støtte først, når man har brug for hjælp i mange af livets forhold.
Ved at give bedre plads til stærke familier investerer vi ikke bare i det mest fundamentale sikkerhedsnet for ethvert menneske. Vi investerer i mere kærlighed, forståelse, omsorg og det at have et sted, hvor vi føler os hjemme. Det er i familien, vi lærer om alt – lige fra hvad vores oldeforældre hed, og hvordan livet var for dem, til hvordan man sidder stille i skolen. At man ikke skal afbryde, når andre taler. Og hvordan man er en god ven og viser omsorg dem, der har det svært.
I en verden, der konstant forandrer sig, er familien en konstant. Men familierne er under pres. Derfor er det vores pligt at sikre, at kærligheden og opdragelsen får bedre plads. I en ustabil verden er det dét, der skal give os ro. Og troen på og selv. Familien giver os en bedre forankret tilværelse og et mere medfølende samfund. Derfor mener vi også, at ægteskabet er og bliver noget særligt. Det er godt for vores familier, hvis mor og far lykkes med et kærligt liv sammen.
Skiftende generationer passer på Danmark
Vi skal ikke alene lære af tidligere generationer, men også vise hensyn til de kommende. Vi er forbundet med vores forfædre, vores forældre, vores børn og ufødte børnebørn på tværs af tid, og vi skal hver især respektere hinandens tid her på Jorden. Det kalder vi generationskontrakten.
Ligesom det er naturligt, at forældre i en periode tilsidesætter sig selv for at skabe de bedste vilkår for deres børn, er det også kun naturligt, at vi voksne drager omsorg for vores gamle forældre. Uanset hvor godt et velfærdssamfund, vi skaber, vil det for eksempel aldrig kunne overgå besøget fra et kært familiemedlem.
Generationskontrakten betyder, at vi har ansvar og pligter. Pligt til at tilegne os vores kultur, holde traditioner i hævd og give dem videre til næste generation. For generationskontrakten handler ikke kun om tiden, der kommer. Men også om alt det, vi er blevet givet, som vi skal passe på.
Ingen generation ejer Danmark, hvad end det gælder vores velfærdssamfund, vores kultur, vores natur eller vores økonomi. Vi låner Danmark for en periode og forvalter det efter bedste evne. Det gør vi med en intention om at forbedre vores land på en måde, der samtidig bevarer det Danmark, vi holder af. Og den tilgang er der et enormt potentiale i.
Ingen generation må være så selvoptaget, at den fratager kommende generationer deres muligheder. Tværtimod bør vi stræbe efter at efterlade Danmark i bedre stand, end vi selv fik det foræret. Det betyder, at vi skal kunne tilsidesætte vores egne behov. Vi har ingen ret til at overbelaste naturen eller Jorden.
For vi skal kunne genkende vores land i fremtiden. De valg, vi træffer i dag, får konsekvenser i mange generationer fremover. Derfor må vi gøre op med velmente, men naive idéer om åbne grænser og lukkede offentlige kasser. For selvom den tilgang udstråler frihed og åbenhed, så mangler den blik for kulturen, det bestående, det sæ
regne, rødderne, og at andre kulturer kan være mindre gode end den danske.
For os er Danmark mere end et sted, man kan bo og arbejde eller få offentlig forsørgelse. Derfor tillader vi os at insistere på, at vores kultur ikke må blive udvandet – vi elsker Danmark, som vi kender det. Det er naivt at tro, at alle, der vil hertil, også vil have os danskere med hud og hår og sjæl.
Det har virkeligheden vist os.
Vi arbejder for det Danmark, vi kender, husker og elsker. Og for det bedste Danmark, vi kan blive i fremtiden.
Fællesskab
Vi er vævet ind i hinandens liv. Gennem kolleger, familie og venskaber, eller fordi vi deler bøgehæk. Og slet og ret fordi vi er sociale væsner. For eksempel har de fleste af os haft en god lærer eller et andet forbillede, som var med til at ændre vores liv. Vores ideal er, at alle bliver i stand til at være det menneske, der gør en positiv forskel i andres liv.
Målet er mennesker, der kan begå sig i fællesskaber
Intet menneske har nok i sig selv. Vi har alle sammen brug for at indgå i fællesskaber. At føle samhørighed er fundamentalt for det gode liv. Vi har brug for at spejle os i andre, modtage respons fra andre og være vidne til andres liv – for derigennem også at finde ro i vores egen tilværelse og livets op- og nedture. Vi har brug for, at andre har tiltro til os og forventer noget af os.
Hvis vi kommer hinanden ved, kan vi dele glæden ved vores traditioner, land og familie. Så kan vi spille en positiv rolle i andres liv. Vi får intet mindre end et fantastisk samfund, når vi engagerer os i vores familier, i frivillige fællesskaber, lokalsamfundet og demokratiet.
Ægte fællesskaber skal også kunne rumme dem med særlige udfordringer eller en tung livshistorie. Det kræver, at vi kan udvise overbærenhed og omsorg – vi kunne også kalde det næstekærlighed. Samtidig er der behov for rammer og regler i alle fællesskaber, som vi hver især skal indordne os under. For hvis et fællesskab skal lystre ethvert krav om at rette ind efter den enkelte, er det ikke længere et fællesskab.
Vi ved også, at mennesker fejler. At relationer kan være svære eller umulige. Det er en del af livet. Sådan er det også at være menneske. Vi bliver frustrerede, når tålmodigheden er brugt op, og vi er pressede i forvejen og måske føler os lidt utilstrækkelige lige den dag. Men det er okay! For der er ingen, der danser gennem livet uden at begå fejl. Men også når vi har vist vores værste sider, er der grund til at minde os selv om vores højeste idealer. Ikke fordi vi kan blive idealmennesker, men fordi vi altid kan blive en bedre version af os selv.
Vi skal styrke vores nære fællesskaber
En del af løsningen på det moderne livs problemer og eksistentielle udfordringer er, at vi i højere grad bliver en del af nære fællesskaber. Vi er mindre ensomme, når vi har nogle at spille bridge med to gange om ugen. Vi mistrives mindre, når vi dyrker sport sammen og tager en vand i omklædningsrummet efter kampen. Vi glemmer for en stund vores problemer, når vi fordyber os i kunst. Fordi vi ser, at livet er større end vores individuelle præstationer og problemer, og det giver perspektiv og ro i sjælen.
Samtidig er det med til at forankre et personligt ansvar i os, når vi frivilligt indgår i et fællesskab. For frivilligt arbejde tilbyder en mulighed for at være noget for andre – ved at stå for bålet til Sankt Hans, være besøgsven på et plejehjem, lektiehjælper for udsatte børn eller håndboldtræner i den lokale klub. Der forpligter man sig. Der spørger de, hvor man blev af i går, hvis man ikke dukker op.
Staten eller kommunen vil aldrig være i stand til at løse vores problemer alene. Vi har brug for alle mand på dæk. Alle lokalsamfundets aktører – fra skolelæreren til præsten, fra naboen til erhvervslederen, fra fodboldtræneren til restauratøren – alle kan spille en rolle i sammenholdet. Alle kan bidrage. Og alle er med til at skabe et lokalsamfund med nærhed, tillid, genkendelighed og vederhæftighed.
Derfor skal vi fra politisk side understøtte et samfund, hvor der er et godt afsæt for frivilligt engagement. Vi skal værdsætte, at så mange mennesker allerede er klar til at løfte et ansvar og gøre det muligt, at der bliver endnu flere. De frivillige kan være værdifulde medspillere i alle sammenhænge.
Det enkelte menneske
Vi ved, at det enkelte menneske kan tage ansvar, og vi ønsker, at alle oplever den værdighed, der ligger i at tage ansvar for sin frihed. Derfor skal der være grænser for politik. Og for os er der ingen modsætning i at insistere på det personlige ansvar på den ene side og stærke fællesskaber på den anden. Fællesskabet står nemlig på skuldrene af de individer, som tager ansvaret på sig.
Det personlige ansvar er grundlaget for det gode liv og de stærke fællesskaber
Hvert eneste menneske har ansvaret for, hvordan han eller hun forvalter sit liv. Vi er født med vidt forskellige udgangspunkter. Vi vælger ikke vores forældre, vores arvemateriale eller det lokalsamfund, vi fødes ind i. Men vi er selv med til at afgøre, hvordan vi spiller de kort, vi nu engang er blevet tildelt.
Når vi har ansvaret for vores handlinger, mærker vi livets op- og nedture. Vi oplever den berusende følelse af at få succes og at opnå at skabe noget. Og tilsvarende kæmper vi med vores fejl, mangler og utilstrækkelighed, når vi ikke lever op til vores egne forventninger, på trods af vi har gjort os umage. På denne måde er det personlige ansvar ikke altid nemt at bære. Det kan til tider være direkte angstprovokerende, for kan vi nu klare det hele, spørger vi nogle gange os selv.
Men det er ikke altid det nemme, som er det rigtige. Vi skal insistere på, at det personlige ansvar står som en stærk grundpille i vores samfund. Hvis vi frarøver den enkelte ansvaret for sine succeser og fejl i livet, frarøver vi også den enkelte mulighed for at lære og vokse som menneske. Vi fjerner selve forudsætningen for at kunne opbygge karakter og danne værdier – og dermed ultimativt muligheden for at finde en mening med tilværelsen. Det er kernen i en konservativ livs- og samfundsforståelse, at vi skal trække på erfaringen. Derfor skal der også være plads til at gøre sig erfaringer.
Heri ligger også en grundlæggende tro på, at det enkelte menneske ikke er skrøbeligt som porcelæn. Ligesom en muskel har evnen til at blive stærkere ved at møde en tilpas mængde modstand, tror vi på, at den enkelte har evnen til at tage ansvaret og livet på sig. Og vil vokse med opgaven. Der ligger en stor glæde i at klare sig selv, gøre sit bedste, nå sine mål og føle sig som en succes.
Vi dyrker det personlige ansvar, fordi det gør livet rigere for alle. Det styrker alt lige fra vores familie til den offentlige debat. Derfor står vi bag dem, der øver sig i at blive stærke, så de kan hjælpe andre. For hvis man ikke kan tage vare på sig selv, kan det være særdeles svært at tage vare på andre. Styrken i vores fællesskaber afhænger i sidste ende af, om den enkelte bidrager og løfter sin del af ansvaret.
Vores liv får betydning gennem frihed og ansvar
Frihed og ansvar er forbundne kar. Uden friheden til selv at skabe vores egen tilværelse og finde meningen i den, mister vi også ansvaret for den. Hvis vi ønsker ansvaret for vores eget liv, er vi nødt til at forholde os aktivt til vores frihed og forvalte den bedst muligt.
Hvis vores ansvar skal give mening, er det nødt til at være reelt. Vores valg skal have konsekvenser. Hvis resultatet af en sløj indsats og en ihærdig indsats altid er det samme, giver den helhjertede indsats ikke den samme mening. Hvis staten forsøger at påtage sig alle vores byrder, står vi tilbage med hverken ansvar eller frihed.
Hvis vi som borgere kan tage ansvar og finde ud af det med hinanden, så har vi skabt en kultur, der er stærkere og mere værdifuld, end hvad vi kan skabe med politisk regulering. Hvis vi selv kan blive enige med hinanden og løse problemerne, er det bedre, end hvis den offentlige sektor får at vide, at den skal forsøge at løse problemet. Derfor er det bedste politiske initiativ nogle gange det samme som intet initiativ. For vi kan løse mange problemer selv. Der er således grænser for stat og politik.
Vi ønsker, at vi selv og vores familie kan få lov til at udleve vores værdier og stå på egne ben. Derfor er vores udgangspunkt også altid, at alle skal kunne opnå den styrke og selvrespekt, der ligger i at tage vare på sig selv og sin familie.
Mennesket har en iboende skabertrang. Den har sammen med økonomisk frihed været med til at give os fundamentet for den velstand, vi nyder godt af i dag. Penge er ikke i sig selv et mål eller en værdi i moralsk forstand. Men lad os da nyde godt af de muligheder, vi får ved at give gode vilkår for alle dem, der vil berige os med deres initiativ og flid. Gennem Danmarks historie har idéer og produktion været med til at katapultere os op blandt verdens rigeste, og vi tror på, at vi stadig har det bedste foran os.
Vi ønsker at give den enkelte en udstrakt grad af ansvar og frihed. Frihed til at skabe en forretning, man tager ansvar for. Frihed til at stille sig op på ølkassen og argumentere for sin sag. Og frihed til at elske den, man vil.
Ethvert menneske er født til værdighed
Ethvert menneske fødes med den samme værdi som alle andre. Vi kan slet ikke forestille os, hvad alternativet skulle være.
Vi ønsker os et Danmark, hvor man bliver behandlet med den samme grundlæggende menneskelige respekt og værdighed. Og det uanset hvem man er, hvilken uddannelse man har, hvilken landsdel man er vokset op i, eller hvordan man ser ud. For os er det en afgørende del af det, der samler os. Vi kan være nok så forskellige, se forskellige ud, stræbe efter noget forskelligt. Men hvis vi anerkender hinandens menneskelighed, har vi dermed noget essentielt til fælles. Vi er alle sammen nogens familie. Vi bliver alle sammen født, har følelser, vokser, kan blive syge. Og til sidst dør vi. Vi har noget til fælles lige til det sidste.
Vi kan alle have brug for at arbejde på at opføre os bedre. Vi kan elske mere og hjælpe mere, vi kan lægge vores dårlige sider fra os, og vi kan gøre vores bedste. Men selvom et menneske mister alt og føler bitterhed, knytter der sig stadig en grundlæggende værdighed til dets eksistens. Sådan et menneske skal stadig have eksempelvis hjemmehjælp eller behandling på et sygehus. Vi kan kalde det medfølelse eller en anerkendelse af, at menneskets vilkår er hårde. Eller måske bare en ydmyghed fra vores egen side, for hvem er vi til at tage værdigheden fra andre? Man må behandle andre, som man ønsker at blive behandlet selv.
Vi håber for alle, at de kan udleve deres potentiale. For der er en plads og en rolle til alle mennesker i vores samfund. Vi respekterer alle, der gør sig umage. Også selvom det fører noget forskelligt med sig og måske ikke altid går, som man håbede. Det betyder, at vi kan høste forskellige frugter af vores indsats. Men ikke nødvendigvis forskellig anerkendelse. Ligesom vi kan give hånd til modstanderen efter håndboldkampen, vi vandt med ét mål, fordi vi anerkender, at vi fik kamp til stregen – på samme måde kan vi også anerkende enhver, der tør, og som prøver. Prøver at drive egen virksomhed, prøver at udvikle fremtidens teknologi eller på at blive møbelsnedker. For os er det en særskilt værdi at gøre sig umage. Fordi det er en stræben efter noget bedre.
Sagt på en anden måde: Du må klare dig lige så godt, du overhovedet kan, og få al den succes, du formår. Vi arbejder for, at du ikke bliver set skævt til eller særbeskattet, bare fordi du opnår noget.
Danmark
Vi er så heldige, at vi bor i Danmark. Vi har en historie, traditioner og et levende folkestyre. Vi har lov og orden, et rigt kulturliv og friheden til at starte egen virksomhed. Vi har økonomisk frihed, muligheden for at rejse ud i verden og leve i sikkerhed herhjemme. Det er et stort ansvar at passe på alt dette. Men vi kan løfte ansvaret og gøre det med glæde og stolthed.
Vi skal dyrke alle fordelene og glæderne ved vores nationale fællesskab og identitet
Vi har mere til fælles med hinanden, end at vi er mennesker. Vi er også danskere. Vi bor ikke på et tilfældigt stykke jord. Vi bor i Danmark. Vi hejser ikke et hvilket som helst flag i flagstangen, men Dannebrog. Vi hepper på vores landshold. Vi deler en fælles historie. Det er med til at give os en sammenhængskraft. ”Du danske sprog, du er min moders stemme”, synger vi, fordi andre sprog er fremmedsprog, også selvom vi nogle gange låner lidt.
Vores nationale sammenhængskraft er en styrke og med til at skabe mening og stabilitet. Vi mener, at vi skal omfavne fuldt ud, at vi er danskere. Vores rødder stikker dybt i den danske jord. Uden for Danmarks grænser er det anderledes, men herhjemme bestemmer vi. Nationalstaten er præmissen. ”Dér har jeg rod, derfra min verden går”. Også selvom vi elsker vores brogede verden og med H. C. Andersens ord kan sige: ”At rejse er at leve”.
Vi er et kristent land, og det gennemsyrer os. Gennem skiftende tider er kirken blevet påvirket af filosofi, videnskab og kritik. Det er en del af vores identitet. Kritikken er i høj grad kommet indefra, og det har skabt et mangfoldigt samfund med åndsfrihed, fri debat og med plads til hån, spot og til tider grov satire. Det er det, der gør kristendommen så særlig. Det skal vi værne om.
Kristendommen er forudsætningen for, at vi i dag er et moderne sekulært samfund. Man kan godt have en anden religion. Det er helt okay. Men der må aldrig herske tvivl om, at kristendommen er kernen i den danske identitet, i vores land og i vores folk. Uden visheden om, hvad der har formet os, mangler vi vores rødder – det, der holder os oprejst, når vinden blæser.
Vi skal dyrke, at vi har vores kultur til fælles. Derfor skal vores institutioner samle os. Hvad enten det er til fejring af majestæten på slotspladsen foran Amalienborg, til julegudstjeneste i kirken eller til studentergildet i baghaven. Sådan er Danmark, og sådan skal det blive ved med at være, og derfor skal danske myndigheder understøtte dansk kultur. Vi vil gerne være høflige og rummelige over for andre mennesker, men vi bliver nødt til at holde fast i, hvad Danmark er.
Vi kræver af også af dem, der har et ønske om at leve deres liv i Danmark, at de bliver gradvist mere danske. Taler dansk for eksempel. Og bidrager til at bevare vores fællesskab ved at opføre sig dansk. Men vi fastholder også retten til at afvise folk, der vil bo i Danmark. Og vi fastholder retten til at åbne døren, når det giver mening. Det er og bliver vores ret.
Vi kræver også af os selv, at vi værner om den arv, andre har givet os. Også selvom et aggressivt mindretal farer frem, når vi andre bare gør, som vi altid har gjort. Det er et fattigt og farligt synspunkt, at buster skal smides i vandet, eller museer eller forretninger skal udskammes, fordi de ikke føjer en lille minoritets opfattelse af, hvordan verden er skruet sammen. Vi ønsker at holde fast i vores historie, så vi kan kende den, lære af den og blive beriget af den. Vi ønsker den hverken skrevet om, gemt væk eller ødelagt. Vi elsker, at vi har et fædreland og et modersmål.
Respekt for myndigheder er respekt for vores fælles beslutninger
Intet samfund kan fungere uden respekt for myndighederne og de samfundskritiske opgaver, som de løfter.
Når politibetjenten vinker en bil ind til siden, fordi føreren har kørt for stærkt, skal han stoppe og acceptere bøden. Man har ret til at klage over en afgørelse, men man bør ikke opføre sig ubehøvlet over for den myndighedsperson, som på vegne af os alle sammen loyalt forvalter de regler, vi har vedtaget i fællesskab.
Hvis respekten for dommeren, politibetjenten, læreren og andre myndighedspersoner forsvinder, bliver det op til den enkeltes mavefornemmelse at vurdere, hvilke regler og normer der skal gælde i samfundet. Det bliver i så fald den stærkes ret, der kommer til at gælde i stedet for de fundamentale institutioner i samfundet.
Respekt for autoriteter er ikke det samme som ukritisk lydighed og underkastelse, som man ser i autoritære samfund. Snarere er der tale om en ydmyghed over for, at man som individ ikke har svarene på alle spørgsmål eller kan varetage alle opgaver alene. Derfor har vi brug for autoriteter. Vi har brug for, at eleverne lytter til læreren, og vi har brug for, at der er respekt om forældrerollen. Ellers flyder alting.
Vores myndigheder er skabt ud fra de erfaringer, vi har gjort os som samfund, og fungerer ideelt set som en rummelig ramme om individet og friheden. For du har stor frihed i Danmark, men der er også grænser.
Vi skal værne om den kultur, der er forudsætningen for et frit samfund
Vores grundlov og de frihedsrettigheder, den sikrer, skal konstant forsvares. Vores frihed slutter den dag, vi tier stille om, hvad der er vigtigt for os.
Selvom vores demokratiske traditioner og frihedsrettigheder har en stærk forankring i det danske samfund, så må vi aldrig tage dem for givet. I en række lande bliver de demokratiske institutioner undergravet af politisk polarisering, misinformation og mistillid. I USA kan politiske modstandere ikke længere enes om, hvordan virkeligheden ser ud. Splittelsen er så dyb, at den offentlige samtale reelt set er brudt sammen. Den udvikling må aldrig få lov at slå rod i Danmark.
Vi har alle en forpligtelse til at passe på den særlige demokratiske kultur i Danmark, som vi har udviklet gennem generationer. En kultur, hvor vi lader meninger brydes, og hvor vi kan finde ud af at diskutere med hinanden, på trods af at bølgerne også kan gå højt. Hvor vi kan udtrykke os på skrift og i tale uden censur.
For at fastholde denne kultur kræver det en grundlæggende tro på, at vi kan blive klogere af den offentlige samtale. At det faktisk nytter at lytte til dem, vi er uenige med. Det er selve grundlaget for det samarbejdende folkestyre, vi har i Danmark, at vi har en velfungerende offentlig samtale.
Vores folkestyre er noget, vi gør sammen. Grundloven, retsstaten og vores liberale demokrati er mere end formelle processer og lovsamlinger. Derfor vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at holde fast i den kultur, der giver demokratiet næring og mening i dagligdagen.
Retsstaten bruger vi til at sikre os retfærdighed og ordentlighed
Vores retsstat sikrer den enkeltes retssikkerhed og frihed, og at kun staten kan udøve tvang så som fængselsstraf – inden for demokratisk vedtagne rammer. Også når det er svært, underkaster vi os retsstaten og lader neutrale dommere udmåle straf, når vores eget blod koger. Fordi det er til det fælles bedste. Alternativet er selvtægt og kaos.
Retsstaten giver os ret til at udtrykke uenighed uden at skulle underlægges censur eller vilkårlig magtudøvelse. Vi har ret til at forsamle os, forene os, udtrykke os. Denne ret må hverken knægtes af magthavere eller af andre stater. For det er vores spilleregler, og de fungerer.
Vores love afspejler, at vi lever i et komplekst samfund. De giver et minimum af gennemsigtighed og en hel del retssikkerhed. Vi tilstræber så få og enkle regler som muligt. For idealet er, at alle forstår lovgivningen, og det er svært, når reglerne bliver for mange eller for komplicerede. Vi insisterer også på grundighed i lovgivningsarbejdet, fordi vi tror på, at grundighed og tid til at modtage input og indvendinger fra alle berørte, både er ret og rimeligt og giver bedre resultater.
Retssikkerhed er også med til at sikre vores velstand. Danmark har historisk set været en handelsnation. Virkelyst, nye idéer og iværksætteri har lagt grundstenen til vores velstand. Vores interesse i andre og i at have en tillidsfuld handelsrelation har været med til at sikre, at vi havde en tillidskultur og blev rige, før vi fik en omfattende velfærdsstat. Det skyldes blandt andet en robust beskyttelse af ejendomsretten fra uafhængige domstole, og at man kunne stole på, at kontrakter blev overholdt.
Vi arbejder for, at lovgivningen overholdes af alle, også skiftende regeringer, og at der er mere offentlighed om politiske beslutninger og grundlaget for dem.
Danmark skal have et stærk forsvar og være en troværdig allieret
Danmark skal være et trygt og sikkert land. Derfor har vi brug for et stærkt forsvar. Vi har brug for at kunne indgå i alliancer med andre lande. Vi har brug for NATO. Freden har været taget for givet, men historien viser os, at fred aldrig er garanteret. Nutiden viser det også. Vi skal ikke rejse mere end nogle få timer for at finde blodigt bevis på det.
Vores militære kapacitet har en meget konkret betydning ude i verden. For vores allierede betyder den, at de kan regne med vores styrke og støtte, når den er påkrævet. Og for potentielle trusler mod Danmark er en solid militær alliance nødvendig som afskrækkelse.
Danmarks og rigsfællesskabets geografiske placering, både i forhold til Østersøen og i forhold til Arktis, betyder, at vi har en særlig geostrategisk betydning, som vi ikke må overse. Det kan vi være helt sikre på, at man heller ikke gør ude i verden.
Det er i vores interesse, at værdier som demokrati, retsstaten og en række grundlæggende rettigheder står stærkt i verden. Som en lille nationalstat med en åben økonomi i en omskiftelig verden bør vi indgå alliancer og deltage aktivt i internationalt samarbejde om en regelbaseret verdensorden.
Erkendelsen af en voldsparat omverden og kendskabet til historiens mange krige må ikke gøre os frygtsomme – tværtimod kræver det, at vi er modige. Modige nok til at være en troværdig allieret, som kan hjælpe med at forsvare andre, så de også vil forsvare os. Det kræver, at Forsvaret er velfungerende og omfattende.
Det bedste, vi har, har taget tid
Nu kender du os lidt bedre. Vi er glade for, at du hang på gennem det hele, selvom du garanteret også lever et liv med nok at se til.
Vi vil gerne finde roen og optimismen i en omskiftelig tid. Og som du netop har læst, mener vi, at begge dele kan findes i vores rødder. I en tid, hvor hverdagen føles, som om den kører i dobbelt tempo, og forandringerne omkring os gør det samme, har vi brug for at standse op og spørge: Hvad betyder noget for os? I en tid, hvor vi er ensomme, må vi søge hinanden. I en tid, hvor børn og unge vokser op i en verden, der er så anderledes end deres forældres og bedsteforældres, er der brug for kontinuitet og en fælles identitet. Dér finder vi vejen frem.
Vi lever allerede i verdens bedste land. Det har taget lang tid at nå hertil, men i dag er vi et land, hvor vi har tillid til hinanden – og hvor vi oftere taler om, hvordan vi når i mål, end hvad målet er. I generationer har vi gennem politiske kampe og konstruktive kompromisser forbedret Danmark. Det har krævet et utrolig stort arbejde. Men lige så svært det er at bygge op, lige så hurtigt kan det gå med at rive det hele ned.
Det Konservative Folkeparti er til for at sikre, at rødderne ikke bliver kappet.
Det er alle danskeres ansvar, at vi passer på alt det, vi har været så privilegerede at få overdraget ved at være født her.
Vi er et parti, der fastholder, at vi alle er forpligtede til at tage ansvar. For os selv, vores familie, vores frivillige fællesskaber og for Danmark. For vi har fået foræret et godt og velordnet samfund med et enormt potentiale. Som konservative tager vi ansvaret på os. Ansvaret for at blive så stærke, at vi kan være noget for andre. Det er den bedste måde at forvalte vores frihed på. Tænk, hvor meget vi får lov til at forbedre og se udfolde sig og blomstre for øjnene af os. Vi kan virkelig være noget for andre, hvis vi vil. Og det vil vi!
Nu sidder du måske og tænker, at der ikke er så meget konkret politik i det, vi har skrevet her. Det har du ret i. Og det var med vilje. For vi har beskrevet vores værdigrundlag, som vil være fundamentet for konkrete politiske forslag fra vores side. Fordi vi synes, det er vigtigt, at du ved, hvor vi kommer fra, og ikke kun hvor vi vil hen.
For værdier er afgørende. Danmark har formet os med traditioner og værdier, der har givet os mere lykkelige og meningsfulde liv. Derfor skriver vi også de sidste sætninger her med en dyb følelse af taknemmelighed.
Sådan en taknemmelighed forpligter. Den forpligter os til at bære værdierne videre. For vores værdier har båret os igennem historiens mange kriser. Vi har før fundet styrke i at udfolde vores frihed og løfte vores ansvar. Vi har før fundet tryghed og ro i vores familie. Vi har før søgt samhørighed i vores kultur og følt begejstring ved at være sammen med hinanden.
Og nu skal vi gøre det hele igen.
Vil du være med? Bliv medlem af Det Konservative Folkeparti
Bliv medlem
Danmark er bygget på stærke rødder – og dem vil vi passe på. I en tid med forandring og tempo, tror vi på ro, ansvar og fællesskab. Det Konservative Folkeparti står vagt om alt det, der har gjort Danmark stærkt.
Se også…
Partiprogram
Politikere
Om konservatisme
Partiet


---

# Partiet | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/partiet

Om
Det Konservative Folkeparti
Danmark er i dag et relativt trygt land. Og danskerne har mange muligheder for at skabe den tilværelse, de ønsker. Det har Det Konservative Folkeparti været med til at sørge for. Vi har gennem det sidste århundrede kæmpet for at give danskerne mere tryghed og flere muligheder. Det kan dog altid blive bedre, og derfor er det vores mål hele tiden at forbedre det Danmark, vi lever i.
En klassiker i dansk politik
Det Konservative Folkeparti er et dansk politisk parti grundlagt i 1916. Partiet kan dog spore sine rødder i partiet Højre, der blev dannet helt tilbage i 1848.
Det Konservative Folkeparti har bogstavet C på stemmeseddelen ved valg.
Læs mere om partiets historie
Ideologi
Vores værdier bygger på den konservative tilgang til politik. Det betyder, at vi kæmper for at bevare det, der er værd at bevare, og lave det om, der kan blive bedre.
Vi ønsker grundlæggende:
At give ansvaret tilbage til borgerne, så alle får flere muligheder for at indrette deres liv, som de ønsker
At kunne give mere hjælp til dem, der har det sværest
At sikre en stærk sammenhængskraft og beskytte vores fælles værdier og dansk kultur
Mere tryghed og flere muligheder er nøgleordene for os. Vi ønsker på den ene side at bevare vores danske kultur og de traditionelle danske værdier og institutioner, som har gjort os til den nation, vi er i dag. Værdier som vi kan være stolte af, og som vi bliver nødt til at kæmpe for i fremtiden. Og på den anden side, at ansvaret skal tilbage til borgerne, så de får bedre muligheder for selv at skabe deres eget liv.
Samtidig mener vi, at menneskets rettigheder skal være i centrum. Samfundet skal tilpasses menneskers behov – ikke omvendt.
Læs mere om konservatismen i et historisk perspektiv her
Politiske fokusområder
balance
Mærkesag
Vi slår ring om de danske værdier
spa
Mærkesag
Vi går aldrig på kompromis med tryghed og retfærdighed
eco
Mærkesag
Vi fører borgerlig grøn politik
pie_chart
Mærkesag
Vi ser en sund og ansvarlig økonomi som  fundamentet for alt andet
volunteer_activism
Mærkesag
Vi ser familien som det vigtigste fællesskab
Se alle politikområder
Ledelse
Mona Juul er både partiets formand og politiske leder. Søren Vandsø er generalsekretær.
Folketinget
Vi har for tiden 10 folketingsmedlemmer.
Kommuner og Regioner
Vi har 14 borgmestre på landsplan. I alt har vi 400 pladser i landets byråd og 31 pladser i regionsrådene.
Europa-Parlamentet
I Europa-Parlamentet sørger Niels Flemming Hansen for at passe vores danske interesser. Vi er medlem af EPP-gruppen, som er parlamentets største gruppe.
Nordisk samarbejde
Vi har et stærkt samarbejde med vores skandinaviske søsterpartier, som er Høyre i Norge og Moderaterna i Sverige.
Se også…
Politikere
Partiprogram
Partistruktur
Partiformænd
Politiske ledere


---

# EPP | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/epp

EPP – den største og mest indflydelsesrige politiske familie i Europa
I dag består EPP af 82 partier og samarbejdspartnere fra 43 lande, og partiet er repræsenteret med 14 medlemmer i Europa-Kommissionen samt den største gruppe i Europa-Parlamentet.
Det Europæiske Folkeparti
EPP (European People’s Party) er en forsamling af konservative centrum-højre partier fra hele Europa og EU’s mest indflydelsesrige politiske familie. EPP består af 82 medlemspartier og partnere fra 43 lande, herunder Høyre (Norge), Moderaterna (Sverige), Kookomus (Finland), Les Républicains (Frankrig), CDU/CSU (Tyskland) og CDA (Holland). I skrivende stund (august 2025) kommer formanden for Europa-Kommissionen, Ursula von der Leyen, fra EPP.
I Europa-Parlamentet er Niels Flemming Hansen en del af det, der hedder EPP Gruppen. Det er Europa-Parlamentets ældste og største gruppe med 188 ud af i alt 705 medlemmer i den nuværende periode (2024-2029). Gruppens størrelse gør den konservative stemme afgørende, når der skal stemmes om ny europæisk lovgivning.
EPP
Vores engagement i et stærkt Europa
Hver dag arbejder EPP målrettet for at forny og styrke europæernes tillid.Som ledende kraft i EU’s institutioner og i en række medlemslande har EPP både ansvaret og muligheden for at gennemføre vigtige reformer til gavn for borgerne i hele Europa.
EPP’s manifest skitserer partiets grundlæggende principper.
Manifestet beskriver, hvem EPP er, hvilke værdier partiet står for, hvilke udfordringer Europa står overfor, og hvilken vision EPP har for fremtiden.
Manifest 2024
Læs mere
Vores medlem af Europa-Parlamentet
Niels Flemming Hansen
Medlem af Europa-Parlamentet
niels.hansen@europarl.europa.eu
+45 20 41 71 44
Relevante sider og links
EU-program 2024-2029
Fra Folketinget til Europa-Parlamentet: Det er som  at skulle op i  fuldt pensum
Politikere
Kontakt os


---

# Historiske milepæle 1916-2015 | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/historiske-milepaele-1916-2015

Historie
Milepæle 1916-2016
Nedenstående milepæle i partiets historie er udvalgt og skrevet af Lars Christensen, cand.mag og ph.d. i historie. Lars Christensen er bl.a. forfatter til En sikker borgerlig stemme – Det Konservative Folkeparti gennem 100 år.
1916: Et nyt parti stiftes
Det Konservative Folkeparti stiftes 22. februar 1916 af medlemmer af partiet Højre, repræsentanter for De fri-konservative og udbrydere fra Venstre. Grundloven af 1915 ændrede valgsystemet til forholdstalsvalg efter konservativt ønske og skabte basis for et nyt parti med fundament i Folketinget.
Læs det første partiprogram her…
1929: Frigørelsen fra Venstre
I en årrække var Det Konservative Folkeparti støtteparti for Venstre, men man følte kun, at det borgerlige samarbejde eksisterede, når Venstre havde gavn af det. Da Venstre ikke ville støtte konservative krav til forsvaret, satte den nye konservative leder, John Christmas Møller, Venstre stolen for døren. De konservative undlod at stemme til finansloven, og statsminister Madsen-Mygdal valgte at udskrive valg.
1940-1945: Modstandskampen
Det Konservative Folkeparti deltog i samarbejdspolitikken under Anden Verdenskrig, men Christmas Møller sagde tidligt fra. Partiet blev det mest modvillige af samarbejdspartierne, og især i Konservativ Ungdom voksede modstanden. De konservative leverede et stort antal frihedskæmpere, i vid udstrækning opmuntret af Christmas Møllers taler fra London.
1949: NATO-medlemskab
Den kolde Krig viste hurtigt, at det var urealistisk at fortsætte dansk neutralitet. Det Konservative Folkeparti arbejdede ihærdigt for dansk medlemskab af Atlantpagten/NATO. Den politiske leder, Ole Bjørn Kraft, så tidligt truslen fra kommunismen og nødvendigheden af et tæt samarbejde mellem de demokratiske lande. I april 1949 tiltrådte Danmark Atlantpagten.
1950-1953: Den første VK-regering
Med Erik Eriksen (V) som statsminister og Ole Bjørn Kraft (K) som udenrigsminister indgik Det Konservative Folkeparti for første gang i et egentligt regeringssamarbejde. Regeringens hovedmål var en økonomisk stabilisering og dansk oprustning til at varetage landets forpligtelser i NATO. Begge dele lykkedes, men da Grundloven af 1953 var på plads, trak Det Radikale Venstre støtten til regeringen, primært på grund af modvilje mod de konservative.
1963: Jordlovsafstemningen
I hele perioden 1953-68 havde Socialdemokratiet statsminister-posten. Et af de få nederlag var afstemningen om jordlovene i 1963. Det Konservative Folkeparti fik gennemtrumfet en folke-afstemning om fire jordlove, der gav det offentlige øgede muligheder for at gribe ind i den private ejendomsret. Stik imod alle forventninger blev det et stort nej til alle jordlovene.
1975-1982: På vej mod Statsministeriet
Efter intern splid i Det Konservative Folkeparti og vælgerflugt ved valgene i 1973 og 1975, genopbyggede Poul Schlüter partiet. Under mottoet ”Borgerlige stemmer, der arbejder” søgte partiet indflydelse, samtidig med at det markerede en klar oppositionspolitik til de siddende socialdemokratiske regeringer. Schlüter selv tillagde dog det stærke konservative bagland æren for, at det lykkedes. Da man nåede frem til 1982, var Det Konservative Folkeparti et seriøst bud på et statsministerparti.
1982-1993: Schlüter
Da Anker Jørgensen i 1982 gav op og overlod Statsministeriet til Poul Schlüter, medførte det både store ændringer i Danmarks økonomi og i danskernes mentalitet. Fra at være “på afgrundens rand” blev udviklingen vendt gennem nedskæringer i den offentlige sektor, privatiseringer og fundamentale ændringer på arbejdsmarkedet. Som et led i genopretningen blev det acceptabelt at stille krav til folk på offentlig forsørgelse. Det blev mere attraktivt at spare op end at låne. Offentlige virksomheder blev privatiseret og private aktører begyndte at overtage opgaver fra det offentlige. Efter 11 år med en konservativ statsminister var Danmark i 1993 en af Europas stærkeste økonomier.
1986-1988: Det udenrigspolitiske “kup”
Schlüter-regeringerne 1982-88 var ofte i mindretal på vigtige udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål. Men i 1986 sendte Schlüter til alles overraskelse EF-pakken til folkeafstemning – og vandt. Det ændrede fundamentalt Socialdemokratiet og Det Radikale Venstres holdning til EF/EU.
I 1988 satte NATO-valget en stopper for fodnotepolitikken, hvor det “alternative flertal” uden om regeringen pålagde regeringen at føre en forsvars- og sikkerhedspolitik i NATO, som regeringen var imod. Efter valget kom Det Radikale Venstre med i regering, og der blev lagt låg på sikkerhedspolitikken.
2001-2011: Friheds- og kulturkampe
I det nye århundredes VK-regeringer kæmpede Det Konservative Folkeparti for mere økonomisk frihed til danskerne, bedre vilkår for dansk erhvervsliv og mådehold i den offentlige husholdning i en periode præget af både berusende optimisme og finanskrise. Samtidig kæmpede danske soldater for fred og frihed i Afghanistan og Irak.
Det Konservative Folkeparti kæmpede også aktivt for en bredere tilgang til kultur i Danmark. Opgøret med de “kulturradikale” og den omdiskuterede kulturkanon skabte tiltrængt debat og fornyet fokus på dansk kultur.
2015: Vision 2034
Et Danmark med mere tryghed og flere muligheder
Siden Folketingsvalget i juni 2015 har Det Konservative Folkeparti haft Folketingets måske travleste og yngste gruppe. Søren Pape har udpeget seks politiske fokusområder og lanceret en vision for et Danmark med mere tryghed og flere muligheder for alle. Det er også en principfast folketingsgruppe med fokus på konservative visioner for det Danmark, som nyfødte overtager ansvaret for om 18 år.


---

# Velkommen til den virkelige verden | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/velkommen-til-den-virkelige-verden

Velkommen til den virkelige verden
Vores partileder er lidt noget særligt. I dag har hun været folketingsmedlem i seks år. Men bag sig har hun en meget lang karriere – hun er faktisk den partileder med allermest erhvervserfaring.
Det er rimelig sejt, synes vi.
Kan man kun være en god politiker, hvis man først har brugt mange år i et almindeligt job? Selvfølgelig ikke. Men mange vil nok give os ret i, at den førte politik ikke tager skade af at komme lidt tættere på virkeligheden.
I dag er der alt for mange beslutninger, som ikke giver mening. Bureaukrati, der spænder ben. Regler, der komplicerer. Skattekroner, der bliver spildt. I vores nye kampagne sætter vi fokus på alt det, som ikke fungerer i dag.
Politik skal give mening i hverdagen – ikke i et excelark.
Kære dansker
Du står op hver morgen og går på arbejde. Også de dage, hvor det er surt. Du går på arbejde for at forsørge dig selv, og måske har du også en familie, du skal passe på.
Når du er blevet ældre, går du på pension. Efter et langt arbejdsliv. Hvor du har passet dit. Betalt din skat. Ydet din del.
Jeg tænker, at uanset hvor du er i livet, forventer, at når du betaler en af verdens højeste skatter, så kan du også komme til speciallægen, når du har brug for det. Du kan sende dine børn i en folkeskole, der fungerer. Du kan regne med, at der er et stærkt forsvar, der beskytter dig og dine. Og du forventer, at kriminelle udlændinge bliver sendt ud af landet, ikke at de får statsborgerskab og bistandshjælp.
Mærker du en følelse af uretfærdighed, når du kan se, at en tredjedel af dine skattekroner går på overførselsindkomster? Og at pengene fosser ud af statskassen til bureaukrati og papirarbejde.
Jeg kan godt forstå det. For sådan skal det ikke være.
​​
Når du går på arbejde og betaler skat, kan du også forvente noget igen. Skatten skal betale for ordentlig velfærd, et stærkt forsvar og et retsvæsen, der fungerer og sikre en grøn omstilling, der giver mening. Resten af pengene skal blive i dine lommer.​
​I den virkelige verden er staten til for dig. Ikke omvendt.
Jeg vil have balancen og fornuften tilbage i Danmark.
Mona Juul
Kampagnens budskaber
Skattereglerne er nu så komplicerede, at hver 3. dansker  snyder sig selv i skat.
Regeringen har ansat flere tusind bureaukrater. Du betaler deres løn.
Statens lommer bugner. Af dine penge.
Staten bruger flere penge på førtidspension end på hele Forsvaret.
12 nye vindmøller i 2024. Det er kun regeringen, der kalder det grøn omstilling.
Bandemedlemmer går på bistand. Du går på arbejde.
Et lille tip til regeringen: Velfærd kommer ikke af høj skat. Men af høj vækst.
Klimaet tåler ikke mere varm luft. Slet ikke fra regeringen.
Vores partileder er lidt noget særligt. I dag har hun været folketingsmedlem i seks år. Men bag sig har hun en meget lang karriere – hun er faktisk den partileder med allermest erhvervserfaring.


---

# Behandling af personoplysninger | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/behandling-af-personoplysninger

Behandling af personoplysninger
Registrering og brug af indsamlede data
Som en naturlig og støttende del af DKFs virke som politisk forening indsamler, opbevarer og behandler vi personlige data om foreningens medlemmer. Formålet med brugen af personoplysninger er at virke som politisk parti indenfor rammerne af vedtægterne for DKF og vælgerforeningerne.
Det betyder, at vi registrerer og bruger personoplysninger, når
du har indgået eller overvejer at indgå en aftale med os om en ydelse eller et produkt, jf. persondataforordningens art. 6.1(b)
du har givet os samtykke til at bruge dine personoplysninger til et bestemt formål, jf. persondataforordningens art. 6.1(a)
vi er juridisk forpligtet til det, f.eks. i henhold til
Skattekontrolloven
Bogføringsloven
Databeskyttelsesloven
Partistøtteloven
det er nødvendigt for at forfølge vores legitime interesser, jf. persondataforordningens art. 6.1(f). Det kan f.eks. være for at forhindre misbrug eller tab, for at styrke it-sikkerheden eller/og som led i direkte markedsføringsformål. I denne sammenhæng registrerer og bruger vi kun dine personoplysninger, hvis vores interesse klart vægter tungere end din interesse i, at vi ikke behandler dine personoplysninger.
De ansvarlige for brugen af personoplysninger (dataansvarlige) er Det Konservative Folkeparti cvr. 6250812 og den vælgerforening, som du er medlem af.
Indsamlede personoplysninger
Vi indsamler personoplysninger, der gør det muligt at identificere en person: Navn, adresse, telefonnummer, e-mailadresse, indmeldelsesdato, fødselsdato, betalingsforhold, interesser, allergener, ægtestand, transaktioner vedr. varekøb, organisatoriske roller, politiske roller, politisk tilhørsforhold, kontooplysninger, ind- og udmeldelsesårsag, billede, videomateriale.
Følsomme oplysninger
Vi behandler oplysninger om dit medlemskab til aktiviteter, som kan rummes inden for rammerne af vores vedtægter, jf. persondataforordningen art. 9, stk. 2(d).
Herudover behandler vi kun undtagelsesvist følsomme oplysninger og kun med dit samtykke.
Brug af de indsamlede personoplysninger
De indsamlede personoplysninger bruges f.eks. til kommunikation med medlemmer, udsendelse af kontingentopkrævninger, nyhedsbreve og invitationer, indkaldelse til generalforsamlinger, oplysninger i forbindelse med valg, statistiske formål, analyser af medlemsbevægelser, ansættelsesforhold, udarbejdelse af personlighedstest, oprettelse af abonnementer, tilmelding til arrangementer og flytning af medlemskab/medlemsdata fra en vælgerforening til en anden.
Tredjeparter og dine personoplysninger
Vi indhenter ikke personoplysninger fra tredjeparter, og vi videregiver ikke oplysninger til tredjeparter, med mindre vi er juridisk forpligtet til det f.eks. ved bidrag på mere end kr. 24.500 årligt.
Vi anvender databehandlere, og du kan se en liste over disse på konservative.dk/gdpr.
Hvor længe bruger vi dine person oplysninger
Vi bruger dine personoplysninger, så længe du er medlem. Efter dit medlemskab er ophørt, bruger vi ikke længere dine personoplysninger aktivt, men vi er juridisk forpligtet til at beholde visse oplysninger i udmeldelsesåret og 5 år herefter. Personoplysninger, som er offentliggjort om f.eks. bidrag over kr. 20.500, kandidaturer til folkevalgte poster og udgivne publikationer behandler vi så længe som vi har en legitim interesse hertil.
Profilering og automatiserede beslutninger
Vi anvender ikke automatiserede beslutninger.
Vi kan målrette invitationer og anden markedsføring til udvalgte medlemsgrupper baseret f.eks. på alder eller interesser, men vi bruger ikke profilering til at prøve at forudse, hvilke valg et medlem vil træffe i fremtiden.
Dine rettigheder
Indsigt
Du kan få indsigt i de oplysninger, som vi har registreret om dig, ved at rette henvendelse til os. I visse tilfælde kan din indsigtsret være begrænset ved lov eller fritaget for retten til indsigt. Det kan f.eks. gælde af hensyn til andre medlemmer.
Ret til at gøre indsigelse
Du har ret til at gøre indsigelse mod vores behandling af personoplysninger. Det gælder navnlig, når vi behandler oplysninger, fordi vi har en legitim interesse. Hvis vi bruger oplysningerne til at opfylde en aftale med dig, eller fordi vi er juridisk forpligtet hertil, kan du ikke gøre indsigelse.
Du har herudover ret til at gøre indsigelse mod vores brug af dine personoplysninger til direkte markedsføring og profilering i forbindelse hermed.
Rettelse og sletning af personoplysninger
Hvis de oplysninger, som vi har registreret, er forkerte eller ufuldstændige, så er du berettiget til at få oplysningerne slettet eller opdateret. Har du gjort indsigelse mod vores brug af dine personoplysninger, eller mener du, at de er forkerte, så kan du kræve, at vi begrænser brugen af oplysningerne til opbevaring. Brugen begrænses kun, indtil oplysningernes rigtighed kan bekræftes, eller indtil det kan kontrolleres, om vores behov for at kunne bruge oplysningerne vejer tungere end dine interesser.
Kontakt os
Du er altid velkommen til at kontakte os på info@konservative.dk, hvis du har spørgsmål om dine personoplysninger eller vores brug af dem.


---

# Moderation af sociale medier | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/moderation-af-sociale-medier

Debat og adfærd på vores sociale medier
Hos Det Konservative Folkeparti tror vi på samtalen som det vigtigste redskab i demokratiet. Det forpligter – også på sociale medier.
Retningslinjer
Vi ønsker en åben og respektfuld debat – også på sociale medier. På Det Konservative Folkepartis profiler er der plads til holdninger, spørgsmål og meninger. Men der er også grænser.
Ordensregler
Vi forventer, at alle bidrager til en saglig og respektfuld debat. Derfor accepterer vi ikke:
Personangreb, chikane, hån eller nedladende kommentarer
Hadefulde, racistiske, sexistiske eller homofobiske ytringer
Groft sprog og bevidste provokationer
Spredning af falsk eller vildledende information
Brug af kunstigt manipulerede billeder eller videoer
Falske profiler eller sider uden ansvarlig, identificerbar afsender.
Gentagne eller identiske kommentarer, spam og irrelevant indhold
Links til svindel, phishing, kommerciel eller politisk reklame fra tredjeparter
Omtale af enkeltpersoners private forhold uden samtykke
Moderation og konsekvenser
Vi forbeholder os retten til at fjerne eller skjule kommentarer, der overtræder ovenstående retningslinjer – uden varsel. Grove eller gentagne overtrædelser kan føre til, at en bruger bliver blokeret. Ulovligheder som trusler eller grov chikane vil blive politianmeldt.
Vi gemmer dokumentation af grove overtrædelser internt og forbeholder os ret til at handle uden yderligere forklaring.
Kontakt ved spørgsmål
Har du spørgsmål til vores moderation, kan du kontakte os på info@konservative.dk med emnet “Sociale medier”. Vi svarer ikke på alle henvendelser, men læser dem alle.


---

# Ledige stillinger | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/ledige-stillinger

Ledige stillinger
Det Konservative Folkeparti slår løbende stillinger op, men vi tager også gerne imod uopfordrede jobansøgninger.
ansogning@konservative.dk
Filtrer
Alle kategorier
Ledige stillinger
Ledige stillinger
Bliv praktikant i Europa-Parlamentet hos Niels Flemming Hansen
Ledige stillinger
IT studentermedhjælper til Det Konservative Folkeparti på Christiansborg
Ledige stillinger
Bliv praktikant hos Det Konservative Folkeparti


---

# Vi slår ring om de danske værdier | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/maerkesag/vi-slar-ring-om-de-danske-vaerdier

Det Konservative Folkeparti er garant for en stram og konsekvent udlændingepolitik, hvor vi stiller tydelige krav. Der er både kulturelle og økonomiske grænser for hvor mange udlændinge, vi kan absorbere i vores lille land, og derfor skal Danmark fortsat føre en stram, ansvarlig og realistisk udlændingepolitik. Det er vigtigt, at Danmark også i fremtiden bygger på et stærkt værdimæssigt og kulturelt fællesskab.
Udlændinge
Læs mere
Integration
Læs mere
Kunst, kultur og kirke
Læs mere
Statsborgerskab
Læs mere


---

# Vi går aldrig på kompromis med tryghed og retfærdighed | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/maerkesag/vi-gar-aldrig-pa-kompromis-med-tryghed-og-retfaerdighed

Det er en ærkekonservativ dyd at værne om retssikkerheden og altid stå fast på, at kriminalitet skal straffes, så det kan mærkes. Alle skal kunne leve et trygt liv, hvor de er sikre på, at staten griber ind, når man bliver udsat for kriminalitet. Tryghed er også, at vi altid har et stærkt forsvar, der kan beskytte os mod trusler udefra.
Et stærkt forsvar
Læs mere
Bandekriminalitet
Læs mere
Beredskab
Læs mere
Lov og orden
Læs mere


---

# Vi fører borgerlig grøn politik | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/maerkesag/vi-forer-borgerlig-gron-politik

Vi står på naturens, miljøets og dyrenes side. At passe på naturen, sikre biodiversitet og rent drikkevand til de kommende generationer og få ilten tilbage i vores havmiljø og farvande er en del af den konservative DNA. Vi er ambitiøse på klimadagsordenen, og vi tror på, at den grønne omstilling også skal drives af erhvervslivet. Men det skal ske på retfærdige vilkår, så vi ikke mister vores konkurrenceevne. Samspillet mellem virksomheder, teknologi og politik giver den akse, der kan løse mange af klimaudfordringerne.
Energi
Læs mere
Klima
Læs mere
Klimasikring
Læs mere
Miljøkriminalitet
Læs mere
Natur og biodiversitet
Læs mere


---

# Vi ser en sund og ansvarlig økonomi som fundamentet for alt andet | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/maerkesag/vi-ser-en-sund-og-ansvarlig-okonomi-som-fundamentet-for-alt-andet

Vi ved, at al udvikling i et samfund kræver et stærkt erhvervsliv. Har virksomheder og iværksættere ikke lyst til at starte, vokse og blive i Danmark, er der ikke penge til den grønne omstilling, til velfærd eller et forsvar, der kan beskytte os. Vi tror på, at der er en stor værdi i at tage ansvar for sig selv og sin familie. Vi ønsker et samfund, hvor flest tjener deres egne penge, og hvor det altid kan betale sig at tage et arbejde frem for at få offentlig forsørgelse.
Beskæftigelse og pension
Læs mere
Erhvervslivets vilkår
Læs mere
Mindre bureaukrati
Læs mere
Skatter og afgifter
Læs mere


---

# Vi ser familien som det vigtigste fællesskab | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/maerkesag/vi-ser-familien-som-det-vigtigste-faellesskab

Det første fællesskab, vi møder i vores liv, er familien. Gennem familien er vi forbundet på tværs af generationer. Det er en gave, men det forpligter også. Vi mener, at der er nogle områder, hvor vi skal sætte rammer politisk, og andre områder, hvor familierne skal have størst mulig frihed. For familierne er ikke til for statens skyld.
En værdig ældrepleje
Læs mere
Børn og unge
Læs mere
Civilsamfund og foreningsliv
Læs mere
Et sundhedsvæsen for alle
Læs mere
Folkeskole og uddannelse
Læs mere


---

# Politisk udspil: Velkommen til den kloge skole | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/velkommen-til-den-kloge-skole

2. marts 2026
Folkeskolen er en af vores allervigtigste dannelsesinstitutioner. Men skolen er under pres, og vi er nået til et punkt, hvor børn hellere vil kigge i en skærm end være sammen med kammerater eller læse en bog. Hvor vold, trusler og uro har overtaget i et klasseværelse, hvor respekt, ro og fællesskabet burde have pladsen. Hvor lærerens autoritet er blevet udhulet, og der er masseflugt fra folkeskolen – både af elever og lærere. Dannelsen er simpelthen blevet væk i den allervigtigste dannelsesinstitution, vi har.
Inklusion har længe været et brandvarmt emne i debatten, og der er ikke længere tvivl om, at inklusionen i folkeskolen har slået fejl. Det skylder vi børnene nu og i fremtiden at få rettet op på.
Vi arbejder for, at vores folkeskole har de rette rammer til at gøre eleverne fagligt dygtige og ruste dem til voksenlivet. Det gælder både dem, som kæmper for at følge med, og dem, som mistrives, fordi de savner faglige udfordringer.
Vi har brug for en klogere skole, for når skolen bliver klogere, bliver samfundet stærkere.
En klogere folkeskole:
Vi har fire forslag, der skal være med til at styrke folkeskolen, så den både udfordrer alle elever fagligt og giver de elever, der har brug for det, en hjælpende hånd til at trives både fagligt og socialt:
Flere voksne i klasserne
Forskning viser, at flere voksne i klasseværelset øger både læring og trivsel. Samtidig skaber flere voksne i undervisningen bedre arbejdsmiljø og fastholder dygtige lærere i faget.
Derfor vil vi afsætte 2,1 mia. kr. årligt varigt til flere voksne i klasserne i mange af dansk- og matematiktimerne.
Opgør med den forfejlede inklusion
Alt for mange elever trives ikke i folkeskolen, og alt for mange lærere oplever uro, vold og utilstrækkelige rammer for at løfte deres opgave. Inklusionsreformen fra 2012 har ikke leveret de ønskede resultater og har samtidig lagt et betydeligt pres på folkeskolens økonomi og hverdag.
Derfor foreslår vi at styrke folkeskolen med en investering på 1,6 mia. kr. i 2027-2030. Pengene skal gøre det muligt at sætte tidligt ind over for mistrivsel og fravær, etablere mellemformer – hvor elever med særlige behov får målrettet støtte i almenskolens rammer – og tilbyde forstærket undervisning, hvor ekstra voksne sikrer, at flere elever kan blive i deres vante klassefællesskab og få den hjælp, de har brug for
Ro i klassen og bedre hjælp til børn med ufrivilligt skolefravær
Folkeskolen skal være et trygt sted at lære. Det kræver ro i klassen, tydelige rammer og voksne med autoritet til at handle, når grænser overskrides. Autoriteten skal tilbage til skolelærerne og skolelederne.
Derfor foreslår vi bedre overgang fra børnehave til folkeskolen. Vi skal gribe ind langt tidligere end vi gør i dag, hvorfor vi foreslår at inkludere de 0-5-årige børn i det lettilgængelige tilbud, som er et behandlingstilbud, hvor børn kan få hjælp ved tegn på mistrivsel.
Det Konservative Folkeparti har længe arbejdet for at hjælpe børn med ufrivilligt skolefravær. Det har vi blandt andet gjort ved at indgå i politiske aftaler, hvor vi med finansloven 2026 har fået prioriteret flere penge til initiativer, der skal hjælpe børn med at komme tilbage i skolen. Men grundlæggende mangler vi overblik over fraværets omfang, så derfor foreslår vi en ensartet fraværsmetode, så vi kender til problemets reelle omfang.
Og desuden ønsker vi mere forskning om, hvad der er det optimale antal elever i en klasse. Det bør aldrig basere sig på gætterier eller fornemmelser.
Opkvalificering af lærere og styrket lokal ledelse
Der er i dag mange dygtige lærere og skoleledere i folkeskolen. Men en forandret folkeskole stiller nye og større krav til både undervisning og ledelse. Med frisættelsen af folkeskolen og flere lokale frihedsgrader følger også et større ansvar.
Derfor foreslår vi mere efteruddannelse af skolelærere og en styrkelse af den lokale ledelse på skolerne.
Folkeskolen skal favne de spirende talenter
Faglighed gælder for alle elever. En stærk folkeskole skal både løfte dem, der kæmper, og give plads til dem, der har gode faglige forudsætninger. Vi må ikke være berøringsangste over for at dyrke og styrke talent.
Derfor foreslår vi, at skolerne får bedre mulighed for niveaudeling. Desuden foreslår vi en målrettet talentindsats i folkeskolen.


---

# Rent drikkevand kræver sprøjteforbud på sårbare områder

Source: https://konservative.dk/bevar-det-rene-drikkevand

Det er noget helt enestående, at vi i Danmark kan drikke vand direkte fra vandhanen. Rent, koldt og læskende vand.
Vand er liv. Men vand er ikke en selvfølge. Vi skal ikke spille hasard med vores drikkevand.
Vi har arvet et land med rent drikkevand – og vi har pligt til at give det videre i mindst lige så god stand. Det handler om ansvar. Ikke bare for os selv, men for vores børn og børnebørn.
Ordentlighed betyder, at man rydder op efter sig – og endnu bedre: at man sørger for, at skaden ikke sker. Derfor skal vi beskytte grundvandet dér, hvor det dannes. Vi skal forhindre gift og kemikalier i at sive ned i vores undergrund.
Sprøjteforbud på sårbare jordområder
Miljøministeriet er i gang med en landsdækkende kortlægning af sårbare grundvandsdannende områder (SGO) for at skabe et bedre vidensgrundlag for målrettet beskyttelse af drikkevandet. Kortet med sårbare grundvandsdannende områder opdateres løbende, efterhånden som områder kortlægges. Udpegning af et SGO medfører ikke i sig selv nye restriktioner.
Derfor foreslår vi et sprøjteforbud på sårbare jordområder, hvor grundvandet bliver dannet, og hvor den lokale grønne trepart ikke kan blive enige om en tilstrækkelig beskyttelse. De grønne treparter er nemlig allerede i dag i gang med omlægningsplaner for landbrugsarealer, herunder skovrejsning og natur.
Forbuddet skal træde i kraft løbende, som de sårbare grundvandsdannende områder bliver kortlagt. Vi forslår, at de lokale treparter har to år til at blive enige, inden et lokalt sprøjteforbud træder i kraft.


---

# Tryghed for boligejerne om boligskat | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/tryghed-for-boligejerne-om-boligskat

17. februar 2026
Vi ønsker et skattestop på danske boliger.
Dit hjem er ikke et spekulationsobjekt. Det er rammen om familieliv, hverdage og fremtidsdrømme. Derfor skal boligejere kunne stole på, at staten ikke skaber utryghed om deres største og vigtigste investering.
I dag er den tillid brudt. Et boligskattesystem præget af uigennemskuelige vurderinger, åbenlyse fejl og manglende klagemuligheder har gjort det sværere for almindelige familier at føle sig trygge i deres eget hjem. Det er hverken rimeligt eller ansvarligt.
Derfor siger vi det helt klart: Skatten på boliger skal ikke stige.
Boligejerne skal ikke beskattes af urealistiske vurderinger, fællesarealer og fejl, der ikke kan forklares – og som man endda ikke kan klage over. Det er uretfærdigt og utrygt.
Boligejerne er ikke tjent med det nuværende boligskattesystem og derfor præsenterer Det Konservative Folkeparti nu seks forslag, som skal skabe tryghed for danske boligejere.
Tryghed for boligejerne – seks forslag
Et boligskattestop
Socialdemokratiet og Moderaterne vil ikke garantere, at boligskatten ikke stiger. Det skaber usikkerhed og utryghed, og derfor går Det Konservative Folkeparti til valg på et boligskattestop.
Stop skat på teoretiske værdier
Vi foreslår, at boliger beskattes af den faktiske anvendelse, og at en højere beskatning først udløses, hvis grunden faktisk udnyttes anderledes.
Stop skat på fællesarealer, der gavner lokalsamfundet
Vi foreslår at give kommunalbestyrelsen mulighed for at fritage fællesarealer for grundskyld, når arealerne er udlagt til almenvellet, ikke bruges kommercielt og er offentligt tilgængelige.
Ret til at forstå din ejendomsvurdering
Vi foreslår, at boligejere som minimum får adgang til en forståelig redegørelse for deres konkrete vurdering.
Store fejl i vurderinger skal kunne rettes
Vi foreslår, at der også kan opnås medhold, hvis ejendomsvurderingen afviger med mere end 500.000 kr. fra den korrekte værdi, selv om afvigelsen udgør mindre end 20 procent.
Ingen strafrente for statens forsinkelse
Vi foreslår, at der ikke opkræves renter, når forsinkelsen skyldes systemet og ikke borgeren.


---

# Et godt liv for ældre Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/et-godt-liv-for-aeldre

Et godt liv for ældre – med bedre sundhed, mindre medicin og gode fællesskaber
Et godt liv kan være mange ting. Men fælles for de fleste af os er, at vi gerne vil være sunde og raske og have gode fællesskaber omkring os. Det gælder også, når vi bliver ældre.
Det er ikke et mål i sig selv at leve længe, hvis det liv, man lever som ældre, er fyldt med sygdom, indlæggelser eller måske ensomhed. Det er positivt, at vi lever længere, men vi må ikke glemme, at livskvalitet også er et vigtigt element i alderdommen.
I Det Konservative Folkeparti arbejder vi for frihed, fleksibilitet, omsorg og værdighed for alle – også, når vi bliver ældre og måske har behov for mere hjælp eller støtte.
I dette udspil præsenterer vi tre forslag, der hver især kan bidrage til at gøre livet som ældre bedre:
Et vaccinationsprogram for ældre
Stop for overmedicinering af ældre
Sociale recepter mod ensomhed
Ældrevaccinationsprogram
Virussygdomme som influenza og corona er sjældent farlige for unge og raske, men for ældre kan selv en simpel virus sætte én ud af spillet i ugevis – nogle gange med hospitalsindlæggelser til følge. Det forringer livskvaliteten og koster samfundet millioner.
Vi har et stærkt børnevaccinationsprogram, men ikke et tilsvarende program for ældre. Som det er i dag, er vaccinationsmulighederne for ældre uoverskuelige, uden klar vejledning fra myndighederne.
Der mangler både logik og systematik. Et ældrevaccinationsprogram kan forebygge sygdom, reducere indlæggelser og styrke livskvaliteten.
Vi foreslår:
At Sundhedsstyrelsen vurderer grundlaget for et ældrevaccinationsprogram.
At det afdækkes, hvilke vacciner der bør indgå, og hvordan programmet kan implementeres.
At kommunikationen om vacciner til ældre og sundhedspersonale styrkes.
Stop for overmedicinering af ældre
Medicin skal gives, når det helbreder eller lindrer – ikke når det forringer livskvaliteten. Overmedicinering er et voksende problem i ældreplejen.
20-30 piller om dagen
Forskning viser, at mange ældre får for mange præparater – ofte 20-30 piller dagligt. Det øger risikoen for dødsfald, hospitalsindlæggelser og skadestuebesøg.
Nedsat livskvalitet
Mange oplever bivirkninger som sløvhed, kvalme, svimmelhed, mundtørhed og nedsat appetit – og dermed et liv, hvor man ikke orker en tur med sine pårørende eller glæden ved et måltid.
Farmaceuternes rolle
Farmaceuter spiller en vigtig rolle for patientsikkerheden, bl.a. på sygehuse. Men i dag er de ikke autoriserede sundhedspersoner – det begrænser deres mulighed for at bidrage.
Vi foreslår:
At farmaceuter gøres til autoriserede sundhedspersoner.
At de får en aktiv rolle i at forbedre medicineringen af ældre og begrænse overmedicinering, især på plejehjem.
Sociale recepter mod ensomhed
Ensomhed er på mange måder roden til alt ondt. Ifølge forskere er ensomhed lige så skadeligt som rygning. Det belaster både sundheden og samfundet – men især den enkelte.
Nogen at være sammen med
Dagene føles som år, hvis man ikke har nogen at tale med, grine med, gå en tur med eller spise sammen med. Mange ældre oplever netop dette – måske efter tabet af en ægtefælle eller fordi børnene bor langt væk.
Stærke fællesskaber findes
Vi har et stærkt civilsamfund, frivillighed og foreninger, der kan bekæmpe ensomhed. Men mange har brug for et skub i den rigtige retning – her spiller de praktiserende læger en vigtig rolle.
Vi foreslår:
At læger får mulighed for at udskrive sociale recepter til patienter, der føler sig ensomme.
At lægen kan henvise til en kontaktperson i civilsamfundet, der guider til lokale fællesskaber og aktiviteter – fx sport, strikkeklub, banko, gåture eller søndagskaffe.
At der afsættes 15 mio. kr. til at gennemføre flere forsøg med sociale recepter, baseret på erfaringer fra England.


---

# Sundhed tæt på dig Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/sundhed-taet-paa-dig

Med alderen får man ofte flere skavanker, en influenza kan være livstruende, og selv de daglige gøremål kan føles besværlige. De fleste af os får hyppigere brug for hjælp fra sundhedsvæsenet, når vi bliver ældre, og det kan føles utrygt at skulle forlade sit hjem eller plejehjem for at få hjælp. Hvis man for eksempel er faldet, og der er mistanke om et knoglebrud – så kan det være en barsk omgang at skulle transporteres hen til hospitalet. Hvorfor ikke lade hospitalet komme til den ældre, der måske er smerteforpint og omtumlet?
Sundhedsvæsenet kan nogle gange godt opleves som uoverskueligt, både for patienten, men også for de pårørende – og det bliver ikke nemmere at navigere i, når man er blevet ældre og måske er kommet på plejehjem. Vi ønsker at bringe sundhedsvæsenet tættere på borgerne, så behandling og støtte bliver mere tryg, tilgængelig og værdig. For Det Konservative Folkeparti handler det om ordentlighed, værdighed, nærhed og tryghed, når man er syg og har brug for hjælp i sundhedsvæsenet, og det gælder uanset om man er baby, teenager eller er ældre og kommet på plejehjem.
I dette udspil præsenterer vi fire konkrete forslag, der skal give patienter og deres pårørende flere rettigheder i sundhedsvæsenet. Rettigheder, der skal gøre det mere trygt og overskueligt for især ældre mennesker, når de bliver syge og har brug for behandling i sundhedsvæsenet. Vores forslag er alle udtryk for helt klassisk, konservativ politik. Vi vil skabe et sundhedsvæsen, som kommer til dig, når det er muligt, og hvor omsorgen er personlig og nærværende.
Fire forslag til mere nærhed i sundhedsvæsenet
Ældre og svækkede borgere skal have ret til at blive tilset og behandlet dér, hvor de opholder sig – i eget hjem eller på plejehjem – når det er fagligt forsvarligt. Det skal ikke altid være patienten, der transporteres til hospitalet, men også hospitalet, der kommer til patienten. For mange ældre er en tur på hospitalet både utryg og unødvendig. Lange ventetider, smertefuld transport og stressede forløb kan undgås, hvis behandlingen flyttes tættere på den ældre. Mobile akutteams med læger og sygeplejersker kan tage blodprøver, lave scanninger og iværksætte behandling, der hvor den ældre opholder sig. For når vi gør det, så viser erfaringerne, at indlæggelser reduceres markant, samtidig med at borgerne oplever større tryghed og ro. Rettigheden gælder både plejehjemsbeboere og borgere hjemme med behov for omfattende pleje.
HOSPITALET SKAL KOMME TIL DIG
Vi foreslår: En ny rettighed, hvor ældre og svækkede borgere kan blive behandlet dér, hvor de opholder sig – i hjemmet eller på plejehjem – når det er fagligt forsvarligt.
Hvis en ældre borger falder, og der er mistanke om et brud, skal undersøgelsen kunne ske dér, hvor borgeren bor. For mange ældre er en tur på hospitalet midt i en akut situation både utryg, udmattende og unødvendig. Med en mobil røntgenenhed kan billederne tages direkte på plejehjemmet eller i den ældres eget hjem, så diagnosen kan stilles hurtigt og nært. Erfaringer viser allerede, at mobil røntgen giver store gevinster. På Sygehus Lillebælt har en mobil enhed i flere år betjent udvalgte plejehjem – med markant færre akutte transporter som resultat. Løsningen øger trygheden, frigiver ressourcer på hospitalerne og giver de ældre en mere værdig behandling.
RØNTGEN DER HVOR DU ER
Vi foreslår: En ny rettighed, hvor ældre borgere kan få røntgenundersøgelser dér, hvor de opholder sig – i eget hjem eller på plejehjem – når det er fagligt forsvarligt, så utrygge og belastende transporter til hospitalet undgås.
Når sygdommen rammer enten dig selv eller en af dine nærmeste, er det ofte familien, der står som den vigtigste støtte. Men alt for ofte må pårørende stå udenfor, fordi de ikke kan være fysisk til stede ved konsultationer, undersøgelser eller stuegang. Det betyder, at patienter risikerer at stå alene med svære beskeder og beslutninger – og at vigtig viden fra de pårørende går tabt. Med en ny rettighed vil vi ændre det. Fremover skal pårørende kunne koble sig på digitalt – både til videomøder og til fysiske konsultationer, hvor de kan deltage virtuelt med patientens samtykke. Det giver mere tryghed, styrker patientens selvbestemmelse og sikrer, at familien kan være med hele vejen – uanset hvor i landet du bor, eller hvordan jeres hverdag ser ud.
DIGITAL DELTAGELSE STYRKER TRYGHEDEN
Vi foreslår: En ny rettighed for pårørende til at deltage digitalt i konsultationer og stuegang, så ingen patient står alene, og familier kan være tættere på, når det gælder.
Ingen ældre skal sendes hjem fra sygehuset sent om aftenen imod deres ønske, uden at der er styr på, hvad der sker bagefter. Udskrivelsen skal ske, når der er en sikker plan for videre forløb, og når pårørende, hjemmesygepleje eller plejehjem er orienteret og klar til at tage imod. Alt for ofte oplever ældre at blive udskrevet sent på dagen, når de er trætte, svækkede eller utrygge. En ny rettighed sikrer, at ingen ældre sendes hjem i utrygge situationer, men altid med respekt for deres behov og med et planlagt, trygt forløb.
INGEN SKAL SENDES HJEM OM NATTEN IMOD DERES VILJE
Vi foreslår: En ny rettighed, hvor patienter ikke udskrives efter kl. 22 uden samtykke og uden en sikker plan for videre forløb, herunder kontakt til pårørende, hjemmesygepleje eller plejehjem.


---

# Bedre hjælp til ofre og pårørende Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/bedre-hjaelp-til-ofre-og-paaroerende

En vej videre efter mareridtet - Bedre hjælp til ofre og pårørende
Et levende mareridt. Livslange traumer. Ar på krop og sjæl. Bekymringer, stress, PTSD og depressioner.
Der er mange tunge ord, man kan knytte til det at være offer for en forbrydelse – eller nær pårørende til en, der har været udsat for en voldsom forbrydelse. Staten kan ikke viske oplevelsen væk. Den vil på den ene eller anden måde altid være en del af et offers bagage. Men vi kan sørge for at skabe en vej videre efter mareridtet.
I Det Konservative Folkeparti har vi altid stået fast på tryghed og retfærdighed. Kriminalitet skal have mærkbare konsekvenser. Det gælder for bander, voldsmænd, vanekriminelle og alle andre, der bryder loven.
Men vi skal ikke kun fokusere på gerningsmanden. Vi skal også tage hånd om ofrene – og deres pårørende.
I dette udspil præsenterer vi seks konkrete forslag, der skal forbedre vilkårene for ofre og pårørende. Samtidig ønsker vi, at personer, der begår grove forbrydelser, i højere grad selv bidrager til finansieringen af hjælpen.
Vi vil styrke ofrenes retsstilling, forbedre adgangen til psykologhjælp og udbygge de civilsamfundstilbud, som allerede gør en forskel. Psykologhjælp til pårørende
Når en forbrydelse rammer, rammer den ikke kun offeret, men også de nærmeste. Derfor skal pårørende til ofre for vold, voldtægt og røveri kunne få tilskud til psykologhjælp.
Det betyder, at fx forældre vil kunne få hjælp, hvis deres barn har været udsat for en alvorlig forbrydelse.
Bedre hjælp til ofre for psykisk vold
Ofre for psykisk vold skal have bedre adgang til psykologhjælp – og mulighed for at tale med en advokat, før de beslutter sig for at anmelde.
Adgangen til juridisk sparring kan gøre en forskel og få flere til at anmelde den psykiske vold til politiet.
Hyppigere brug af konfliktråd
Konfliktråd er et tilbud, hvor en specialuddannet mægler skaber rammer for dialog mellem offer og gerningsmand.
Tre ud af fire ofre oplever det som en positiv og meningsfuld oplevelse.
Vi foreslår:
At politiet fremmer brugen af konfliktråd som en del af hjælpen til ofre.
Nedbring ventetiden i Erstatningsnævnet
Ofre for alvorlig kriminalitet har ret til økonomisk erstatning. Men i dag venter de i gennemsnit to år – og i nogle tilfælde op til syv – på at få deres sag behandlet.
Det er urimeligt.
Vi foreslår:
Et markant og permanent løft i antallet af sagsbehandlere.
Gennemgang og forenkling af dokumentationskrav.
Hurtigere og mere tilgængelig sagsbehandling.
Styrk bistandsadvokatordningen
Bistandsadvokater yder rådgivning og støtte til ofre for kriminalitet – fx i forbindelse med kontakt til gerningsmanden eller erstatningssager.
Men der er mangel på advokater, som ønsker at tage opgaven.
Vi foreslår:
At Justitsministeriet nedsætter en arbejdsgruppe, som skal se på bedre honorering og andre barrierer, så flere vil være bistandsadvokat.
Styrk civilsamfundets tilbud rettet mod ofre
Civilsamfundet spiller allerede en vigtig rolle, når det gælder rådgivning og støtte til ofre for fysisk og psykisk vold.
Vi foreslår:
At støtte og udvide civilsamfundets tilbud, så flere ofre og deres pårørende kan få hjælp – både i akutte og længerevarende forløb.
Finansiering: Gerningsmænd skal betale mere til offerfonden
Personer, der dømmes for kriminalitet, betaler i dag 500 kr. til Offerfonden. Det beløb bør hæves markant for alvorlige straffelovsovertrædelser.
Vi foreslår:
At hæve bidraget til 3.000 kr. for generelle straffelovsovertrædelser.
At se på yderligere forhøjelser for alvorlig kriminalitet som vold, voldtægt og drab.
At beløbet for færdselsforseelser fortsat udgør 500 kr.


---

# Bedre beskyttelse af ofre for stalking, chikane og vold i nære relationer

Source: https://konservative.dk/bedre-beskyttelse-af-ofre

I 2025 har der været et historisk højt antal kvindedrab, og Danmark ligger markant over EU-gennemsnittet, når det gælder andelen af kvinder, der har oplevet fysisk, psykisk eller seksuel vold fra en partner. Det Konservative Folkeparti arbejder for at styrke kvinders værn mod stalking og vold og drab i nære relationer.
Ofre for stalking, chikane og vold i nære relationer skal mærke at loven er på deres side. Derfor skal reglerne for tilhold og opholdsforbud strammes, så hensynet til ofrene vægter højere end i dag. Det skal styrke trygheden og forebygge, at chikane og stalking eskalerer og udvikler sig til vold og partnerdrab. Det handler om at sætte tidligt ind. Og om at sætte offeret først.
Det Konservative Folkeparti foreslår derfor ti tiltag til at beskytte ofre for stalking, chikane og vold i nære relationer:
1. Automatisk tilhold ved vold i nære relationer
Når ofre for vold i en nær relation kontaktes af gerningsmanden, kan det medføre utryghed og retraumatisering. Derfor ønsker Det Konservative Folkeparti, at der automatisk skal tildeles tilhold i forbindelse med en dom, medmindre offeret konkret frabeder sig det.
2. Hurtigere og strengere straf for brud på tilhold
Førstegangsbrud på tilhold giver i dag en bødestraf, der som udgangspunkt skal være på minimum 1.000 kr. Det Konservative Folkeparti foreslår, at bødeniveauet fordobles og forhøjes yderligere afhængigt af forholdets grovhed. I gentagelsestilfælde skal der hurtigere kunne idømmes en ubetinget frihedsstraf.
3. Postnummeret skal ikke afgøre om der gives tilhold
I dag er der store forskelle på, hvor for ofte og hvor hurtigt der tildeles tilhold afhængigt af politikreds. Postnummeret må ikke være afgørende. Det Konservative Folkeparti foreslår, at bevisbyrden for offeret lempes, og at betingelserne for at tildele tilhold udspecificeres i en særskilt bekendtgørelse for at ensarte praksis på tværs af politikredse.
4. Øget anvendelse af strakstilhold
I 2017 blev det gjort muligt at tildele et strakstilhold, som er et kortvarigt tilhold, der gælder, mens der bliver taget stilling til, om der skal gives et almindeligt tilhold. Men redskabet benyttes i begrænset omfang og i 2024 blev der fx kun tildelt otte strakstilhold på landsplan. Det Konservative Folkeparti ønsker, at der også skal kunne gives strakstilhold i nære relationer – herunder også når der er fælles børn.
5. 3-årige opholdsforbud
I dag kan der kun gives opholdsforbud for ét år ad gangen. Det Konservative Folkeparti mener, at grænsen i grove tilfælde hæves til tre år, så ofre for vold i nære relationer i mindre grad skal søge om forlængelse af opholdsforbud, der medfører utryghed og kan være belastende for forurettede, når de skal dokumentere, at opholdsforbuddet stadig er relevant, jf. Lov om tilhold, opholdsforbud og bortvisning § 14.
6. Flere overfaldsalarmer
I dag kan voldsudsatte få udleveret en overfaldsalarm af politiet, men ifølge organisationer på området, er der for få alarmer i politikredsene. Det Konservative Folkeparti mener, at der afsættes midler til flere overfaldsalarmer for at øge trygheden for ofrene og forebygge overfald.
7. Udlån og rådgivning overvågningsudstyr til udsatte
Ofre for stalking kan have svært ved at dokumentere, at de bliver stalket. Det Konservative Folkeparti ønsker derfor, at politiet skal kunne udlåne og rådgive om overvågningsudstyr til personer, som oplever at blive udsat for stalking, så de får mulighed for at dokumentere, når de bliver opsøgt fysisk. Det kan fx være kameraer med bevægelsessensorer, som de kan bruge til at dokumentere, at de bliver opsøgt fysisk. Rådgivning skal også vedrøre, hvordan man selv opdager, at man bliver overvåget af stalkeren via fx apps, fysiske trackere og devices med GPS.
8. Politiet skal kunne give udsatte for stalking og vold tilladelse til tv-overvågning
I dag kan private kun i ekstraordinære tilfælde få tilladelse til tv-overvågning af gade, vej eller lignende, hvor der er almindelig færdsel. Det Konservative Folkeparti mener, at politiet nemmere skal kunne tildele tilladelse til, at personer som er beskyttet af et tilhold eller et opholdsforbud skal kunne opstille tv-overvågning foran fx deres bopæl med henblik på at dokumentere, når gerningsmanden opsøger dem.
9. Bedre viden i politikredsene om vold i nære relationer
Der er brug for mere viden og specialisering i, hvordan man aflæser faresignaler og håndterer vold i nære relationer hos politikredsene. Det Konservative Folkeparti mener, at der afsættes midler til at flere betjente certificeres i relevante risikovurderingsværktøjer på voldsområdet, herunder særligt Spousal Assault Risk Assessment Version 3 (SARA V3) og Stalking Assessment and Management (SAM). Det skal styrke forebyggelsen af vold og drab.
10. Digital indsats mod stalking: IT-rådgivning + Skytsengel-app:
Stalking sker i langt de fleste tilfælde digitalt. Derfor er det afgørende, at der er digital rådgivning til udsatte for stalking. Det Konservative Folkeparti ønsker derfor, at der i regi af politiforliget afsættes 1,8 mio. kroner til Dansk Stalkings Center


---

# Klimasikring af vores kulturarv og bevaringsværdige bygninger Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/klimasikring-af-vores-kulturarv-og-bevaringsvaerdige-bygninger

I Det Konservative Folkeparti ser vi det som en naturlig og vigtig opgave at værne om vores kulturarv. Der findes tusindvis af bevaringsværdige bygninger rundt om i hele Danmark – mange af dem ejet af privatpersoner.
Danmarks kulturarv spiller en uvurderlig rolle i vores nationale identitet og historie. De smukke bygninger, der findes over hele landet, er ikke kun stolte vidnesbyrd om vores fortid – de bidrager også væsentligt til turisme, lokal identitet, skønhed og national stolthed.
Men vi kan ikke tage kulturarven for givet. Det hyppigere og mere ekstreme vejr, der følger med klimaforandringerne, truer vores kulturarv. Skybrud, stormfloder og stigende grundvand kan forårsage alvorlige skader på bygningernes struktur og omgivelser. Her kan vi ikke se passivt til – det er vores pligt som samfund at beskytte og bevare denne arv for kommende generationer.
Derfor præsenterer vi fem konkrete indsatser, som skal beskytte dansk kulturarv og bevaringsværdige bygninger mod blandt andet stormfloder og skybrud:
Pulje til kystsikring i udsatte kommuner
Etableringsstøtte til skybrudssikring af bevaringsværdige bygninger
Forflytningspulje af bevaringsværdige bygninger
Undtagelse af klimasikringsinvesteringer fra det kommunale anlægsloft
National prioriteringsplan til beskyttelse af dansk kulturarv
Pulje til kystsikring i udsatte kommuner
Danmark har mere end 8.500 kilometer kyst, som historisk har haft stor betydning for vores udvikling, selvopfattelse og økonomi. Derfor ligger mange byer og bevaringsværdige bygninger tæt ved kysterne.
Med stigende havvand og hyppigere stormfloder er der behov for at gøre mere for at beskytte vores kulturarv – især i de 51 kommuner, som Kystdirektoratet har udpeget som særligt udsatte.
Vi foreslår:
At der afsættes 150 mio. kr. til en særlig kystsikringspulje med fokus på at beskytte kulturarv og bevaringsværdige bygninger. Midlerne skal udmøntes i samspil med den generelle kystsikring af udsatte områder.
Etableringsstøtte til skybrudssikring af bevaringsværdige bygninger
Langt størstedelen af de bevaringsværdige bygninger i Danmark er private boliger og ejendomme. Der er ofte krav til at bevare bygningens oprindelige udtryk, så kulturværdien bevares.
Samtidig er disse bygninger sårbare over for skybrud og andre ekstreme vejrhændelser. Mange er ikke konstrueret til at modstå de stigende vandmængder, vi oplever som følge af klimaforandringer.
Vi foreslår:
At der afsættes 50 mio. kr. årligt til en tilskudsordning målrettet ejere af bevaringsværdige bygninger, så de kan søge støtte til skybrudssikring af deres ejendom.
Forflytningspulje af bevaringsværdige bygninger
I visse tilfælde er det ikke muligt at klimasikre de områder, hvor bevaringsværdige bygninger er placeret. For at bevare kulturværdien i Danmark kan det derfor blive nødvendigt at flytte bygningerne.
Vi foreslår:
At der etableres en pulje til at flytte bevaringsværdige bygninger i tilfælde, hvor klimasikring ikke er mulig, og der er høj risiko for uoprettelig skade. Kulturministeriet skal vurdere, om en bygning bør flyttes. Der afsættes 150 mio. kr. frem mod 2030.
Undtag klimasikringsinvesteringer fra det kommunale anlægsloft
Kommunale klimasikringsinvesteringer er i dag underlagt det kommunale anlægsloft. Det begrænser mulighederne for lokal finansiering og tvinger kommuner til at vælge mellem klimasikring og fx renovering af børnehaver.
Vi foreslår:
At investeringer i klimasikring undtages fra anlægsloftet. Klimasikring har langsigtede gevinster, og det nuværende system skaber forkerte incitamenter – også når det gælder beskyttelse af kulturarv. Dette forslag løser den udfordring.
National prioriteringsplan til beskyttelse af dansk kulturarv
På trods af de klimatiske udfordringer, Danmark står overfor, findes der i dag hverken et samlet overblik eller en prioritering af, hvordan vi beskytter den vigtigste kulturarv.
Ved at skabe et nationalt overblik kan vi tage ansvar for at beskytte Danmarks historiske arv – og samtidig ruste os bedre til fremtidens klima.
Vi foreslår:
At Kulturministeriet og Miljøministeriet udarbejder en national prioriteringsplan for beskyttelse af dansk kulturarv mod klimarelaterede skader.
Planen skal identificere, hvilke bygninger der er mest udsatte, baseret på både klimarisici og kulturel betydning – både nationalt og lokalt.


---

# Syv forslag til at stoppe vanvidsbilisme Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/syv-forslag-til-at-stoppe-vanvidsbilisme

Ram dem, før de rammer andre
Vanvidsbilisme. Man kan næsten høre uhyggen og alvoren bare ved at sige ordet. Og det er ikke blot et ord – det er noget, der foregår i virkeligheden, ude i trafikken, blandt fodgængere, legende børn og cyklister.
Hvert år bliver omkring 1.000 personer sigtet for vanvidsbilisme, og mange af dem trækker blod, død og lemlæstelse efter sig. Ofte har de mange færdselsovertrædelser bag sig, kører uden gyldigt kørekort og er påvirkede af alkohol eller narkotika. Det er en livsfarlig kombination.
I 2021 blev reglerne for vanvidskørsel strammet. Politiet vurderer, at det har haft en effekt – men med tæt på 900 sigtelser i 2024 er problemet langt fra løst. Det kan og skal vi gøre noget ved.
Derfor præsenterer Det Konservative Folkeparti her syv konkrete forslag, der skal stoppe vanvidsbilister – før de rammer andre.
Definition af vanvidsbilisme
Vanvidsbilisme dækker over:
Kørsel med mindst 200 km/t.
Kørsel med mindst 100 km/t og mere end det dobbelte af den tilladte hastighed.
Spirituskørsel med en promille over 2,00.
Særlig hensynsløs kørsel.
Forsætlig fareforvoldelse mod andres liv eller førlighed.
Uagtsom forvoldelse af betydelig skade under særligt skærpende omstændigheder.
Uagtsomt manddrab under særligt skærpende omstændigheder.
Syv forslag til at stoppe vanvidsbilister
1. Konfiskering af køretøj ved kørsel med frakendt kørekort
I dag skal man tages tre gange i at køre med frakendt kørekort, før politiet kan konfiskere bilen.
Vi foreslår:
At konfiskation af køretøjet sker allerede ved første forseelse. Fra 2021 til 2024 er næsten 200 personer dømt for vanvidskørsel, selvom de allerede havde fået frakendt kørekortet.
2. Hårdere straffe for gentagen kørsel i frakendelsestiden
Straffen for at køre i frakendelsestiden er som udgangspunkt højst 60 dages fængsel – også selv ved gentagelser.
Vi foreslår:
At strafniveauet hæves hurtigere og overstiger 60 dages fængsel, så gentagne overtrædelser får tydeligere konsekvenser.
3. Register over farlige bilister
Leasingselskaber og biludlejere har i dag begrænsede muligheder for at tjekke, hvem de udlejer til.
Vi foreslår:At oprette et register, som giver leasingselskaber adgang til at slå personer op og se, om de er dømt for vanvidsbilisme, har fået frakendt kørekortet eller har mange færdselsovertrædelser.
4. Licensordning for leasingselskaber
Der er fortsat brodne kar i leasingbranchen, som gør det muligt for kriminelle at få adgang til biler.
Vi foreslår:
At indføre en licensordning, så kun godkendte og retskafne virksomheder må drive leasingforretning.
5. Fordobling af straffen for flugtbilisme – fra to til fire år
Vanvidsbilister, der flygter fra ulykker, påtager sig ikke deres ansvar – og forhindrer hurtig hjælp til ofrene.
Vi foreslår:
At flugt fra ulykke straffes hårdere, og strafferammen hæves fra to til fire års fængsel.
6. Al kørsel under påvirkning af narkotika skal kategoriseres som vanvidskørsel
At køre bil på stoffer er i sagens natur vanvid.
Vi foreslår:
At kørsel under påvirkning af narkotika altid betragtes som vanvidskørsel, med de følger og sanktioner, det medfører.


---

# Vi kan stadig nå at klimasikre Danmark Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/vi-kan-stadig-na-at-klimasikre-danmark

Vand i kældre, oversvømmede gader og viadukter, og regnvand, der fosser ind i danske hjem, når skybruddene rammer. Det er ikke scener fra en dyster katastrofefilm, men virkelighed flere og flere steder i Danmark.
Vores vejr har ændret sig mærkbart, det er blevet mere ekstremt, og det skaber store ødelæggelser og skader på bygninger, infrastruktur og helt almindelige menneskers boliger. Når stormen og regnen har lagt sig, skal skaderne fra ødelæggelserne naturligvis udbedres. Men vi skal også blive meget bedre til at forebygge med bedre og mere robust klimasikring.
Noget af det allermest grundlæggende for os mennesker er, at vi kan føle os trygge og sikre i vores hjem. At vi ikke skal gå rundt i en konstant frygt for, at den næste storm river vores tag af, eller om et skybrud ødelægger gulve, møbler eller værdifulde fotoalbums i kælderen. Svært at forsikre sin bolig
Klimaforandringerne betyder desværre, at sandsynligheden for skader i hjemmet på grund af oversvømmelser er stigende, og det medfører, at forsikringsselskaberne ikke længere vil tage ansvaret for skader på bestemte huse, som har en placering med høj risiko for oversvømmelse. I takt med klimaforandringerne, stiger andelen af husejere, som forsikringsselskaberne ikke kan hjælpe. Ifølge en analyse fra Concito er op mod 600.000 helårs- og fritidshuse i risiko for at blive påvirket af stormfloder eller ekstrem regn.
Forebyggelse er vigtigt
I Danmark har vi en skæv fordeling mellem forebyggelse og udbedring af skader. Naturkatastrofer har kostet EU-landene billioner af kroner siden 1980. Og Danmark ligger på en ottendeplads i forhold til skader per indbygger. Alene i 2023 var vi ramt af klimarelaterede skader for over tre milliarder kroner. Et estimat fra COWI anslog i 2017, at om 100 år vil Danmark have udgifter på 43 milliarder kroner til at udbedre skader på grund af oversvømmelser. Hvert år.
I regeringens klimatilpasningsplan er der afsat 1,3 milliarder kroner til klimasikring. Det rækker til at udbedre skaderne fra én stormflod, så det siger sig selv, at der skal investeres meget mere i at klimatilpasse Danmark. Stort set alle de afsatte midler i klimatilpasningsplanen går til beskyttelse af vestkysten. Det efterlader et stort problem i forhold til at løse udfordringerne med højtstående grundvand i byer, hvor tusindvis af boligejere bor.
Vi kan stadig nå at klimasikre Danmark
I Det Konservative Folkeparti tager vi klimaforandringerne alvorligt. Derfor præsenterer vi dette klimasikringsudspil, hvor vi kommer med flere konkrete tiltag til, hvordan vi klimasikrer Danmark bedre. Hvis vi kun udbedrer skader og ikke tilpasser os fremtidens vejr, bliver regningen for stor. Vi foreslår at lave en ny klimatilpasningsplan, hvor vi bruger ressourcer på at udpege risikozoner for at sikre, at vores forslag har den største effekt.
Vi mener også, at Stormflodsordningen trænger til en opdatering, da mange danskere oplever, at de ikke bliver dækket af ordningen, fordi den kun dækker 20-årshændelser. Vi foreslår desuden to puljer, som skal hjælpe danskerne med at klimasikre deres huse eller flytte dem, hvis klimasikring ikke er muligt. Og vi vil give bedre mulighed for lån til klimasikrende tiltag og stille krav til fremtidens nybyggeri.
På kort sigt sætter vores plan ind mod de umiddelbare og akutte udfordringer, som helt almindelige danskere oplever netop nu. Det giver os samtidig tid til at lægge en plan, der på langt sigt skal bevare Danmark, som vi kender det. Det kommer til at kræve seriøse prioriteringer de næste mange, mange år. Hvis vi bare lader stå til, så ser de næste generationer ind i regninger på op mod 500 milliarder kroner og et totalforandret danmarkskort, hvor kyster og natur er ødelagt.


---

# Grønlandsspørgsmålet er ikke et spørgsmål | Det Konservative Folkeparti %

Source: https://konservative.dk/groenlandsspoergsmaalet-er-ikke-et-spoergsmaal

Udtalelser fra den amerikanske Trump-administration om at ville overtage Grønland har vakt opsigt og bekymring i Danmark det seneste år. Siden årsskiftet er diskussionen endnu engang blusset op og denne gang med fornyet styrke.
I disse dage er der konstant udvikling i sagen, men Politisk Horisont har talt med udenrigspolitisk ordfører Helle Bonnesen morgenen efter at en officiel udmelding fra Det Hvide Hus slog fast, at det er USA’s målsætning, at ”overtage Grønland”.
”Det er en alvorlig sag, der vækker mange følelser i både Grønland, Danmark og tilsyneladende også i USA,” lyder det fra Bonnesen tirsdag morgen d. 7. januar 2026.
Hun understreger imidlertid, at Det Konservative Folkepartis holdning til sagen er klar.
”Grønland er fuldt og helt en del af Kongeriget Danmark. Grønlands fremtid er et internt anliggende i Kongeriget Danmark, og modsat hvad Det Hvide Hus og visse stemmer i selvstændighedsdebatten forsøger at tegne et billede af, så er Grønland ikke på vej ud af Rigsfællesskabet. Naalakkersuisut har ikke gjort brug af de muligheder, som Selvstyreloven siden 2009 har givet Grønland for at opnå selvstændighed – og indtil de gør det, vil de være en del af Danmark. Derfor er det vigtigt, at vi får sagt klokkeklart fra over for USA, når de på den måde truer kongerigets territoriale integritet,” siger hun yderligere.
Bonnesen understreger, at situationen er alvorlig, ikke mindst fordi udmeldingerne kommer fra Danmarks tætteste allierede.
”Vi har altid stået side om side med amerikanerne, og netop derfor er det både uforståeligt og bekymrende, når der fra amerikansk side sås tvivl om Danmarks suverænitet og rigsfællesskabet,” siger udenrigsordføreren.
”Det er uacceptabelt og sårende. Ikke mindst når vi tænker på de danske soldater, som mistede livet eller blev såret i Afghanistan, fordi vi selvfølgelig stod klar da amerikanerne bad om vores militære støtte,” fortsætter hun.
Helle Bonnesen insisterer dog samtidig på, at vi husker nuancerne.
”Amerikanerne har siden Anden Verdenskrig haft nærmest ubegrænsede muligheder for at udstationere soldater og oprette militære baser på grønlandsk jord. Jeg håber, at en øget fælles tilstedeværelse kan være en vej ud af krisen, selvom Trump virker stålsat i sine urimelige krav. Et stærkt arktisk fokus er vigtigt for hele NATO” siger hun videre.
Ifølge Helle Bonnesen er det afgørende, at Danmark, Grønland og Færøerne står sammen i en tid med stigende international uro.
”Rigsfællesskabet bygger på respekt og fællesskab. I en verden med voksende stormagtskonflikter er sammenholdet mellem Danmark, Grønland og Færøerne vigtigere end nogensinde,” fastslår hun.


---

# Leder: Man kan ane en blå regering i horisonten | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/leder-man-kan-ane-en-blaa-regering-i-horisonten

4. januar 2026
I år skal der afholdes folketingsvalg, og det begynder at se rigtig godt ud for det borgerlige Danmark. Til kommunalvalget gik de blå partier samlet frem med fem procentpoint, og flere målinger har vist et rent blåt flertal. Det giver grund til optimisme på Danmarks vegne, og det giver os den kampgejst, der skal til i et valgår.
For forestil dig lige, hvor skønt det ville være, at Danmark igen fik en borgerlig regering. Frihed, tryghed og ansvarlighed i en god blanding, der sætter borgeren før systemet. Jeg tror på det. Og jeg håber på det.
Der er nemlig masser af områder, som kalder på solide borgerlige løsninger. Tag bare dansk økonomi. Nu har vi i den indeværende regeringsperiode vænnet os til et råderum, som bare bliver opjusteret igen og igen. Det har sikkert været meget rart for SVM-regeringen at kunne bruge løs af danskernes penge uden at skulle prioritere eller reformere. Men det er også en doven form for politik.
For sandheden er, at råderummet alene er en forventning om, hvad vi tjener i fremtiden. Det er ikke en sandhed mejslet i granit – snarere tværtimod. For resten af verden står ikke stille. Lige nu sænker man selskabsskatter og øger sin konkurrenceevne i de fleste europæiske lande, mens vi i Danmark efterhånden har haft reformtørke på det økonomiske område i årevis. Det betyder, at vi risikerer at blive overhalet af andre – og det kommer til at koste på bundlinjen.
Det betyder ikke bare, at vi bliver fattigere. Det betyder også, at vi får langt, langt sværere ved at gennemføre den forsvarsmæssige oprustning, som er nødvendig. Der foreligger nemlig ikke nogen langsigtet finansiering for Forsvaret, og indtil videre har det store råderum givet os mulighed for at afsætte mange milliarder til Forsvaret, uden at pengene skulle findes andetsteds. Det er ikke sikkert, at fremtiden er lige så lys. Derfor er der brug for ansvarlig, økonomisk politik.
Og derfor er der brug for en ny regering, som tør tage fat og gennemføre en række reformer, som gør Danmark rigere, stærkere og mere konkurrencedygtigt. Det kan blå partier. Vi kan også sætte handling bag ordene, når det gælder udlændingepolitikken, skære i bureaukratiet, sænke skatterne og give danskerne flere penge mellem hænderne, sikre en ansvarlig klimasikring, fjerne forbuddet mod kernekraft, give danskerne mere frihed og valgfrihed og meget, meget mere.
Vi får selvfølgelig ikke en blå regering, hvis ikke Venstre vender hjem til blokken. Derfor har jeg også brugt meget tid på at forsøge at genrejse VK-aksen i dansk politik. Heldigvis fornemmer jeg, at der også er appetit på et tæt samarbejde hos vores venner i Venstre. Det er godt, for sammen med Venstre har vi historisk stået for ansvarlig og ordentlig politik, som har gjort Danmark til et rigere, stærkere og bedre land.
Det skal vi også i fremtiden – forhåbentlig allerede i en blå regering lidt senere i år.
Vi er et parti, som ved de seneste to valg har vist, hvor meget vi kan. Nu gælder det folketingsvalget, og jeg er top-klar. Det håber jeg også, at du er.
Godt nytår.
Mona Juul


---

# Traditioner binder os sammen i omskiftelige tider | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/traditioner-binder-os-sammen-i-omskiftelige-tider

26. december 2025
Af Mette Abildgaard (MF), politisk ordfører i Det Konservative Folkeparti
Det har lige været jul, og det har fået mig til at fundere lidt over, hvad traditioner i grunden betyder for os.
Når ”Nisse-Niels” flytter ind hjemme hos os, ved alle i familien, at nu er julen startet. Nisse-Niels er en lille drillenisse, som er gået i arv fra mit barndomshjem, og det er en fast tradition, at han bliver fundet frem fra julekassernes gemmer, og så går han ellers i gang med at lave ballade. Et år pyntede han juletræet med underbukser, og det er ikke noget, man glemmer lige med det samme, når man er seks år og elsker jul.
Fra min mands familie har vi arvet en anden juletradition, nemlig at de voksne altid får et glas champagne juleaftensdag, når vi kommer hjem fra kirke. Og sådan er mange af vores juletraditioner gået i arv fra vores forældre, mens vi også har startet nye traditioner i vores familie, som vi håber, at vores tre børn måske en dag vil tage med i deres voksenliv.
Julen er traditionernes fest, og rundt om nogle af de mere universelle elementer, som juletræ, risalamande, julegaver og julemænd, danser en masse andre små traditioner i de danske familier. De fleste har deres særlige traditioner, som hver især er med til at give os en følelse af at høre til både i familien og den danske, kristne kultur.
Ordet ’tradition’ stammer fra det latinske ’traditio’, som betyder overlevering. Og det er netop, hvad traditioner er: Noget, vi giver videre til næste generation – og som binder os sammen som danskere og nation, på tværs af generationer, aldre, køn og sociale lag. I anledning af julen kan man sige, at traditioner er som en juleguirlande, der hænger mellem generationerne, og for hver generation kommer der et led eller to mere på i form af fortolkninger og nye knopskydninger på de eksisterende traditioner.
Traditioner er nemlig ikke en statisk størrelse. De udvikler sig – også i takt med den tid, vi lever i. I 1800-tallet fastede man fx i forbindelse med advent, fordi man ved at undvære den dejlige julemad skulle længes efter, at højtiden begyndte og samle opmærksomheden om julens åndelige indhold. Det gør vi ikke mere, men selve traditionen med adventskransen har vi stadig. De sange, vi synger, når vi danser om juletræet, har også udviklet gennem tiden. Vi synger nogle af de gode, gamle salmer, men der kommer også nye og mere moderne sange til.
Min pointe er, at der ikke er en facitliste over traditioner, men der er en fællesmængde, og det er de kristne værdier og de højtider, der knytter sig til dem som fx jul og påske.
Vores danske, kristne traditioner er de stærke rødder, vi har brug for i omskiftelige tider. Når fake news vinder indpas, og verdensfreden udfordres, skal vi stå sammen, og vejen til fællesskabet går gennem vores rødder. For vi deler traditioner, normer og sprog, og det er netop i det, vi har til fælles, at vi kan finde sammenhold og styrke. Styrken til at tage ansvar for verden i den tid, vi er her på Jorden. Det er vores ansvar at videregive det bedste fra vores historie og kultur til den tid, der kommer efter os. Så også fremtidens danskere kan kende deres rødder og suge næring fra dem.
Det, der bekymrer mig, er når vi bliver ligeglade med vores rødder og historie: Skal vi ikke bare droppe sangene, der er alligevel ingen, der kan teksterne. Behøver vi juletræ? Kan vi ikke holde juleaften den 23., så vi kan tage til Tenerife den 24.? Også på Christiansborg spirer tendensen frem, og her er regeringens afskaffelse af den kristne helligdag Store Bededag et godt eksempel på, hvordan vi er ved at æde os ind på vores værdier. Lidt hist, lidt her. Det betyder jo ikke noget.
Det danske samfund, Grundloven, højtiderne og vores værdifællesskab hviler på kristne forestillinger, og uden kristendommen forsvinder en del af den lim, der binder Danmark sammen – kulturelt, historisk og etisk.
At holde fast i julens traditioner er derfor også at holde fast i Danmark. Og det er for mig at se ikke ekskluderende, men tværtimod samlende. Ingen er tvunget til at holde jul eller markere påsken, det giver sig selv. Vi lever i et frit land, men jeg bliver bekymret, når vores bærende institutioner som folkeskolen aflyser eller fjerner kristne traditioner som fx julegudstjenesten for at tage hensyn til et mindretal, som ikke abonnerer på danske værdier og kultur. Eller når store virksomheder afskaffer julefrokosten og i stedet kalder det en ”vinterfest”, hvor ingen julesymboler eller -traditioner indgår i et misforstået hensyn og en intention om at inkludere alle.
Det forstår jeg faktisk slet ikke. Jeg er ret sikker på, at hvis jeg flyttede til et andet land, så ville jeg være nysgerrig på deres kultur og traditioner – og som minimum ville jeg respektere dem og på ingen måde forvente, at et helt land omlagde deres traditioner for at få mig til at føle mig velkommen. Sådan tror jeg faktisk, de fleste danskere ville have det.
Der er en tendens til, at alt skal være neutralt og uden særpræg. At vi skal skære de kulturelle kanter til, så intet minder os om den historie, vi kommer af. Men et samfund uden rødder mister let balancen. Det bliver et sted, hvor alt er til forhandling – og hvor traditioner pakkes væk, fordi vi enten er blevet ligeglade eller ikke vil støde mennesker, der har en anden religion.
For mig er vores kristne traditioner hyggelige og dejlige. Og selvom juletiden også kan være lidt presset for en småbørnsfamilie, så ville jeg aldrig undvære den. Men juletraditionerne er også mere end hygge. De er et kulturelt arvesølv, som fortæller os, hvem vi er, og hvad vi står på skuldrene af.
I Det Konservative Folkeparti taler vi ofte om, at stærke rødder giver os evnen til at stå fast, også når verden omkring os forandrer sig. At kristendommen og vores nationale historie har formet vores syn på ansvar, fællesskab og menneskelighed. Det er ikke et tilbageskuende projekt – tværtimod. Det er rødderne, der giver os modet til at strække os mod fremtiden.
Vi skal ikke være bange for at stå ved, at Danmark er dybt præget af en kristen kulturarv. Det betyder ikke, at man skal være troende for at føle sig hjemme her. Det betyder heller ikke, at andre traditioner ikke må eksistere. Men det betyder, at vi skal insistere på, at vores fælles rødder ikke er til forhandling. For uden et fælles ståsted bliver det svært at skabe det fællesskab, vores land bygger på.
Derfor har vi også i Det Konservative Folkeparti foreslået, at kristendomsundervisning i folkeskolen skal være obligatorisk. Fordi det er vigtigt for Danmarks sammenhængskraft, at alle børn tilegner sig en fælles forståelse af det danske samfunds grundlag og de værdier, vores fællesskab hviler på.
Vi skylder vores børn at give dem noget at stå på, så de ved, at de er en del af en historie, der rækker langt tilbage, og som de også skal føre videre. Det er sådan, traditioner lever. Ikke ved at være noget, vi kan udstille på et museum eller høre om i en julekalender fra gamle dage, men ved at blive værdsat, genopdaget og givet videre med omtanke.
Julen er måske det tydeligste eksempel på, hvor vigtigt det er, at vi ikke mister forbindelsen til vores rødder. Midt i gaveræs og praktik er der noget, der kalder os tilbage til en dybere mening. Noget, der minder os om, at vores kultur og vores fællesskab ikke er skabt i går, men vokset frem gennem århundreder. Og det skal vi værne om.
Og apropos julesange, så er Peter Fabers gode, gamle sang ”Sikken voldsom trængsel og alarm” fra 1848 faktisk helt aktuel i dag: Drej kun universet helt omkring. Vend kun op og ned på alle ting. Jorden med, thi den er falsk og hul. Rør blot ikke ved min gamle jul!


---

# Udlændinge | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/udlaendinge

I Danmark har vi gennem de seneste mange år modtaget alt for mange udlændinge, som har vist sig at være svære, hvis ikke umulige at integrere. Vellykket integration afhænger også af, hvor mange, og hvem, der kommer til landet. Derfor er det helt naturligt at have tydelige kriterier for, hvem der kan få mulighed for at komme til Danmark – med fokus på evner, ansvar og viljen til at bidrage til fællesskabet og blive en del af det danske samfund
Danmark er, og skal fortsat være, et sammenhængende fællesskab baseret på et kristent grundlag. Derfor er det ikke nok blot at overholde dansk lovgivning, hvis man ønsker at blive en del af det danske samfund. Alt for mange udlændinge med særligt muslimsk baggrund sætter deres egen religion og kultur over danske værdier som demokrati, ligestilling og ytringsfrihed.
Det skal vi ikke acceptere.
Det Konservative Folkeparti går til valg på at føre en langt mere konsekvent udlændingepolitik.
Konventioner må ikke stå i vejen for at udvise kriminelle udlændinge
I dag står internationale konventionerne i vejen for, at Danmark kan udvise udlændinge, som er dømt for drab, bandekriminalitet og grov vold. Det giver ingen mening og gør, at opbakningen til de konventioner, der er grundlaget for menneskerettighederne og den internationale retsorden, smuldrer. Derfor ønsker Det Konservative Folkeparti at melde sig ud af de dele af konventionerne, som står i vejen for at udvise kriminelle udlændinge.
Konkret vil vi:
Indføre en regel om, at alle udlændinge, som får en ubetinget fængselsstraf, skal udvises
Træde ud af statsborgerretskonventionen, som står i vejen for at tage statsborgerskabet fra udlændinge, som har begået alvorlig kriminalitet
Få et forbehold for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention artikel 8, som gør, at vi ikke kan udvise udlændinge, selvom de har begået alvorlig kriminalitet, på grund af deres tilknytning til Danmark
Flytte udrejsecenter Kærshovedgård til udlandet, så udviste kriminelle ikke skal opholde sig i Danmark til det bliver muligt at hjemsende dem.
Udlændinge skal arbejde og tage danske værdier til sig
Vi skal møde udlændinge med en klar forventning om, at de lærer dansk, arbejder og tager danske værdier til sig. Danmark er et frit demokratisk samfund. Vi må ikke acceptere, at kvindeundertrykkelse, homofobi og jødehad er normen i muslimske miljøer. Det er afgørende for at opretholde et land, der hænger sammen økonomisk og kulturelt.
Konkret vil vi:
Revurdere 5.000 førtidspensioner årligt, herunder for indvandrere fra MENAPT-landene, hvor der er en stor overpræsentation.
Indføre et danskkrav for modtagelse af fuld kontanthjælp.
Afskaffe koranloven, fordi den er et knæfald for islamister.
Forbyde bederum og niqab på alle offentlige uddannelsesinstitutioner.
Styrke hjælpen til LGBT+personer i muslimske miljøer.
Indføre en løbende måling af indvandreres værdier, herunder fx synet på jøder, homoseksualitet, ligestilling og demokrati.
Rive ghettoer ned, hvor der ikke sker fremgang i integrationen.
Udelukke personer, som begår terrorbilligelse og hadforbrydelse mod jøder (og andre grupper) fra permanent opholdstilladelse.
Statsborgerskab er ikke en rettighed
Vi skal passe godt på Danmark. På vores helt særlige sammenhængskraft og de værdier, vores fædreland er rundet af. Derfor er det afgørende, at vi ikke tildeler dansk statsborgerskab i blinde, men kun indfødsret til udlændinge, som tager Danmark til sig og respekterer vores samfundsorden.  Der er alt for mange eksempler på, at vi har givet dansk statsborgerskab til udlændinge, som har begået kriminalitet eller ikke deler danske værdier som demokrati, ytringsfrihed og ligestilling.
Konkret vil vi:
Fjerne den automatiske sletning i kriminalregistret, som gør, at tidligere domme overses ved gennemgangen af ansøgere til statsborgerskab.
Indføre en screening af ansøgere for anti-demokratiske værdier, så vi undgår at tildele statsborgerskab til udlændinge, som sender deres børn på genopdragelsesrejser, går ind for stening af kvinder på grund af utroskab og sætter sharia over grundloven.
Vi skal have international arbejdskraft, men ikke fra alle lande
International arbejdskraft er vigtig for vores velfærd, virksomheder og vækst. Men når der kommer udlændinge til Danmark for at arbejde, skal det ske på en måde, der ikke udfordrer sammenhængskraften i det danske samfund. Derfor skal vi føre en målrettet og realistisk politik for international arbejdskraft.
Konkret vil vi:
Indføre en trafiklysmodel for international arbejdskraft, som gør det næsten umuligt at komme til Danmark fra lande, hvor vi har dårlige erfaringer med integration af udlændinge – for eksempel lande som Pakistan, Libanon og Irak. Til gengæld skal det gøres lettere at komme for at arbejde fra et land, hvor vi har gode erfaringer med integration – fx Canada og USA. Læs mere her: Ny tilgang til international arbejdskraft Det Konservative Folkeparti
Asyl skal søges i tredjelande, og man skal hjem, når krigen er ovre
Vi ønsker et opgør med et asylsystem, som giver ret til ophold i Danmark, hvis folk fra et krigshærget land sætter deres fod på dansk jord efter at have rejst gennem adskillige sikre lande. Ved at hjælpe flygtninge i nærområdet kan vi hjælpe flere for de samme penge og passe bedre på Danmark.
Konkret vil vi:
Flytte al asylbehandlingen fra Danmark til sikre tredjelande uden for EU og hjælpe flygtninge i nærområderne.
Hjemsende flygtninge, når beskyttelsesbehovet ikke længere er til stede – herunder igangsætte tvangshjemsendelser af kriminelle syrere på samme vis som Tyskland har gjort.
Fastholde særloven for ukrainere, så de får hurtigere adgang til at komme i arbejde end andre udlændinge. Ukrainere er eksempler på flygtninge, som skal hjælpes i Danmark, fordi de netop er flygtet fra et nærområde.


---

# En værdig ældrepleje | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/en-vaerdig-aeldrepleje

I Det Konservative Folkeparti ønsker vi en ældrepleje, hvor frihed, fleksibilitet, omsorg og værdighed er i centrum. Ingen skal umyndiggøres, blot fordi man får behov for hjælp. Det skal i det hele taget være lettere at bestemme over eget liv.
Den gode alderdom handler ikke kun om rengøring eller personlig pleje. At have et indholdsrigt liv er meget mere end praktik, og lysten til at bestemme over eget liv forsvinder ikke, blot fordi man bliver gammel.
En værdig afslutning på livet bør også være en naturlig del af ældreplejen. Derfor er en styrket palliativ indsats afgørende for at sikre, at mennesker i livets sidste fase mødes med omsorg, lindring og mulighed for at leve deres sidste tid på deres egne præmisser.
Vi arbejder for at øge omsorgen og respekten for vores ældre, så færre føler sig ensomme, og kvaliteten af ældreplejen forbedres. Det er en mærkesag for os at styrke det frie valg og dermed give ældre bedre mulighed for at bestemme over deres hverdag. Og så skal det være lettere for ildsjæle, der vil byde ind med private alternativer til den kommunale pleje.
Vi skal skabe et system, hvor mennesker kommer før systemet, og hvor omsorgen er personlig og nærværende.


---

# Et stærkt forsvar | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/et-staerkt-forsvar

Vi lever i en stadig mere usikker verden, hvor det ikke er alle, der vil os det godt. Et stærkt forsvar er forudsætningen for et Danmark, hvor vi kan leve i fred og tryghed. Med krig på europæisk grund er vi nødt til at forberede os på, at angrebet en dag kan ramme os. Vi skal være i stand til at forsvare os selv.
Forsvar er lig sikkerhed. For Det Konservative Folkeparti er vores forsvar forudsætningen for alt, vi har kært. NATO er den vigtigste alliance, vi har, og det er afgørende, at vi har vores allierede i ryggen, hvis Danmark bliver angrebet. Der er ikke råd eller tid til at tøve, når det kommer til NATO – vi skal leve op til vores forpligtelser og mere til.
Vi skal stå endnu tættere sammen med vores allierede om vores fælles sikkerhed og de værdier, vi deler – også når det er svært. Der er behov for et opgør med usunde afhængighedsforhold til ondsindede lande, der vil bruge det imod os i en konflikt.
Det Konservative Folkeparti bakker op om den nødvendige genopretning af vores forsvar, der er blevet udsultet og nedprioriteret alt for længe. Vi har arbejdet for at styrke forsvaret længe før, det blev moderne. Vi skal foretage de nødvendige investeringer og prioriteringer, så vi har et forsvar, vi kan være bekendt – både for Danmark og for dem, der tjener i forsvaret.


---

# Bandekriminalitet | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/bandekriminalitet

Det Konservative Folkeparti er garant for en hård linje over for bandekriminalitet. Straf virker, fordi banderne ikke kan begå ny kriminalitet, når de er bag lås og slå. Og fordi vores retsfølelse skal genoprettes, når den er blevet krænket af bandernes forråede og hensynsløse adfærd. Det skal have konsekvenser at vende fællesskabet ryggen og gøre livet utrygt for danskerne.
Det Konservative Folkeparti lavede den første bandepakke i 2009, hvor vi indførte dobbeltstraf for bandekriminalitet. Siden har vi været med i alle de efterfølgende bandepakker, uanset hvem der har været i regeringen.
Vi har blandt andet fået skærpet straffen for at bære våben og begå ydmygelsesvold, ligesom vi har styrket muligheden for at udvise kriminelle udlændinge og udvide myndighedernes værktøjer i bekæmpelsen af bandekriminalitet.
Vi ønsker at fortsætte ad det spor, for det har virket. I Sverige fravalgte man en hårdhændet tilgang over for bander og kriminelle udlændinge. Konsekvensen er, at de i dag har sat europarekord i skuddrab.
Men vi er ikke i mål i Danmark. Bandernes hensynsløse adfærd skal mødes med hårde straffe, der utvetydigt viser samfundets afstandtagen, og banderne skal fortsat presses af myndighederne, hvor det er muligt.


---

# Beredskab | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/beredskab

Danmark skal være klar, når ulykken rammer. Ingen kan forudse fremtiden, men det er ikke en undskyldning for ikke at forberede os på den. I en usikker verden med krig i Europa og klimaforandringer er vi nødt til at forberede os på, at ulykken kan ramme os. Det er ikke umuligt, at fremmede magter vil angribe os, og ekstreme vejrfænomener forårsaget af klimaforandringer betyder, at vi er nødt til at have et stærkt beredskab.
Beredskab og samfundssikkerhed har været nedprioriteret alt for længe, og vi halter langt efter vores nordiske naboer. Der er behov for, at vi prioriterer samfundssikkerhed politisk og i langt højere grad samler planlægningen af beredskabsindsatsen og investerer i det nødvendige udstyr, så vi kan holde Danmark kørende, når uheldet rammer.


---

# Beskæftigelse og pension | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/beskaeftigelse-og-pension

Man skal belønnes for at arbejde hårdt eller for at være den, der får de gode ideer. Derfor er vi også grundlæggende imod topskatten, for topskatten er en straf mod dem, der klarer sig godt.
Det skal kunne betale sig at arbejde, at deltage aktivt på arbejdsmarkedet og tage en uddannelse frem for at være på passiv offentlig forsørgelse. Det er et personligt ansvar at kunne forsørge sig selv og sine nærmeste.
Det offentlige skal holde et sikkerhedsnet under dem, der er midlertidigt ledige, og dem der er mere permanent ledige på grund af alvorlig sygdom. Men offentlig forsørgelse må aldrig blive en sovepude. Det er hverken til gavn for den ledige eller for samfundet. Derfor skal ydelser som dagpenge og kontanthjælp fortsat modsvares af et håndfast krav om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
At være en del af arbejdsmarkedet skal være en positiv fortælling. Derfor skal vi også gøre mere for at mennesker, særligt unge mennesker, ikke parkeres på livslang passiv forsørgelse. Det er en falliterklæring, hvis vi som samfund giver op på mennesker, der har ondt i livet eller er kørt skævt på livets landevej.
De kommende år vil Danmark mangle arbejdskraft. Der bliver flere, der skal på pension, og færre til at tage over. Derfor skal vi arbejde for, at flere i den arbejdsdygtige alder kommer ind på arbejdsmarkedet. Konkret bør efterlønnen afskaffes helt, og man bør se på niveauet for kontanthjælp og dagpenge, så flere får et incitament til at komme i beskæftigelse.


---

# Børn og unge | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/born-og-unge

Familien er det første fællesskab, vi møder, og for Det Konservative Folkeparti er familien helt afgørende for børns dannelse og trivsel. Det er i familien, børn får grundlæggende værdier, traditioner og normer, som udgør fundamentet for et velfungerende samfund. Derfor er det en vigtig mærkesag for os at skabe gode rammer for familielivet, så familierne har friheden til at indrette deres liv på den måde, der passer dem bedst.
Vi mener også, at vi i videst muligt omfang skal hjælpe familier på vej, når det gælder fertilitetsbehandling. For mange er ønsket om børn helt centralt, og her skal vi hjælpe dem, der har svært ved at få børn.
Børn skal have tid til at være børn. Lange skoledage skal ikke forhindre dem i at dyrke fritidsinteresser eller lege med kammeraterne. Samtidig skal de kunne trives i skolen uden frygt for mobning, for ingen børn skal gå hjem fra skole med en knude i maven. Det kræver en folkeskole, der tager børns trivsel alvorligt og griber ind, når der er behov.
Når det handler om juridisk og fysisk kønsskifte af børn under 18 år, er Det Konservative Folkeparti imod. Et fysisk kønsskifte er et meget livsændrende indgreb, og vi mener, at børn skal have lov til at være børn med alle de faser, der nu følger med fra tvivl, nysgerrighed og eksperimenter, uden at det skal føre til et irreversibelt indgreb, som man måske fortryder senere i livet. Det er de voksnes ansvar at passe på børnene.
Vi tror på et generationsansvar, hvor vi ikke alene lærer af tidligere generationer, men også tager ansvar for de kommende. Vi skal sikre, at børnene vokser op med tryghed og stærke værdier, så de kan blive gode borgere i fremtidens Danmark.


---

# Civilsamfund og foreningsliv | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/civilsamfund-og-foreningsliv

Det danske civilsamfund og foreningsliv er enestående og en uvurderlig del af vores fælles kultur. Gennem foreninger, frivilligt arbejde og lokalt engagement skaber vi stærke fællesskaber, hvor ansvar og medmenneskelighed går hånd i hånd. Det Konservative Folkeparti tror på, at civilsamfundet spiller en central rolle i at løse mange af samfundets opgaver – ofte mere effektivt, nært og menneskeligt, end det offentlige kan alene.
Foreningslivet er en kilde til dannelse og udvikling, hvor børn, unge og voksne mødes om fælles interesser og værdier. Det gælder både den lokale fodboldklub, gymnastikforening, aftenskole, sorggruppe eller de fællesskaber, der bekæmper ensomhed.
Vi ønsker at fremme frivillighed og civilsamfundets rolle ved at give foreninger bedre rammevilkår, skære ned på bureaukrati og sikre, at der er plads til den ildsjæl, der vil gøre en forskel. Sammen kan vi styrke det lokale engagement og sikre et Danmark, hvor fællesskabet vokser nedefra – ikke gennem tvang, men gennem frihed og frivillighed.


---

# Energi | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/energi

I Danmark har vi sat nogle ambitiøse målsætninger om grøn omstilling og reduktioner af klimabelastning. De mål skal vi nå. Det kræver en omfattende om- og udbygning af vores energiforsyning.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi en teknologineutral og markedsbaseret omstilling. Det betyder, at staten ikke skal forsøge at udvælge vindere. I stedet er det politikernes opgave at sikre solide rammevilkår og en robust infrastruktur. Kul og olie skal ud. Om alternativet skal være sol, vind eller sågar kernekraft blander vi os ikke i. Så længe energiproduktionen lever op til de højeste standarder for sikkerhed og minimerer belastningen på miljøet og statskassen, så står vi klar med åbne arme.
Når samfundet skal omstilles til at køre på el i stedet for kul og gas, skal borgere og virksomheder også kunne forvente, at der er strøm i stikkontakten. Det kræver, at strømmen produceres af et velovervejet miks af kilder. I dag er kernekraft sat uden for døren inden samtalen overhovedet er startet. Det giver ingen mening. Dansk energipolitik skal baseres sig på fakta og objektive kriterier, ikke frygt og fordomme Der skal fart på den grønne omstilling, og vi er klar til at trykke på speederen.


---

# Erhvervslivets vilkår | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/erhvervslivets-vilkar

Velstand er forudsætningen for velfærd. Uden et stærkt erhvervsliv, der tjener penge, er der ikke råd til alle de ting, vi ønsker at prioritere politisk. Samtidig er det afgørende for Det Konservative Folkeparti, at staten ikke står i vejen for, at driftige og virkelystige danskere kan udleve deres drømme. I Danmark har vi en stærk lønmodtagerkultur og en svag selvstændighedskultur. Det vil vi gerne ændre på.
Danske virksomheder, arbejdspladser og selvstændige skal have konkurrencedygtige vilkår. Det betyder, at regulering skal begrænses til et absolut minimum, at selskabsskatten skal ned, og at der skal være mulighed for at tiltrække arbejdskraft og kapital. Det er ikke bare godt for eksisterende virksomheder, det gør det også lettere for alle dem, der drømmer om at starte selv. Iværksættere skaber fremtidens væksteventyr; dem skal vi passe godt på.
Det seneste årti har næsten halvdelen af væksten været drevet af stigninger i kvalificeret udenlandsk arbejdskraft. Flittige udlændinge, der ønsker at indgå i det danske samfund og lægge deres arbejdskraft i danske virksomheder, skal vi byde velkomne. Derfor skal virksomhedernes mulighed for at tiltrække international arbejdskraft styrkes.


---

# Et sundhedsvæsen for alle | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/et-sundhedsvaesen-for-alle

I Det Konservative Folkeparti kæmper vi for et sundhedsvæsen, hvor alle har lige adgang til behandling, uanset størrelsen på pengepungen. Uanset hvor i landet man bor, skal der være adgang til en læge og tilstrækkelig lægedækning. Ingen skal opleve, at geografien står i vejen for den hjælp, de har brug for. Samtidig må ventelisterne ikke være for lange. Man skal hurtigt kunne få hjælp, når man har brug for det.
Vi mener, at sundhedsvæsenet skal være bygget på respekt for det enkelte menneskes behov og ønsker, og at alle skal have mulighed for at træffe egne valg gennem hele livet. Derfor arbejder vi for at styrke det frie valg. Alle skal kunne få den behandling, de har brug for, med mulighed for at vælge selv.
Vi tror på, at et stærkt samfund skal måles på, hvordan vi behandler vores svageste. Derfor skal borgere med handicap have den nødvendige hjælp og støtte, så de kan leve et liv med kvalitet og værdighed. Samtidig er det afgørende at opnå ligestilling mellem fysisk og psykisk sygdom, så psykiatriske patienter kan få samme adgang til behandling som andre patienter.
For Det Konservative Folkeparti er det en grundlæggende værdi at tage ansvar for hinanden, og det kræver, at vi prioriterer flere ressourcer til sundhed.


---

# Folkeskole og uddannelse | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/folkeskole-og-uddannelse

Vores børn er det allervigtigste, vi har. De skal have mulighed for at folde deres talenter og ambitioner ud. Uddannelsessystemet skal både kunne rumme og løfte dem, der har det sværest, og give udfordring og plads til de allerdygtigste. Folkeskolen er desuden en central kulturbærende institution, der kan sikre sammenhængskraft og dannelse. Det er afgørende, at vores børn lærer vores historie og kulturarv at kende. Det Konservative Folkeparti insisterer på, at uddannelsessystemet skal være kendetegnet af den højest mulige faglighed og dannelse. Inden for rammen af en stærk faglighed skal der være mest mulig lokal frihed til at indrette undervisningen på den måde, der fungerer bedst på den enkelte skole.
Vi lever godt af at være et videnssamfund. Det skal vi fortsat styrke og udvikle, og vi skal have en høj kvalitet i vores uddannelsessystem med et stærkt fokus på de naturvidenskabelige fag. De videregående uddannelsesinstitutioner skal have mulighed for at kunne tiltrække internationalt talent og bedrive forskning i verdensklasse. Vi ser ikke solid grundforskning og samarbejde med erhvervslivet som konkurrerende mål. Kun ved at give plads til den frie forskning kan vi fastholde den strøm af gode ideer, der har gjort Danmark til et af verdens mest velstående lande.


---

# Integration | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/integration

I Danmark har vi gennem de seneste mange år modtaget alt for mange udlændinge, som har vist sig at være svære, hvis ikke umulige, at integrere. Det viser sig i beskæftigelses- og kriminalitetsstatistikkerne. Vellykket integration afhænger også af, hvor mange, og hvem, der kommer til landet. Derfor er det helt naturligt at sortere dem, der ønsker at komme til Danmark på, hvilke evner de har, og hvor villige de er til at bidrage til fællesskabet og blive en del af det danske samfund.
Danmark er, og skal fortsat være, et sammenhængende fællesskab baseret på et kristent grundlag. Derfor er det ikke nok blot at overholde dansk lovgivning, hvis man ønsker at blive en del af det danske samfund. For Det Konservative Folkeparti er folks ret til at tro, tænke og tale frit fundamental. Det skal respekteres og anerkendes af alle, som kommer hertil. Det betyder, at nye medborgere, som viser sig ikke at kunne håndtere det ansvar, ikke har noget at gøre i Danmark.
Vi vil ikke acceptere, at udlændinge kommer her til landet for at udnytte vores velfærdssystem eller for at begå kriminalitet. Det vil vi heller ikke acceptere for danske medborgere. Men det er en skærpende omstændighed, hvis man er gæst her i landet, at man ikke kan opføre sig ordentligt.
Som det ser ud nu, kan alle, der kommer hertil, søge asyl i Danmark. Det er uholdbart. Vi ønsker al asylbehandling flyttet uden for Danmarks grænser, ligesom vi mener, at der skal etableres et udrejsecenter på samme vis, som udlændinge, der afsoner deres straf i Kosovo.


---

# Klima | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/klima

I Det Konservative Folkeparti tager vi generationsansvar. Det betyder blandt andet, at vi tager ansvar for at give vores klima, natur og miljø videre til næste generation i mindst lige så god stand, som vi modtog det. På klimaområdet betyder det, at vi har en enorm opgave i at omstille produktion og forbrug. Vi tror ikke på dommedagsprofeter: Når vi samarbejder med virksomheder, og danskerne og tør træffe de svære politiske valg, skal vi nok komme i mål.
En høj og ensartet afgift på CO2-udledning er både samfundsøkonomisk optimalt og det eneste rimelige, men det er meget afgørende for os, at en afgift ikke bliver en pengemaskine for staten – pengene skal tilbage til erhvervet. Ved at lægge en afgift på forurening sikrer vi incitament til forskning og udvikling, uden at staten skal gøres til dommer over hvilke teknologier, der har mest potentiale.


---

# Klimasikring | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/klimasikring

Danskerne skal kunne være trygge i deres hjem. Det er en konservativ grundsætning. Ofte har vi talt om truslen fra bander, terrorister eller slyngelstater. Men det stadigt vildere vejr har vist, at naturen også kan true, hvis vi ikke tager vores forholdsregler. Forskere og fagfolk har gentagne gange påpeget, at flere hundredetusinde danske hjem kan komme til at stå under vand, hvis vi ikke får klimasikret Danmark. Fremtidens oversvømmelser og storme bliver kun kraftigere og mere hyppige. Det skal vi tage seriøst.
Klimapolitik har længe handlet om CO2. Det er fornuftigt, men det kan ikke stå alene. I Det Konservative Folkeparti er vi klar til at investere massivt i tiltag, der sikrer danskernes tryghed. Samtidig skal der ryddes op i forældede regler og bureaukrati: Det skal ikke være statsligt papirarbejde, der står i vejen for rettidig klimasikring.
Vi skal klimasikre Danmark, for vi kan stadig nå det.


---

# Kunst, kultur og kirke   | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/kunst-kultur-og-kirke

I Danmark skal vi værne om vores sprog, historie og værdier. Det gælder værdier som ytringsfrihed, ligestilling og personlig frihed, som vi deler med andre liberale demokratier. Og det gælder det særegent danske som vores modersmål, litteratur, kunst, musik og traditioner. Det kan vi som en lille nation i en globaliseret verden ikke tage for givet.
Derfor skal vi værne om institutioner som Kongehuset og Folkekirken, som er en del af vores kulturarv, og som forbinder os med fortiden og på tværs af generationer. Konservative mener, at vi skal støtte dansk musik, teater, litteratur og medier, som har vanskeligt ved at overleve på markedsvilkår i et lille land, men som er vigtige for vores kultur, offentlighed og demokrati.
Overfor dem som kommer til Danmark fra andre egne af verden, skal vi turde stille krav og være tydeligere om vores værdier, end vi er i dag. Det er rimeligt at forvente, at man tager Danmark til sig og ikke sætter sin egen religion, sæder og skikke over de danske. Hvis man sætter sin egen religion over demokrati, ligestilling og personlig frihed, hører man ikke til i Danmark.
Det danske sprog spiller en afgørende rolle som kulturbærer og som kulturelt samlingspunkt. Sprog og kultur kan ikke adskilles, og dansk giver alle danskere en fælles referenceramme, som alle, der skal have mulighed for at opholde sig i Danmark i længere tid, skal mestre. Det Konservative Folkeparti ønsker således også at værne om det danske sprog og sikre, at det også i fremtiden udvikler sig og har mulighed for at fungere i alle dele af samfundslivet, også i uddannelsessystemet.
TV og radio er vigtige formidlere af dansk sprog og kultur. Statens rolle i de elektroniske medier skal mindskes, men det vil fortsat være vigtigt med en stærk, offentlig finansieret public service-institution, som skal fokusere på det udbud, som de kommercielle udbydere ikke kan levere, herunder troværdig, mangefacetteret nyhedsformidling, gode børneprogrammer og formidling af dansk kultur, historie og kristendom.


---

# Lov og orden | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/lov-og-orden

Uden et stærkt retsvæsen forsvinder grundlaget for et trygt samfund. Borgerne skal kunne forvente, at myndighederne er der for dem, når de er ofre for en forbrydelse, og de skal ikke vente flere år på at få en sag for domstolene. Derfor arbejder vi for at styrke politi, anklagemyndighed, domstole og kriminalforsorg.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at kriminalitet har mærkbare konsekvenser. Det gælder for bander, voldsmænd, vanekriminelle og alle andre, der bryder loven. Derfor skal der slås hårdt og konsekvent ned på kriminalitet. Men der skal også være mulighed for at komme tilbage til samfundet igen og bidrage positivt, når man har afsonet sin straf. Derfor arbejder vi både for hårdere straffe og bedre resocialisering i fængslerne.
De, der vælger at leve på den forkerte side af loven skal retsforfølges effektiv og konsekvent. De, der lever på den rette side af loven, skal leve frit, trygt og sikkert.


---

# Miljøkriminalitet | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/miljokriminalitet

Miljøet og naturen er fundamentet for vores fælles fremtid. Rent drikkevand, jord uden kemikalier, smuk natur og en rig biodiversitet er afgørende for vores helbred og livskvalitet. Vi har derfor et ansvar over for kommende generationer for at passe på naturen og det miljø, vi giver videre.
I dag tager vi desværre ikke den opgave alvorligt som samfund. Vi ser, at alvorlige miljøforbrydelser blot resulterer i bøder, som ofte er mindre end den gevinst, der er opnået med kriminaliteten. Der svindles med miljørapporter, og giftigt affald skaffes af vejen på ulovlig vis uden konsekvenser.
Det Konservative Folkeparti ønsker at styrke bekæmpelsen af miljøkriminalitet. Vi ønsker en mere systematisk indsats fra myndighederne og øget brug af fængselsstraf, så det har konsekvenser, når man tilsidesætter vores fælles natur for egen vinding.


---

# Mindre bureaukrati | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/mindre-bureaukrati

Offentligt bureaukrati koster danskerne flere milliarder hvert år. Iværksættere og selvstændige lænkes til skrivebordet, når de hellere ville ud at skabe værdi for deres kunder og for samfundet. Det er uacceptabelt, at statsligt papirarbejde skal slukke skaberlysten hos driftige danskere.
Alle regeringer siden Poul Schlüter har haft som målsætning at begrænse bureaukratiet. Alligevel er regelbyrden kun vokset. Derfor har Det Konservative Folkeparti foreslået at indføre et bindende bureaukratiloft, der begrænser udgifterne til offentlig administration og ledelse.
Den model bruger vi allerede til udgiftsstyring af anlægsudgifter og overførselsindkomster ligesom en parallel model er indarbejdet i klimaloven. Det er på tide, at vi tager bureaukratiet lige så seriøst.


---

# Natur og biodiversitet | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/natur-og-biodiversitet

Danmark er ikke verdens største land, og det betyder, at der er kamp om pladsen. Det er en kamp, som naturen historisk har tabt. Vi har ikke har været gode nok til at passe på vores natur, og derfor er der meget lidt beskyttet natur i Danmark. I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vi skal blive bedre til at passe på vores natur, vores kyster, vores skove og vores farvande.
Vi vil genoprette naturlige landskaber, der er gået tabt, fordi vi skylder kommende generationer at give den danske natur videre i en bedre tilstand, end da vi overtog den. Helt konkret arbejder vi for mere beskyttet natur til lands og vands i Danmark, og vi vil begrænse kvælstofudledningen, der forurener vores havmiljø. Det skal vi gøre, fordi vi ønsker et rigt og mangfoldigt dyreliv, mere biodiversitet, ren luft og rent drikkevand.


---

# Skatter og afgifter | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/skatter-og-afgifter

Danskerne ved bedst selv, hvad der skaber værdi for dem. Det Konservative Folkeparti vil altid foretrække det lavest mulige skattetryk.
Dermed får familierne mulighed for at bestemme, hvordan de selv vil prioritere. Samtidig er det afgørende, at skattesystemet forsimples. I dag er der en overflod af skattesatser, fradrag og afgifter, der gør, at alt for mange ikke forstår deres selvangivelse. Det er ikke rimeligt. Særligt boligskatterne har alt for længe plaget sagesløse danskere med uigennemsigtige vurderinger og rigide systemer.


---

# Statsborgerskab | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politik/statsborgerskab

Vi skal være forsigtige med at give ophold og statsborgerskab til udlændinge, der kommer hertil, for langt fra alle udlændinge er en berigelse for Danmark. Derfor ønsker vi også strammere krav for permanent ophold, dansk indfødsret, og så mener vi, at langt flere skal udvises, når de begår kriminalitet.
Vi skal passe rigtig godt på Danmark og på vores helt særlige fælles sammenhængskraft og de værdier, vores fædreland er rundet af. Derfor fører Det konservative Folkeparti en konsekvent udlændingepolitik.
Det må aldrig ske, at en kriminel udlænding får dansk statsborgerskab. Vi vil meget gerne give statsborgerskab til dem, som har vist, at de vil Danmark. Men vi vil ikke uddele statsborgerskab i blinde, og kriminalitet må aldrig blive belønnet med et dansk pas.
Vi mener, at dansk statsborgerskab er det fineste, man kan få. Men det er også det dyrebareste, vi kan give.


---

# Gør affaldssorteringen smartere ikke mere besværlig | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/goer-affaldssorteringen-smartere-ikke-mere-besvaerlig

5. november 2025
Danskerne tager ansvar for klimaet og miljøet. Vi sorterer vores affald, vi genanvender, og vi tænker over vores forbrug. Det skal vi blive ved med. Men vi skal også bruge teknologien og sund fornuft, så indsatsen bliver både grønnere og nemmere.
I dag skal danskerne sortere affald i op til ti forskellige fraktioner derhjemme. Det er besværligt for borgerne og dyrt for samfundet. En opgørelse fra Frederiksberg Kommune viser, at det kan koste op mod til 23.500 kr. at spare ét ton CO₂ ved husstandssortering af plast. Samtidig viser erfaringer, at moderne centralsortering kan gøre arbejdet bedre og billigere. En analyse fra 1spand.nu viser, at central affaldssortering er både billigere og mere effektiv og kan spare samfundet ca. 1,5 mia. kr. årligt.
Derfor mener Det Konservative Folkeparti, at staten skal sætte de grønne mål, men lade kommunerne bestemme vejen derhen.
Kommunerne skal have frihed til selv at vælge, om affaldet skal sorteres i hjemmet, centralt på moderne anlæg eller gennem en kombination. For løsningen i København er ikke nødvendigvis den samme som i Kerteminde.
Når teknologien kan gøre arbejdet smartere, skal vi ikke tvinge folk til at bruge tid på at balancere med fire-fem skraldeposer hver morgen. Vi skal gøre det nemt at være grøn uden at slække på ambitionerne.
Det er sund fornuft. Det er konservativ miljøpolitik.


---

# Niels Flemming Hansen | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politiker/niels-flemming-hansen

Om Niels Flemming
Niels Flemming Hansen (f. 1974) er forretningsmand, familiefar og konservativ politiker med rødder i Vejle og begge ben solidt plantet i dansk erhvervsliv. Han blev valgt til Europa-Parlamentet i juni 2024 og arbejder i dag for at styrke danske interesser og virksomheder i EU – med særlig fokus på økonomisk ansvarlighed, frihandel og grøn omstilling drevet af innovation.
Han er opvokset i Vejle, hvor han bor i dag med sin kone og deres børn. Politik og samfundsengagement har været en naturlig del af livet, ikke mindst som søn af tidligere transportminister Flemming Hansen. Men Niels Flemming har selv gået vejen – fra læretid på en skofabrik i Tyskland til købmandsskole i Kolding og videre til lederstillinger i det private erhvervsliv.
Siden 2008 har han stået i spidsen for familiefirmaet Holst Sko, der driver en række butikker i Danmark. Han er medejer af virksomheden sammen med sin bror og har mange års erfaring med drift, ledelse og jobskabelse i detailbranchen.
Fra 2019 til 2024 repræsenterede han Sydjyllands Storkreds i Folketinget, hvor han bl.a. arbejdede med erhvervspolitik, infrastruktur og grøn vækst. I Europa-Parlamentet fortsætter han sin indsats for at skabe bedre vilkår for danske virksomheder, sikre en balanceret grøn omstilling og bevare et stærkt, frit og trygt Europa.
EPP-gruppen
Det Konservative Folkeparti er en del af EPP-gruppen (Det Europæiske Folkeparti), som samler centrum-højre partier fra hele Europa. Her arbejder han for mere europæisk fokus på konkurrencekraft, sikkerhed og et velfungerende indre marked, der skaber arbejdspladser og velstand – ikke bureaukrati.


---

# Skattereglerne er nu så komplicerede, at hver 3. dansker snyder sig selv i skat. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/skattereglerne-er-nu-saa-komplicerede-at-hver-3-dansker-snyder-sig-selv-i-skat

I den virkelige verden burde du kunne stole på Skat.
Men i dag er reglerne så komplicerede, at kun eksperter forstår dem. Omkring en million ud af de tre millioner danskere, der har et job, går glip af fradrag, viser tal fra TaxHelper. Det er billedet på et system, som ikke længere er til for borgernes skyld.
I Det Konservative Folkeparti vil vi forenkle skattereglerne, så alle kan forstå dem.


---

# Regeringen har ansat flere tusind bureaukrater. Du betaler deres løn. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/regeringen-har-ansat-flere-tusind-bureaukrater-du-betaler-deres-loen

I den virkelige verden ville man aldrig spilde penge på unødvendigt bureaukrati.
Men i dag bliver alt for mange skattekroner spildt på administration og skrivebordsøvelser. Alene mens Mette Frederiksen har været statsminister, er der blevet ansat over 16.000 nye administrative medarbejdere i staten, viser en opgørelse formidlet af CEPOS.
I Det Konservative Folkeparti vil vi bruge færre penge på bureaukrati. Og flere penge på dig.


---

# Staten bruger flere penge på førtidspension end på hele Forsvaret.  Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/staten-bruger-flere-penge-paa-foertidspension-end-paa-hele-forsvaret

I den virkelige verden er det en helt forkert prioritering.
I Danmark er over 250.000 danskere på førtidspension, viser Beskæftigelsesministeriets tal. Det kostede over 54 mia. kroner alene i 2024. Det er flere penge, end vi brugte på hele Forsvaret samme år, viser tal fra Finansministeriet.
I Det Konservative Folkeparti vil vi have et opgør med systemet, så flere kommer i arbejde og færre på offentlig forsørgelse.
Kilde:
Nøgletal for førtidspension, fleksjob og ressourceforløb
Offentlige udgifter fordelt efter formål
Udgifter til indkomstoverførsler


---

# 12 nye vindmøller i 2024. Det er kun regeringen, der kalder det grøn omstilling. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/12-nye-vindmoeller-i-2024-det-er-kun-regeringen-der-kalder-det-groen-omstilling

I den virkelige verden kalder vi det uambitiøst.
Regeringen har udskudt eller aflyst et hav af vindmølleprojekter, og i 2024 lykkedes det kun at opsætte 12 vindmøller, viser en opgørelse fra Green Power Denmark. Det er utilstrækkeligt, hvis vi skal nå i mål med den grønne omstilling.
I Det Konservative Folkeparti vil vi lade de private virksomheder komme til, så de kan producere grøn energi til dig.


---

# Bandemedlemmer går på bistand. Du går på arbejde. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/bandemedlemmer-gaar-paa-bistand-du-gaar-paa-arbejde

I den virkelige verden burde de ikke få en krone.
Halvdelen af alle bandemedlemmer får mindst én form for offentlig forsørgelse som sygedagpenge, førtidspension eller kontanthjælp, viser en opgørelse fra National Enhed for Særlig Kriminalitet.
I Det Konservative Folkeparti vil vi tage skattekronerne fra bandemedlemmerne og stille dem til ansvar.


---

# Et lille tip til regeringen: Velfærd kommer ikke af høj skat. Men af høj vækst. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/et-lille-tip-til-regeringen-velfaerd-kommer-ikke-af-hoej-skat-men-af-hoej-vaekst

I den virkelige verden skal pengene tjenes, før de bruges.
Danmark er fuld af dygtige iværksættere og virksomheder, som skaber vækst og velstand i Danmark. Uden dem, ingen velfærd.
I Det Konservative Folkeparti vil vi fjerne bureaukrati og sænke skatterne, så virksomhederne kan blive ved med at tjene penge til Danmark.


---

# Klimaet tåler ikke mere varm luft. Slet ikke fra regeringen. Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/klimaet-taaler-ikke-mere-varm-luft-slet-ikke-fra-regeringen

I den virkelige verden skal der handling bag ordene.
Regeringen er dygtig til at lave pressestrategier, men når det kommer til stykket, lader det til at de grønne ambitioner er små. Klimaministeren tilbageholder vigtige oplysninger om forsinkede sager og regeringen ikke kan blive enige om mål om at udfase kulsorte gasfyr i Danmark. Det hjælper ikke klimaet. Tværtimod.
For Det Konservative Folkeparti er det hjerteblod at vi skal i mål med den grønne omstilling, gøre os uafhængig af russisk gas og vi har en konkret plan for kernekraft og klimasikring.


---

# Dannelse i folkeskolen er ikke noget, man lige drysser på, som man drysser krymmel på en softice Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/dannelse-i-folkeskolen-er-ikke-noget-man-lige-drysser-paa-som-man-drysser-krymmel-paa-en-softice

I april kom den socialdemokratiske undervisningsminister med en melding, som jeg først blev overrasket over, så rigtig glad for og derefter ret skuffet over. Ministeren vil ved hjælp af en lovændring genindføre, at det hedder et ”skolebibliotek” og ikke et ”Pædagogisk Læringscenter” eller PLC, som det åbenbart er kommet til at hedde i dag.
Min indledende overraskelse udsprang af min uvidenhed, det indrømmer jeg. For jeg anede ikke, at det ikke længere hed et skolebibliotek, der hvor eleverne søger hen for at låne bøger på deres skole. Det skyldes nok, at jeg hverken har været ordfører på skoleområdet eller selv har haft børn i den danske folkeskole. Men så blev jeg glad, for det er da indlysende, at det selvfølgelig skal hedde et skolebibliotek. Det kunne lige så godt være en ide, der var groet i en konservativ baghave. Da jeg så læste lidt mere om ministerens ambitioner, blev jeg skuffet. For det var kun et navneskifte, han ønskede. Navne og ord betyder noget, men det kan jo ikke stå alene, hvis det, der er under navnet, er gået i stykker.
Det bliver lidt de tomme tønder, der buldrer, når ministeren ikke graver dybere og også kigger på, hvad et skolebibliotek så skal kunne. Hvad er der bag døren? Er der en uddannet skolebibliotekar, der kan inspirere og udfordre eleverne til at lade sig rive med af litteraturens magi, eller som kan vise, hvordan man finder kilder til en opgave, man skal skrive eller lige ved, hvilken fagbog, der kan give mere viden om Romerriget? Er der en duft af de bøger, der står side om side fra gulv til loft på hylderne? Er der verdenskort, tidsskrifter og magasiner? Eller er det stadig ”PLC”, man møder? Hvor der kun er digitale læremidler og en række computere til at spille på, og hvor man måske selv bare skal slå tingene op på Google, fordi det er nemmere.
På mange måder er historien om undervisningsministerens navneændring et billede på alt det, der er galt med folkeskolen: Der bliver fundet lappeløsninger her og der, men hullet er blevet så stort, at det ikke rigtig hjælper med de små lapper.
Vi er nået til et punkt, hvor abstrakte verdensmål er vigtigere end konkret viden om historiske begivenheder. Hvor tværfaglige eksperimenter og diffuse emneuger prioriteres over klassiske kundskaber som dansk og matematik. Hvor undervisningsmateriale udarbejdes af interesseorganisationer, der ikke er politisk neutrale. Hvor børn hellere vil kigge i en skærm end være sammen med kammerater eller læse en bog. Hvor vold, trusler og uro har overtaget i et klasseværelse, hvor respekt, ro og fællesskabet burde have pladsen. Hvor lærerens
autoritet er blevet udhulet, og der er masseflugt fra folkeskolen – både af elever og lærere. Dannelsen er simpelthen blevet væk i den allervigtigste dannelsesinstitution, vi har.
Knap 12 procent af eleverne i folkeskolens 9. klasse dumpede enten dansk eller matematik ved afgangsprøverne i skoleåret 2023/24. Det er det højeste niveau siden skoleåret 2011/12. Det er meget alarmerende, og jeg er oprigtigt bekymret for, hvad det gør ved os som folk og samfund, når så mange fra en generation forlader folkeskolen uden basale kundskaber eller almen dannelse.
Dannelse er centralt, når vi taler folkeskole. For mig som konservativ er det klart, hvad dannelse er – for det er ikke bare lidt af det hele. I ordbogen står: ”alment kendskab til især kulturelle områder som fx kunst, sprog, litteratur, musik og historie, forbundet med en fremskreden åndelig udvikling og en kultiveret optræden og levevis opnået som resultat af god uddannelse og opdragelse.”
Det er sådan set essensen af, hvad jeg mener, dannelse er: Man kan læse, skrive, tænke. Man tager hensyn til andre. Man opfører sig ordentligt. Det kan gælde i alle tider, til alle tider. Jo mere vi ved, jo bedre vi opfører os, og jo mere respektfuldt vi agerer over for andre mennesker – desto bedre vil det gå os i livet. Dannelse er også det, der styrker fællesskaberne, fordi vi kan bidrage med noget i netop et fællesskab. En dannelsesproces foregår både hjemme i familien og ude i samfundet. Folkeskolen bør og skal være en garant for, at alle børn, uanset hvor de kommer fra, får en vis grad af dannelse i løbet af skoletiden.
Folkeskolens fornemmeste opgave er at klæde eleverne på til at kunne fungere i et stadigt mere kompliceret samfund, og dannelse forstået som personlig udvikling og tilegnelse af viden og færdigheder medvirker jo til det. Det skal vi insistere på, og vi skal som de voksne omkring børnene turde kræve noget af dem – også selvom de ikke gider eller synes det er kedeligt.
Jeg kan selv huske det berusende ved at lære at læse og fordybe mig i litteraturens univers. Når brikkerne en for en faldt på plads, fordi jeg lærte tabellerne. Eller jeg forstod, hvorfor der også dengang var konflikt i Israel, fordi jeg fik viden om tiden efter Anden Verdenskrig. Det var ikke altid lysten, der drev værket. Nogle gange var det da dødkedeligt, og jeg ville meget hellere spille fodbold med mine venner end lave lektier og øve tyske gloser, men mine forældre var ret tydelige om, at jeg også skulle gøre ting, jeg ikke gad eller synes var sjove.
Der er rigtig meget, der frister børn og unge i dag. TikTok og Instagram har taget opmærksomheden og nærværet fra os alle sammen. Mundrette begreber som ”doomscrolling” og ”reels” er blevet hverdag på børneværelset og i skolegården. Tomme kalorier, som er meget nemmere at konsumere end en god gammeldags roman. Men hvordan er det med tomme kalorier? De tilfredsstiller sulten nu og her, men der går ikke lang tid, før
man igen er sulten. Det er fastfood over for dem grovvalsede havregryn. Det er Youtube over for ”Kongens fald”.
Alting skal jo ikke være sjov og underholdning. Det er faktisk okay, at vi kræver noget af børn og unge – og elever i folkeskolen. Meget af det handler om forældrene, som selvfølgelig har et ansvar for at gøre deres børn parate til at gå i skole sammen med andre børn. De skal møde op i skolen med evnen til at udskyde deres egne behov, til at respektere læreren og fællesskabet, de skal være udhvilede, og de skal lære, at man kommer til tiden, fordi det også er at vise respekt for andres tid. Men forældrene kan omvendt også forvente, at de sender deres børn ind ad porten til en dannelsesinstitution, hvor der ikke er vold og kaos, hvor de lærer at læse, skrive og regne. Og hvor de stifter bekendtskab med litteratur, kunst og historie. Hvor der er noget, der er vigtige end andet.
Man hiver ikke bare en fiks og færdig plan for en genrejsning af folkeskolen op af hatten. Men som jeg har foreslået sammen med andre blå partier kunne vi jo starte med at indføre noget så basalt som et fagligt pensum i alle de boglige fag. Det har vi ikke haft i Danmark siden 1993.
Et regulært pensum vil sikre elevernes ret til at blive undervist i den vigtigste viden, værdier, historie og erkendelser fra tidligere generationer. For det betyder faktisk noget, at man ved, hvem Herman Bang var, hvad der adskiller Kingo fra Grundtvig eller har læst Helle Helles præcise prosa. Vi skal ikke diktere den enkelte lærers didaktiske tilgang, men det skal sikre, at alle elever stifter bekendtskab med afgørende temaer og viden, der har betydning for deres almendannelse.
Vi får hverken skolebiblioteket eller dannelsen tilbage ved bare at hænge et skilt på døren, hvor der står ”Skolebibliotek” eller ”Dannelse.” Vi er nødt til at gå mere gennemgribende til værks. For dannelse i folkeskolen er ikke noget, man lige drysser på, som man drysser krymmel på en softice, der i øvrigt er ved at smelte i solen.


---

# Mona Juul | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/politiker/mona-juul

Om mig
Jeg har været medlem af Folketinget for Det Konservative Folkeparti siden 2019, hvor jeg blev valgt ind i Østjylland. Siden marts 2024 har jeg været formand for partiet.
Jeg bor i Horsens sammen med min mand, Carsten og vores lille, hvide hund, Ludvig. Når jeg ikke er i København og på Christiansborg, tager jeg gerne en rask tur i skoven med Ludvig mellem onlinemøder, interviews og forberedelse. Så får jeg lige et skud ny energi og er klar til at mose videre.
Jeg er vokset op med min mor, far og lillebror i et parcelhus i gule mursten i den lille by Torsted uden for Horsens.
Min barndom var tryg og god, og jeg manglede ikke noget, slet ikke kærlighed. Men pengene var små, så det var ikke dyre ferierejser eller det sidste nye skrig i modetøj, der var mest af. Men det gjorde ikke så meget, for vi havde det sjovt, og der var for det meste fuld fart på.
Jeg spillede fodbold i den lokale fodboldklub Torsted IF, og jeg fik venner og masser af gode minder gennem sporten. Jeg synes virkelig, at foreningslivet i Danmark kan noget. Både i forhold til breddeidrætten, men også på eliteplan.
Det er et helt enestående fællesskab, man møder i en idrætsforening, og det er så fedt, at så mange gider at lægge så mange timer som frivillige i foreningsdanmark. Det skal vi virkelig værne om, og vi skal som politikere skabe nogle gode rammer for, at foreningslivet kan blive ved med at blomstre.
Jeg var også en hyppig gæst på skolebiblioteket, for jeg har altid elsket at læse. Det har jeg ikke så meget tid til i mit liv lige nu, men når der er en ledig stund, så fordyber jeg mig i en god roman eller en politisk debatbog.
Da jeg blev lidt ældre, kastede jeg min kærlighed over den lækre 80’er-sport aerobic. Jeg dyrkede også boksning, spinning og pump. Lige indtil mine knæ ikke ville være med mere. Men det var en sjov tid.
Jeg havde mange forskellige fritidsjobs, da jeg var ung. Jeg gjorde rent hos naboerne, var stuepige på Missionshotellet i Horsens, kassedame i Føtex, arbejdede i en grillbar og pølsevognen på Torvet og mange andre spændende steder. Selvom det nogle gange var surt at arbejde i stedet for bare at holde fri, så tror jeg, at jeg lærte en masse af det.
Og nu lyder jeg måske som en gammel krampe, men jeg mener altså, at det er sundt og vigtigt for unge mennesker at have fritidsjobs. For udover at det er megasejt at tjene sine egne penge, så lærer man også at begå sig på en arbejdsplads, møde til tiden, tage ansvar og måske også få lidt hård hud.
Min erhvervskarriere
Mit første sådan rigtige voksenjob var i MD Foods, som i dag hedder Arla. Her arbejdede jeg med salg og marketing.
Senere kom jeg til Envision, som er et stort reklamebureau i Aarhus. Her var jeg i mere end 19 år, først som kontakt- og teamchef og de sidste 11 år som administrerende direktør. Jeg ejede også en del af virksomheden, men har siden afhændet alle aktierne, så jeg ikke er inhabil i forhold til det politiske arbejde.
Min erfaring i erhvervslivet har givet mig en dyb indsigt i både virksomhedernes vilkår i Danmark og i, hvad ledelse er. Den erfaring bruger jeg hver dag i mit politiske virke. For mig er god ledelse, at man kan vise vej, og at man forstår at lytte til god rådgivning. Og så skal man huske – altid – at opføre sig ordentligt.
Partiformand og politiker
Jeg gik ind i politik, fordi jeg ikke kunne lade være. På den måde var der tale om et stort tilvalg fra min side. Jeg sagde farvel til alle tiders job, som har fyldt alt. Og til en masse skønne kolleger og en branche, jeg holdt rigtig meget af. Men lidt ligesom jeg altid vælger at træde ud af bestyrelser, når jeg ikke synes, der er brug for mig mere, så syntes jeg også, at jeg kunne forlade Envision med god samvittighed.
Min tilgang i politik er, at det vi gør, skal give mening. For danskerne. Jeg er ikke vild med syltekrukker og årelange kommissioner. Hvis der er noget, vi kan fixe, så lad os gøre det. Men vi skal selvfølgelig altid tænke os om og gøre vores forarbejde.
Jeg lytter gerne, og jeg siger også gerne, hvad jeg mener. Og så synes jeg, vi skal samarbejde på tværs af partier, der hvor det giver mening.
Det er ingen hemmelighed, at jeg drømmer om og tror på en blå regering efter næste valg.
Hvorfor er jeg konservativ?
Jeg har altid været interesseret i politik, jeg har altid været konservativ, og jeg elsker at være konservativ.
For mig handler det at være konservativ ikke om, hvorvidt du går med butterfly eller sneakers eller noget tredje. For mig handler det at være konservativ om ordentlighed og retfærdighed, om fællesskab, om frihed under ansvar, og at man tager generationsansvaret alvorligt.
Det gælder både, når vi kæmper for at få mere natur og skov og et renere havmiljø, og når vi ønsker at give vores virksomheder, arbejdspladser og selvstændige bedre vilkår, så de også i fremtiden kan skabe den udvikling, som vi alle nyder godt af. Jeg plejer at sige, at vi skal bage samfundskagen større i stedet for bare at skære skiverne tyndere og tyndere.
Hvis du vil være klogere på vores politik, så dyk ned i alle vores politikområder.


---

# [PDF] aeldreudspil-final-2.pdf

Source: https://konservative.dk/wp-content/uploads/2025/07/aeldreudspil-final-2.pdf

ET GODT LIV FOR ÆLDRE
MED BEDRE SUNDHED, MINDRE 
MEDICIN OG GODE FÆLLESSKABER
INDHOLDSFORTEGNELSE
INDLEDNING
ÆLDREVACCINATIONSPROGRAM
STOP FOR OVERMEDICINERING AF ÆLDRE
SOCIALE RECEPTER MOD ENSOMHED
03
04
 
06 
08
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 2025
INDLEDNING 
Et godt liv kan være mange ting. Men 
fælles for de fleste af os er, at vi gerne vil 
være sunde og raske og have gode fælles-
skaber omkring os. Det gælder også, når 
vi bliver ældre. Det er ikke et mål i sig selv 
at leve længe, hvis det liv, man lever som 
ældre, er fyldt med sygdom, indlæggelser 
eller måske ensomhed. Det er positivt, at 
vi lever længere, men vi må ikke glemme, 
at livskvalitet også er et vigtigt element i 
alderdommen.
I Det Konservative Folkeparti arbejder vi 
for frihed, fleksibilitet, omsorg og vær -
dighed for alle – også, når vi bliver ældre 
og måske har behov for mere hjælp eller 
støtte. 
I dette udspil præsenterer vi tre forslag, 
der hver især kan bidrage til at gøre livet 
som ældre bedre: 
Et vaccinationsprogram for ældre
 
Stop for overmedicinering af ældre
 
Sociale recepter mod ensomhed
 
3
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 20254
ÆLDREVACCINATIONSPROGRAM
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 2025
Virussygdomme som influenza og Corona 
er for unge og raske mennesker sjældent 
farlige eller livstruende. Men for ældre 
mennesker kan selv en simpel virus sætte 
én ud af spillet og dagligdagen i uger, måske 
måneder, og ikke sjældent kan det ende 
med hospitalsindlæggelser, som både 
forringer den ældres livskvalitet og koster 
samfundet millioner af kroner. 
En jungle at finde rundt i
I Danmark har vi et velfungerende og  
effektivt børnevaccinationsprogram, men 
vi har ikke et vaccinationsprogram for 
ældre. Som det er i dag, er vaccinations-  
tilbud til ældre en jungle, hvor det er meget 
svært at finde ud af, hvad myndighederne 
anbefaler, og hvad der findes af tilbud. 
Der mangler simpelthen både logik og  
systematik på ældrevaccinationsområdet. 
Et ældrevaccinationsprogram har poten -
tiale til at forebygge flere sygdomme,  
reducere indlæggelser og minimere fra-
vær, og det vil være til gavn for både sund- 
hedsvæsenet og livskvaliteten for de ældre. 
Vi foreslår:
At Sundhedsstyrelsen vurderer grund-  
laget for at indføre et decideret ældre-  
vaccinationsprogram i Danmark. Det  
skal afdækkes, hvilke vacciner der bør  
indgå, og hvordan det kan implemen -
teres. Som en del af arbejdet bør 
detv også afklares, hvordan man kan  
styrke kommunikationen om vacciner  
til ældre og sundhedspersonale.
5
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 20256
STOP FOR OVERMEDICINERING  
AF ÆLDRE
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 2025
Medicin skal tages, når der er en lægefaglig 
vurdering af, at det gavner patienten og 
enten helbreder eller lindrer patientens 
sygdomme og symptomer. Men man skal 
ikke have medicin, man ikke har brug for, 
eller som man ligefrem bliver mere syg af. 
Det giver jo sig selv, men alligevel er over-
medicinering et problem i vores ældrepleje.
20-30 piller om dagen
Forskning viser, at indtag af flere læge-  
midler for særligt ældre patienter hænger 
sammen med øget risiko for død, læge-  
middelrelaterede hospitalsindlæggelser og 
skadestuebesøg. Plejehjemsbeboere får 
i gennemsnit otte forskellige præparater 
om dagen, og en fjerdedel får dagligt over 
12 præparater svarende 20-30 piller. Det er 
mange piller at sluge, og måske er der slet 
ikke behov for al den medicin. 
Nedsat livskvalitet
Noget medicin kan virke sløvende, og an -
dre bivirkninger som forstoppelse, kvalme, 
svimmelhed, mundtørhed og nedsat  
appetit kan forringe livskvaliteten og  
livsglæden. Det er ikke livskvalitet, hvis 
man ikke kan nyde mad, ikke har overskud 
til at læse en bog, se en film eller gå en tur 
med sine pårørende på grund af for meget 
medicin, som man i virkeligheden ikke har 
brug for.
Farmaceuternes rolle
Farmaceuter spiller en væsentlig rolle for  
patientens samlede medicinering. De bi-  
drager allerede nu i dele af sundheds -
væsenet, hvor de er med til at øge medicin-
sikkerheden for eksempel på sygehusene, 
hvor de indgår i teamet omkring patienten. 
En væsentlig bureaukratisk barriere for, 
at farmaceuters kompetencer kan kom -
me endnu flere til gavn er, at de ikke er  
autoriserede sundhedspersoner. 
Vi foreslår:
At farmaceuter gøres til autoriserede  
sundhedspersoner, så de kan bidrage  
til at forbedre medicineringen af ældre 
på plejehjem og også begrænse over -
medicinering.
7
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 20258
SOCIALE RECEPTER  
MOD ENSOMHED
Det Konservative Folkeparti
Ældreudspil 2025
Ensomhed er på mange måder roden til alt 
ondt. Ifølge forskere er ensomhed lige så 
farligt som rygning. Og det siger næsten 
sig selv, at ensomhed derfor belaster sam-
fundet og sundhedssystemet.  
Nogen at være sammen med
Men ensomhed giver også det enkelte 
menneske et dårligere liv med forringet  
livskvalitet. Dagene føles som år, når 
stueuret bare tikker, og man ikke har  
nogen at tale med, grine med, spise 
sammen med, gå en tur med eller bare 
være sammen med. Desværre er også 
mange ældre mennesker i Danmark 
ensomme. Måske har de mistet deres 
ægtefælle gennem mange år, måske  
bor deres børn langt væk og kommer  
ikke så ofte på besøg, eller det kan være,  
at helbredet gør det svært at komme  
ud og selv være opsøgende. 
Stærke fællesskaber
Der er mange gode og stærke fælles-
skaber i Danmark. Familierne er et godt  
eksempel. Men også vores foreningsliv  
og lange tradition for frivilligt arbejde. Det 
kan noget. Og det kan også være med til at 
bekæmpe ensomhed. 
Når man er ensom, har man ofte brug for 
et lille skub i den rigtige retning. Og her 
spiller de praktiserende læger en stor rolle. 
Vi foreslår: 
At de praktiserende læger skal kunne  
udskrive såkaldte sociale recepter til  
patienter, der føler sig ensomme. Læ -
gerne skal kunne henvise ensomme  
borgere til en kontaktperson fra civil-  
samfundet, der kan fortælle, om ak-  
tiviteter og mulighed for fællesskab i  
det lokale foreningsliv. Det kan være  
alt fra sport, banko og strikkeklubber  
til søndagskaffe og gåture i skoven.  
I dag er der i Danmark to forsøg i  
gang med sociale recepter efter eng-  
elsk forbillede.
At der afsættes 15 millioner kroner  
til at gennemføre flere forsøg med  
sociale recepter for at få mere viden  
om, hvordan en model kan indføres i 
Danmark.  
9
Bliv en del af holdet, 
eller følg os på de sociale medier!
Meld dig ind
Følg os på
Danmark har brug for en stærk opposition og en tydelig borgerlig stemme
— og vi har brug for dig.
Du kan eksempelvis melde dig ind, hvis du vil støtte vores politik, formand Mona Juul, 
fordi du ønsker at deltage aktivt i debatten eller vil have direkte indflydelse på, hvem vi 
stiller op. Alle medlemmer modtager både medlemsbladet Politisk Horisont digitalt, 
nyhedsbreve fra formanden og invitationer til politiske og sociale arrangementer 
i hele landet.
Bliv medlem på konservative.dk/bliv-medlem eller sms Kons til 1910.
Meld dig ind


---

# [PDF] offerudspil-en-vej-videre-efter-mareridtet-2025.pdf

Source: https://konservative.dk/wp-content/uploads/2025/07/offerudspil-en-vej-videre-efter-mareridtet-2025.pdf

EN VEJ VIDERE EFTER 
MARERIDTET
BEDRE HJÆLP TIL OFRE 
OG PÅRØRENDE
INDHOLDSFORTEGNELSE
INDLEDNING
PSYKOLOGHJÆLP TIL PÅRØRENDE
BEDRE HJÆLP TIL OFRE FOR PSYKISK VOLD 
HYPPIGERE BRUG AF KONFLIKTRÅD
NEDBRING VENTETIDEN I ERSTATNINGSNÆVNET
STYRK BISTANDSADVOKATORDNINGEN
STYRK CIVILSAMFUNDETS TILBUD RETTET  
MOD OFRE FOR KRIMINALITET
FINANSIERING
03
04
 
04 
05
05
06
06
07
Det Konservative Folkeparti
Hjælp til ofre og deres pårørende 2025
INDLEDNING 
Et levende mareridt. Livslange traumer. 
Ar på krop og sjæl. Bekymringer, stress, 
PTSD og depressioner. 
Der er mange tunge ord, man kan 
knytte til det at være offer for en for -
brydelse – eller nær pårørende til en, 
der har været udsat for en voldsom 
forbrydelse. Samfundet og staten kan 
ikke viske oplevelsen væk. Den vil på 
den ene eller anden måde altid være 
en del af et offers bagage. Men vi kan 
sørge for at skabe en vej videre efter 
mareridtet.
I det Konservative Folkeparti har vi altid 
stået fast på tryghed og retfærdighed. 
Kriminalitet skal have mærkbare kon -
sekvenser. Det gælder for bander, 
voldsmænd, vanekriminelle og alle 
andre, der bryder loven. Derfor skal 
der slås hårdt og konsekvent ned på 
kriminalitet.
Hårdere straffe og kriminalitets-  
forebyggelse er vigtigt. I politik og i me-
dierne fokuserer vi ofte på gernings-  
manden. Men vi er ikke altid gode nok  
til at tage hånd om de ofre, der står 
tilbage efter vold, voldtægt eller andre 
alvorlige forbrydelser. 
Vi skal som samfund også have fokus 
på at hjælpe det menneske, der har 
været offer for en forbrydelse. Ligesom 
der skal være hjælp til den mor, far, 
kæreste eller ægtefælle, som ikke selv 
er ofre, men som kan være meget på -
virkede, når deres nærmeste har været 
offer for vold eller voldtægt. 
I dette udspil præsenterer Det Kon -
servative Folkeparti seks forslag, som 
skal forbedre vilkårene for ofre og 
deres pårørende. Ligesom vi ønsker, 
at de, som begår grove forbrydelser, 
skal betale mere til at hjælpe ofrene. 
Vi ønsker at styrke ofrenes retsstilling, 
forbedre adgangen til psykologhjælp 
og styrke eksisterende tilbud i civil-  
samfundet.
3
Det Konservative Folkeparti
Hjælp til ofre og deres pårørende 2025
Når en forbrydelse rammer, så påvirker 
det også den nærmeste familie. Derfor 
foreslår vi, at pårørende til ofre for vold, 
voldtægt og røveri skal tilføjes til grup-
pen, der kan få tilskud til psykologbe -
handling. Det betyder, at for eksempel 
forældre vil kunne få tilskud til psyko -
logbehandling, når deres barn har 
været udsat for en alvorlig forbrydelse.  
PSYKOLOGHJÆLP  
TIL PÅRØRENDE 
Vi foreslår at give ofre for psykisk vold 
bedre adgang til at få psykologhjælp 
og få en advokatsamtale forud for an -
meldelsen af volden. Adgang til at tale 
med en advokat forventes at bidrage til, 
at flere ofre tør anmelde den psykiske 
vold til politiet.
BEDRE HJÆLP TIL  
OFRE FOR PSYKISK VOLD 
SEKS FORSLAG TIL BEDRE HJÆLP TIL 
OFRE
4
Det Konservative Folkeparti
Hjælp til ofre og deres pårørende 2025
Et konfliktråd er et tilbud, som udbydes 
af politiet og faciliteres af en special-  
uddannet mægler. Konfliktrådene har  
til hensigt at skabe dialog mellem 
den forurettede og gerningsmanden 
og give offeret mulighed for at sætte 
ord på hændelsen overfor gernings-  
manden. 
Vi foreslår at fremme brugen af konflikt- 
råd hos politiet, da forskning viser, at 
tre ud af fire ofre, der deltager i konflikt- 
råd, oplever det som vellykket.
HYPPIGERE  
BRUG AF KONFLIKTRÅD
Hvis man har været udsat for en al -
vorlig forbrydelse, har man i dag krav 
på økonomisk erstatning, som følge 
af de økonomiske tab og skader, man 
har været udsat for. I dag venter ofre 
i gennemsnit to år på at få behandlet  
deres ansøgning hos Erstatnings-  
nævnet, der udbetaler erstatninger. 
I tilfælde er ventetiden helt op til syv  
år. Det er uacceptabelt. Derfor foreslår 
vi at lave et markant og permanent  
løft af antallet af sagsbehandlere 
i nævnet for at nedbringe vente-  
tiden. Herudover skal dokumentations- 
kravene gennemgås for at gøre det 
nemmere at indgive en ansøgning og 
nedbringe sagsbehandlingstiden. 
NEDBRING VENTETIDEN  
I ERSTATNINGSNÆVNET
5
Det Konservative Folkeparti
Hjælp til ofre og deres pårørende 2025
Bistandsadvokater hjælper ofre for 
kriminalitet på samfundets vegne med 
rådgivning, vejledning og støtte. For 
eksempel kan de give rådgivning, hvis 
offeret er bange for at blive opsøgt 
af gerningsmanden, ligesom de kan 
hjælpe med at søge erstatning. Der er 
imidlertid udfordringer med at finde 
bistandsadvokater, fordi for få advoka-
ter ønsker at blive det. Vi foreslår, at 
Justitsministeriet nedsætter en arbejds- 
gruppe, der skal se på honorering 
og andre barrierer for at få flere til at  
arbejde som bistandsadvokat.
STYRK BISTANDS- 
ADVOKATORDNINGEN 
I dag findes der flere civilsamfunds-  
organisationer, der tilbyder rådgivning 
og samtaleforløb til personer, som har 
været ofre for blandt andet fysisk og 
psykisk vold. Vi foreslår at styrke råd-  
givningstilbud og anden hjælp i civil -
samfundsorganisationer målrettet ofre 
for kriminalitet og deres pårørende. 
STYRK CIVILSAM- 
FUNDETS TILBUD RETTET  
MOD OFRE FOR KRIMINALITET
6
Det Konservative Folkeparti
Hjælp til ofre og deres pårørende 2025
Vi foreslår, at gerningsmændene i  
højere grad skal bidrage til at finansiere 
indsatser, der hjælper ofrene og deres 
pårørende videre. 
I dag betaler personer dømt for krimi-  
nalitet og alvorlige færdselsovertræ-  
delser et bidrag på 500 kroner til en  
fond for ofre, også kaldet Offerfonden. 
   
FINANSIERING: KRIMINELLES BIDRAG 
TIL OFFERFONDEN SKAL FORHØJES
Vi foreslår at forhøje beløbet til 3.000 
kroner for straffelovsovertrædelser ge-
nerelt, og at der skal ses på at forhøje 
beløbet yderligere for alvorlig krimi-
nalitet som vold, voldtægt og drab. 
Beløbet for personer, som har begået 
færdselsovertrædelser, forbliver på 500 
kroner.  
7
Meld dig ind
Bliv en del af holdet, 
eller følg os på de sociale medier!
Meld dig ind
Følg os på
Danmark har brug for en stærk opposition og en tydelig borgerlig stemme
— og vi har brug for dig.
Du kan eksempelvis melde dig ind, hvis du vil støtte vores politik, formand Mona Juul, 
fordi du ønsker at deltage aktivt i debatten eller vil have direkte indflydelse på, hvem vi 
stiller op. Alle medlemmer modtager både medlemsbladet Politisk Horisont digitalt, 
nyhedsbreve fra formanden og invitationer til politiske og sociale arrangementer 
i hele landet.
Bliv medlem på konservative.dk/bliv-medlem eller sms Kons til 1910.


---

# [PDF] politisk-udspil_klimasikring.pdf

Source: https://konservative.dk/wp-content/uploads/2025/07/politisk-udspil_klimasikring.pdf

VI KAN STADIG NÅ DET
DANMARKSHISTORIENS TØRRESTE 
KLIMASIKRINGSUDSPIL
INDHOLDSFORTEGNELSE
INDLEDNING
FORDOBLING AF KYSTSIKRINGSPULJEN
PULJE TIL KLIMASIKRING AF EJENDOMME
PULJE TIL FLYTNING AF EJENDOMME
GARANTI FOR SÆRLIG KLIMASIKRENDE TILTAG
NY NATIONAL KLIMATILPASNINGSSTRATEGI
KORTLÆGNING AF UDSATTE OMRÅDER
OMLÆGNING AF STORMFLODSORDNINGEN
DELING AF SKYBRUDSDATA
TILPASSET LOVGIVNING PÅ KLIMATILPASNINGS-  
OMRÅDET
NABOTJEK PÅ KLIMATILPASNINGSOMRÅDET
KRAV TIL NYBYGGERI
SÆT KOMMUNERNES INVESTERINGER I  
KLIMATILPASNING FRI
OVERSIGT OVER INITIATIVER  OG FINANSIERING 
03
04
 
04  
05
05
06
06
07
07
08
08
08 
09
10
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
INDLEDNING 
Vand i kældre, oversvømmede gader og viadukter, 
og regnvand, der fosser ind i danske hjem, når 
skybruddene rammer. Det er ikke scener fra en 
dyster katastrofefilm, men virkelighed flere og 
flere steder i Danmark. 
Vores vejr har ændret sig mærkbart, det er 
blevet mere ekstremt, og det skaber store øde- 
læggelser og skader på bygninger, infrastruktur og 
helt almindelige menneskers boliger. Når stormen 
og regnen har lagt sig, skal skaderne fra øde- 
læggelserne naturligvis udbedres. Men vi skal 
også blive meget bedre til at forebygge med bedre 
og mere robust klimasikring.
 
Noget af det allermest grundlæggende for os 
mennesker er, at vi kan føle os trygge og sikre i 
vores hjem. At vi ikke skal gå rundt i en konstant 
frygt for, at den næste storm river vores tag af, 
eller om et skybrud ødelægger gulve, møbler eller 
værdifulde fotoalbums i kælderen. 
Svært at forsikre sin bolig
Klimaforandringerne betyder desværre, at sand- 
synligheden for skader i hjemmet på grund af 
oversvømmelser er stigende, og det medfører, at 
forsikringsselskaberne ikke længere vil tage an -
svaret for skader på bestemte huse, som har en 
placering med høj risiko for oversvømmelse. I takt 
med klimaforandringerne, stiger andelen af hus-
ejere, som forsikringsselskaberne ikke kan hjælpe. 
Ifølge en analyse fra Concito er op mod 600.000 
helårs- og fritidshuse i risiko for at blive påvirke t af 
stormfloder eller ekstrem regn. 
Forebyggelse er vigtigt
I Danmark har vi en skæv fordeling mellem fore -
byggelse og udbedring af skader. Naturkatastro-
fer har kostet EU-landene billioner af kroner siden 
1980. Og Danmark ligger på en ottendeplads i 
forhold til skader per indbygger. Alene i 2023 var 
vi ramt af klimarelaterede skader for over tre mil -
liarder kroner. Et estimat fra COWI anslog i 2017, 
at om 100 år vil Danmark have udgifter på 43 mil -
liarder kroner til at udbedre skader på grund af 
oversvømmelser. Hvert år. 
I regeringens klimatilpasningsplan er der afsat 
1,3 milliarder kroner til klimasikring. Det rækker 
til at udbedre skaderne fra én stormflod, så det 
siger sig selv, at der skal investeres meget mere i 
at klimatilpasse Danmark. Stort set alle de afsatte 
midler i klimatilpasningsplanen går til beskyttelse 
af vestkysten. Det efterlader et stort problem i for -
hold til at løse udfordringerne med højtstående 
grundvand i byer, hvor tusindvis af boligejere bor. 
Vi kan stadig nå at klimasikre 
Danmark
I Det Konservative Folkeparti tager vi klimaforan -
dringerne alvorligt. Derfor præsenterer vi dette 
klimasikringsudspil, hvor vi kommer med flere 
konkrete tiltag til, hvordan vi klimasikrer Dan-
mark bedre. Hvis vi kun udbedrer skader og ikke  
tilpasser os fremtidens vejr, bliver regningen for 
stor. Vi foreslår at lave en ny klimatilpasningsplan , 
hvor vi bruger ressourcer på at udpege risikozoner 
for at sikre, at vores forslag har den største effekt. 
Vi mener også, at Stormflodsordningen trænger 
til en opdatering, da mange danskere oplever, at 
de ikke bliver dækket af ordningen, fordi den kun 
dækker 20-årshændelser. Vi foreslår desuden to 
puljer, som skal hjælpe danskerne med at klima -
sikre deres huse eller flytte dem, hvis klimasikring 
ikke er muligt. Og vi vil give bedre mulighed for lån 
til klimasikrende tiltag og stille krav til fremtide ns 
nybyggeri.
På kort sigt sætter vores plan ind mod de  
umiddelbare og akutte udfordringer, som helt  
almindelige danskere oplever netop nu.  Det giver os  
samtidig tid til at lægge en plan, der på langt sigt  skal  
bevare Danmark, som vi kender det. Det kommer 
til at kræve seriøse prioriteringer de næste mange, 
mange år. Hvis vi bare lader stå til, så ser de næste  
generationer ind i regninger på op mod 500 mil -
liarder kroner og et totalforandret danmarkskort, 
hvor kyster og natur er ødelagt. 
Vi bør tage ansvaret på os nu, hvor tid stadig er. 
Vi kan stadig nå det.
3
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Fordobling af 
kystsikringspuljen
Den kommunale pulje til kystbeskyttelse på 150 
millioner kroner skal fordobles. Nogle af de mest 
udsatte kommuner skal investere meget i klima -
sikring, for eksempel kommuner som Esbjerg og 
Køge. Der er lige nu afsat 150 millioner kroner, 
som nogle af de mest udsatte kommuner kan søge 
til kystsikrende tiltag. Vi mener, at beløbet skal 
forhøjes, så der kommer mere fart på at omstille 
kommunerne til at være klar til voldsommere vejr.
 
Det Konservative Folkeparti foreslår at hæve 
kystpuljen, så det går hurtigere med at reducere 
risikoen for oversvømmelser og dermed begrænse 
fremtidige udgifter til udbedring af klimarelatere-
de skader.
Pulje til klimasikring af  
ejendomme
 
Der bør etableres en klimasikringspulje til ejen-
domme, som ligger i risikozoner for klimarelatere-
de skader, og som gentagne gange er blevet ramt. 
Klimasikringspuljen skal både kunne bruges til 
privat- og erhvervsejendomme.
Klimaforandringerne betyder flere skybrud og en 
stigning i den årlige nedbørsmængde, og det øger 
sandsynligheden for skader på ejendomme på  
grund af oversvømelser. Det stigende antal kli-
marelaterede skader på ejendomme gør, at det 
bliver problematisk at forsikre de ejendomme, 
som ligger i risikozoner, og som ikke er klima-
sikrede. 
Der blev i 2023 registreret flere end 22.000 skader 
på grund af skybrud, hvilket er det højeste antal 
siden 2011. Det er derfor nødvendigt at investere i 
klimasikring af ejendomme.
Der afsættes 300  
millioner kroner årligt  
frem mod 2030 til forslaget.
300 
mio. kr.  
 
Forslag
Det Konservative Folkeparti foreslår at oprette en 
pulje til klimasikring af ejendomme. Vi foreslår, at 
der afsættes 800 millioner kroner årligt frem til år 
2030. Beløbet svarer til, at man årligt kan hjælpe 
over 25.000 boligejere og virksomheder. 
Puljen skal kunne søges af bolig- og virksomhed-
sejere med et maksimalt tilskud på 30.000 kroner. 
Puljen skal kunne søges til boliger, hvor det vil 
have den bedste effekt. Tilskuddet skal investeres 
i tiltag som for eksempel:
 
Der afsættes 800 
millioner kroner årligt 
frem mod 2030 til forslaget.
800 
mio. kr.  
• Kloakarbejder på egen grund
 
• Udskiftning af kloakrør
 
• Fornyelse og etablering af dræn
 
• Udskiftning og etablering af   
   opsamlingstank
• Nedsivningsanlæg
• Minirensningsanlæg
• Rodzoneanlæg
• Højvandslukkere
• Regnvandsfaskiner
4
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Pulje til flytning af 
ejendomme
Der bør etableres en pulje til flytning af ejendom -
me. Nogle ejendomme ligger i områder, hvor det 
ikke er muligt at lave klimasikrende tiltag, og hvor 
det derfor ikke vil give mening, at de modtager 
tilskud fra klimasikringspuljen. Ejendommene skal 
derfor kunne flyttes til et andet sted på grunden, 
hvor klimasikring er muligt eller til en anden grund. 
Nogle af de ejendomme, som ligger i risikozoner 
for klimarelaterede skader, er ikke mulige at klima-
sikre. Det betyder, at de hyppigere vil blive ramt af 
klimarelaterede skader, hvilket vil gøre det meget 
svært for ejerne at få forsikret ejendommene. 
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår at afsætte 
350 millioner kroner årligt frem mod 2030 til en 
pulje til flytning af ejendomme. Tilskuddet skal 
maksimalt være på 500.000 kroner og skal kunne 
søges af ejere af private helårsboliger og erhvervs- 
ejendomme, som har haft gentagne klima-  
relaterede skader, og som ikke er mulige at klima-
sikre. Det vil svare til, at man kan hjælpe 700 bolig- 
og virksomhedsejere årligt.
Garanti for særlig  
klimasikrende tiltag
For at skabe et større incitament til at klimasikre 
sin bolig skal det være nemmere for private at 
tage et lån til klimatilpasningsinvesteringer. 
Hvis en ejerforening gerne vil gå sammen om at 
klimasikre deres forening ved for eksempel at 
lave et dige, skal det være nemt for dem at tage 
et lån til dette. Ønsker private i særlige risikoom-
råder at tage et lån til klimasikrende tiltag, skal 
der være statslig garanti. Det vil understøtte 
privates investeringer og skabe incitament for, at 
private selv er med til at finansiere klimasikringen 
af deres boliger.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti forslår, at der laves en 
statslig garanti for privates lån til udvalgte klimain-
vesteringer i særlige risikoområder. Forslaget skal 
fungere som et forsøg og skal være anvendelig 
for bolig- og virksomhedsejere i særligt udsatte 
områder.
 
 
Der afsættes 250 
millioner kroner årligt 
frem mod 2030 til forslaget.
250 
mio. kr.  
Der afsættes 350 
millioner kroner årligt 
frem mod 2030 til forslaget.
350 
mio. kr.  
5
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Ny national klima- 
tilpasningsstrategi
Med klimaforandringerne oplever vi oftere ek-
stremt vejr, hvilket har skabt flere udgifter til ud -
bedring af klimaskader. Vi har brug for en samlet 
national plan, der fastsætter, hvordan vi forebyg -
ger klimarelaterede skader, inden udgifterne til 
udbedring af skaderne bliver for høj.
En ny klimatilpasningsplan skal kortlægge de 
største udfordringer og de hårdest ramte områder 
og anvise løsninger. Den nuværende klimatilpas -
ningsplan er ikke tilstrækkelig, og det er derfor 
nødvendigt at afsætte et beløb til udformning af 
en ny plan.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår, at der udar -
bejdes en ny national klimatilpasningsplan. Planen 
skal rumme de prioriteringer og virkemidler, som 
bedst forebygger klimarelaterede skader. Den na-
tionale klimatilpasningsplan skal udarbejdes med 
inddragelse af relevante interessenter, som kan 
bidrage med viden og nyeste forskning.
Kortlægning af udsatte  
områder
Der bør være fokus på at sikre et overblik over de 
mest klimaudsatte områder. Dette er nødvendigt 
for at forhindre forkerte investeringer i fremtiden. 
Med forskning i klimarisikozoner vil det være 
muligt at prioritere, hvor der skal investeres i 
klimasikring.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår at afsætte en 
ramme til at udarbejde en kortlægning af de mest 
klimaudsatte områder i Danmark. Kortlægningen 
skal defineres ud fra ekstremt vejr, tabte værdier 
og menneskelige konsekvenser.
 
Der afsættes  
10 millioner kroner  
til forslaget.
10 
mio. kr.
Der afsættes  
5 millioner kroner   
til forslaget.
5 
mio. kr.
6
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Omlægning af storm- 
flodsordningen
Vejret i Danmark har ændret sig i takt med klima -
forandringerne, og vi bliver nu hyppigere ramt af 
voldsomt vejr, som fører til flere klimarelaterede 
skader. Det er derfor nødvendigt at opdatere 
stormflodsordningen. Som en del af denne op -
datering efterses negativlisten for blandt andet at 
sikre de private havne. 
Den nuværende stormflodsordning har et dæk-  
ningskriterie, som gør, at den kun dækker 20-  
årshændelser. Med klimaforandringerne vil de 
stormfloder, der rammer Danmark i dag, ikke 
svare til en 20-årshændelse i fremtiden, og man 
vil derfor ikke være dækket af den. 40 procent 
af dem, som søgte erstatning ved stormfloden i  
oktober 2023, fik et afslag. Stormflodsordningen er 
i dag dækket af alle danskere, der har en brand-
forsikring. Derigennem betaler man 30 kroner til 
ordningen samt ti kroner til stormfaldsordningen. 
Samfundsøkonomisk vil det være mere effektivt, 
hvis forsikringspræmierne afspejler den reelle 
oversvømmelsesrisiko.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår at opdatere 
Stormflodsordningen, så den dækker bedre i for -
hold til det hyppigere voldsomme vejr. Derudover 
skal det undersøges, om ordningen kan ændres, 
så forsikringspræmien bedre afspejler risikoen for 
oversvømmelse.   
Deling af  
skybrudsdata
Det skal være muligt at dele skybrudsdata, da det 
kan bidrage til at udpege de mest relevante kli-
marisikozoner.
Skybrudsdata, fra for eksempel forsikringssel-
skaberne, kan hjælpe kommunerne med bedre at 
kunne udpege risikozoner. Dataene kan udpege 
præcist, hvor flest værdier ødelægges og hvil -
ke områder, der bliver ramt gentagne gange. På  
grund af databeskyttelsesreglerne (GDPR), er da-
taene personhenførbare oplysninger, der knyttes 
til adressen. Dataene må derfor ikke videregives 
til kommunerne uden kundens samtykke. Dette 
begrænser kommunernes mulighed for effektiv 
prioritering af deres indsatser.  
Forslag
 
Det Konservatives Folkeparti foreslår, at der 
oprettes en eksplicit hjemmel i lovgivningen, som 
gør det muligt for kommunerne at modtage sky -
brudsdata fra organisationer.
 
Forslaget er 
provenuneutralt. 
Forslaget er 
provenuneutralt. 
7
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Tilpasset lovgivning på  
klimatilpasningsområdet
Lovgivningen inden for klimatilpasning bør just -
eres, så reguleringer ikke kommer i vejen for at 
undgå vandskader. For eksempel må kommuner 
og vandselskaber gerne hjælpe borgere, når et 
skybrud giver vand i kælderen, men ikke, hvis det 
er på grund af stigende grundvand. Statslig regul-
ering skal ikke stå i vejen for rettidig klimasikring. 
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår, at der kigges 
på regelgrundlaget for klimasikring for at sikre ret-
visende og ensartet lovgivning. Statslig regulering 
må ikke besværliggøre at man kan klimasikre sin 
bolig. 
 
Forslag
Det Konservative Folkeparti foreslår, der igang- 
sættes et nabotjek for at undersøge, hvordan  
andre lande i EU finansierer klimatilpasning, lige -
som det skal undersøges, hvordan governance 
er omkring klimatilpasningsområdet. Dette med 
henblik på at finde inspiration til, hvordan vi kan 
gøre i Danmark.
Krav til nybyggeri
Nye bygninger skal være bedre i stand til at modstå 
de ekstreme vejrforhold. Reglerne for nybyggeri 
bør derfor ændres for at få færre klimarelaterede 
skader.
Fremtidens byggeri bør have større fokus på kli -
maforandringerne, og der skal være bedre sam -
menhæng mellem, hvad vi bygger, hvor vi bygger 
og hvilke materialer, vi bygger med. Den stigende 
mængde nedbør kan medføre, at grundvandet 
står højere. Kommunerne skal derfor i fremtiden 
have til ansvar at sikre, at nye områder til bygger i 
er i stand til at klare fremtidens klimaforandringer.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår, at man æn -
drer kravene til fremtidens byggeri, så man sikrer, 
at der anvendes materialer, som kan holde til  
fremtidens voldsommere vejr. Samtidig foreslås 
det, at bygningsreglementet ændres, så frem -
tidens nybyggeri som minimum skal kunne holde 
til en 50-årshændelse.  
Forslaget er 
provenuneutralt. 
Nabotjek på klima- 
tilpasningsområdet 
Der er behov for langt mere klimatilpasning af 
Danmark, hvis vi skal sikre værdier, bygninger 
og mennesker. Andre lande i EU som for eksem -
pel Holland har i årtier arbejdet med langt mere 
målrettet klimatilpasning, og de har i dag et setup, 
der gør, de ikke oversvømmes og oplever skader i 
samme omfang, som deres nabolande. I Holland 
er der for eksempel 12 provinser, der er ansvarlige 
for regional vandpolitik, ligesom de har 21 regioner, 
der er ansvarlige for beskyttelse mod stormflod og 
vandkvalitet. Desuden er der i Holland en skattefi-
nansieret fond, der dækker nationale investeringer 
i klimatilpasning, ligesom Holland har en særlig 
bank målrettet initiativer til klimatilpasning.  
Forslaget er 
provenuneutralt. 
Forslaget er 
provenuneutralt. 
8
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Forslaget er 
provenuneutralt. 
Sæt kommunernes inve- 
steringer i klimatilpasning fri
Det Konservative Folkeparti vil øge kommunernes 
mulighed for at investere i forebyggende klimatil -
pasning. Lige nu er kommunerne begrænset af 
det såkaldte anlægsloft. Det betyder, at der er 
en øvre grænse for, hvor mange penge de må 
bygge for. Det gælder blandt andet investeringer 
i klimatilpasning. Lige nu bruger kommunerne 
mange penge på at udbedre skader på grund af  
manglende diger og vandopsamlingsområder. Vi 
vil i stedet give kommunerne mulighed for at fore-
bygge den slags skader ved at investere i klimatil-
pasning. Det giver mulighed for at bygge kunstige 
søer til regnvandsopsamling og grønne områder. 
Det er også en fordel for de borgere, der kæmper 
med et højt grundvandsspejl, da dette vil give 
kommunen bedre mulighed for at anlægge dræn. 
Derudover ønsker vi via Grøn Fond at oprette 
en statslig jordpulje til målrettet jordkøb eller 
kompensation til permanent ekstensivering af 
jorde i de sårbare iltsvindsramte områder.
Forslag
 
Det Konservative Folkeparti foreslår at undtage 
investeringer i klimatilpasning fra anlægsloftet.  
9
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
10
OVERSIGT OVER INITIATIVER  
OG FINANSIERING
Det Konservative Folkeparti
Klimasikringsudspil 2024
Udspillet finansieres af statens nettoformue med afledte konsekvenser for råderummet. 
I mio. kroner (2025-niveau)
Prioriteter 2025 2026-2030 Samlet
National klimatilpasningsstrategi 10 - 10
Kortlægning af udsatte områder 5 - 5
Udvidelse af kystsikringspuljen 300 300 1.800
Pulje til klimasikring af ejendomme 800 800 4.800
Pulje til flytning af ejendomme 350 350 2.100
Statsgaranteret lån til klimasikrende tiltag 250 250 1.500
I alt 1.715 1.700 10.215
11
v
Bliv en del af holdet, 
eller følg os på de sociale medier!
Meld dig ind
Følg os på
Danmark har brug for en stærk opposition og en tydelig borgerlig stemme
— og vi har brug for dig.
Du kan eksempelvis melde dig ind, hvis du vil støtte vores politik, formand Mona Juul, 
fordi du ønsker at deltage aktivt i debatten eller vil have direkte indflydelse på, hvem vi 
stiller op. Alle medlemmer modtager både medlemsbladet Politisk Horisont, 
nyhedsbreve fra formanden og invitationer til politiske og sociale arrangementer 
i hele landet.
Bliv medlem på konservative.dk/bliv-medlem eller sms Kons til 1910.


---

# Lad os bruge Trumps besøg til at binde båndene endnu tættere i rigsfællesskabet Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/lad-os-bruge-trumps-besoeg-til-at-binde-baandene-endnu-taettere-i-rigsfaellesskabet

16. januar 2025
Mette Frederiksen negligerer fuldstændig vores fælles bånd og historie, når hun går ud på et pressemøde og siger, at Grønlands fremtid må være op til grønlænderne.
Trump jr.s besøg i Grønland her i starten af januar har helt naturligt ryddet mediernes sendeflader og avisernes spalter i Danmark. For når en tæt allieret som USA lufter tanker om at købe noget af Kongeriget Danmark, så er vi selvfølgelig på vagt. Det viser, at vi ikke længere kan regne med den gamle verdensorden.
Regeringen og statsministeren tøvede med at komme ud af flyverskjulet og sige, hvor de står i den sag. Det er også delikat, og vi har før oplevet, at vi skal veje vores ord på en guldvægt, når det gælder Donald Trump, som for anden gang bliver indsat som USA’s præsident her senere på måneden. Men jeg må sige, at jeg undrede mig over regeringens berøringsangst og manglende lederskab.
Det handler om sikkerhedspolitik, og det handler om territorier, og det er hamrende vigtigt, at vi ikke bare ser passivt på, når en stormagt ikke afviser at bruge militær magt for at erobre noget af Kongeriget Danmark.
Men det handler også om noget andet end sikkerhedspolitik. For da Trump-flyet landede i det sneklædte grønlandske landskab, og Trump jr. og hans følge fra Washington steg ned ad flyets trappe, så så de måske et stykke land, som har stor værdi for dem, fordi de kan bruge det strategisk i deres sikkerhedspolitik.
Men hvad de nok ikke så eller interesserer sig for, er, at de først og fremmest sætter fødder på et kulturelt og historisk bånd, som har eksisteret i århundreder.
I Kongeriget Danmark har vi ”ørken” på Anholt, ”bjerge” på Mols, lynghede i Vestjylland, klipper på Færøerne og indlandsis i Grønland. Vi har mange forskelligheder; sprog, kultur og natur, men vi har også en fælles historie, som er flettet sammen, og som er svær at forestille sig uden. For selvom verdens største ø på 2.166.000 km² ligger 2.300 km fra København, så er den en del af rigsfællesskabet.
Grønlands historie er lang og mangfoldig. Der har været mennesker på øen siden cirka 2.500 år før vores tidsregning, og fra omkring 985 bosatte nordboere sig i Grønland. Omkring år 1200 kom inuitterne til øen fra Canada, og i 1380 kom Grønland under den danske konge, da Danmark og Norge blev forenede. I 1728 grundlagde Hans Egede Godthåb, som i dag hedder Nuuk.
I 1979 blev hjemmestyret indført i Grønland, og i 2009 blev hjemmestyret afløst af Selvstyreloven, som udvider Grønlands ret til at styre sine egne anliggender. I alt giver loven grønlænderne ret til at hjemtage 33 områder fra retspolitik til udlændingepolitik og arbejdsmiljø. Her 15 år efter er det kun ét område fra listen, nemlig råstofområdet, de har valgt at hjemtage fuldt ud.
Rigsfællesskabet mellem Grønland, Færøerne og Danmark er hjerteblod for Det Konservative Folkeparti, og jeg vil gerne slå helt fast, at vi ønsker at styrke rigsfællesskabet og bevare det i al fremtid.
Rigsfællesskabet må ikke glide fra hinanden, fordi Danmark holder sig tilbage fra at være til stede i Grønland og på Færøerne og i stedet lader andre magter fylde mere og mere på Danmarks bekostning.
Rigsfællesskabet skal selvfølgelig være rummeligt og ligeværdigt og værne om de tre landes særpræg. Samtidig skal grønlændere og færinger vide, at Danmark også er deres land. De skal føle sig velkommen og hjemme i Danmark, ligesom danskere skal kunne føle sig hjemme og velkommen i Grønland og på Færøerne. Rigsfællesskabets lim er fællesskabet mellem mennesker.
Derfor synes jeg også, at det er ærgerligt, at vi i slipstrømmen på den aktuelle debat om USA og Grønland er ved at grave en grøft mellem Grønland og Danmark. Hvor den ene side mener, at Grønland slet ikke har noget at skulle have sagt, og den anden mener, at Grønland bare skal gå i favnen på USA, hvis det er det, det vil.
Vi er et rigsfællesskab, og vi er forbundne og forpligtede over for hinanden. Det betyder først og fremmest, at Grønland ikke er til salg. Men vi må heller ikke bilde os selv ind, at rigsfællesskabet bare er en given ting, hvis vi ikke passer på det. Og det har vi ikke været gode nok til.
Lad os bruge den diplomatiske krise til at gøre tingene bedre. Grønland, Færøerne og Danmark hører tæt sammen, men vi kan sagtens få et endnu bedre samarbejde. Det skal vi prioritere højt.
Og der har bestemt været sager, som vi på ingen måde kan være stolte af. Der er mørke kapitler i vores fælles historie, og det bærer Danmark en stor del af skylden for. Det må vi aldrig negligere. Det skal vi tage ansvar for og anerkende. Men der er også et århundreder langt samarbejde og fælles historie, som binder os sammen. Det skal vi ikke bare smide ud med badevandet.
I Det Konservative Folkeparti præsenterede vi i 2022 et udspil med en række forslag til et styrket rigsfællesskab, hvor både Grønland og Færøerne får mere at skulle have sagt. Det mangler nemlig bare.
For der har været et ønske fra Grønlands side om, at Danmark ikke skulle føre udenrigspolitik hen over hovedet på Grønland. Derfor foreslog vi i vores udspil, at Grønland skulle være repræsenteret i Udenrigspolitisk Nævn. Sidenhen har det fået to pladser.
Det er generelt dybt uhensigtsmæssigt, hvis Grønland føler sig overset. Derfor mener vi, at der skal oprettes et selvstændigt ministerium for rigsfællesskabet, ligesom vi vil oprette rigsfællesskabskontorer i Grønland og generelt investere i Grønland og Færøernes tilstedeværelse i Danmark.
Vi foreslog også, at rigsfællesskabet skal fylde mere i folkeskolen, og danske børn skal lære mere om Grønland og Færøerne, for eksempel hvad angår geografi, styreform, kultur og historie. Måske kan vi udvide det til, at danske skolebørn skal på lejrskole i Grønland, og grønlandske børn skal på lejrskole i Danmark, som Per Stig Møller har været ude og foreslå.
Vi foreslog, at afprøvningen til værnepligt genoptages i Grønland, fordi det danske forsvar ikke skal opleves som en fremmed magt i Grønland og på Færøerne. Heldigvis er forsvarets dag siden blev genindført i Grønland. Det giver jo også god mening, at flere grønlændere gør tjeneste i Sirius-patruljen.
Vi bød ind med flere andre konkrete forslag til at styrke vores bånd på tværs i rigsfællesskabet, og selvom udspillet har et par år på bagen, er det faktisk mere aktuelt end nogensinde. Lad os tænke meget mere i de baner, hvor vi styrker vores bånd på alle de områder, hvor det er oplagt. Det skulle vi jo nok have gjort for længe siden. Mon ikke situationen i dag også er et symptom på, at vi har forsømt rigsfællesskabet? For mig at se er det en opvågning, som vi bør bruge til at styrke Grønlands plads i rigsfællesskabet – med konkrete forslag som dem, vi kom med i vores udspil.
Statsminister Mette Frederiksen negligerer fuldstændig vores fælles bånd og historie, når hun går ud på et pressemøde og siger, at det hele må være op til grønlænderne. Det giver indtryk af, at rigsfællesskabet ikke er vigtigt for regeringen. Men det er det for Det Konservative Folkeparti.
Og vi tør godt sige det højt: Lad os styrke fællesskabet og give Grønland og Færøerne mere plads i samarbejdet. Lad os investere i hinanden. Vi betyder rent faktisk noget for hinanden. Lad det blive en styrke og en bro, og lad ikke andre bore en kile ned mellem hundredvis af år med fælles bånd. På den måde tror jeg, vi kan finde en fælles vej til et endnu tættere og mere rigt rigsfællesskab.
Bragt i Jyllands-Posten den 16. januar 2025


---

# USA, vi var engang så tætte Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/usa-vi-var-engang-saa-taette

6. april 2025
Det er utrolig dårlig timing af regeringen, at vi skal stemme for baseaftalen med USA netop nu, hvor 80 års venskab hænger i en tynd tråd.
Det, jeg skriver nu, er meget svært at skrive som konservativ. Og jeg havde aldrig i min vildeste fantasi troet, at jeg skulle sige, tænke eller skrive det.
Men Det Konservative Folkepartis livslange, loyale kærlighed til USA er i noget, der ligner opløsning. I hvert fald har der boret sig en kile ned mellem os og det land, vi har set op til, været allieret med og trofast mod gennem årtier.
Amerika var det forjættede land, mere end 300.000 danskere udvandrede til op gennem 1800-tallet i en søgen efter frihed og velstand. Amerika var det land, der hjalp os under Anden Verdenskrig, hvor tusindvis af amerikanske soldater gik i land ved Normandiets kyst på D-dag, og et meget stort antal ofrede deres liv for vores frihed.
Amerika er det land, der har givet os jazzmusikken, Elvis Presley, Marilyn Monroe, Godfather-filmene, Disney, Hemingway og cheeseburgeren. I én stor, skønsom blanding.
Når jeg tænker tilbage, tror jeg, at 1980’erne og 1990’erne for mig personligt var de ultimative USA-årtier. Det var her, jeg startede med at dyrke den spritnye motionsform aerobic, som kom direkte ind fra USA med Jane Fonda i knaldgule benvarmere, pandebånd og The Pointer Sisters’ ”I’m So Excited” på fuldt drøn fra ghettoblasteren. Det var frihed, højt tempo, og jeg elskede det.
I 1987 holdt Ronald Reagan sin ikoniske berlinmurtale: »Across Europe, this wall will fall. For it cannot withstand faith; it cannot withstand truth. The wall cannot withstand freedom,« messer Reagan ud over Brandenburger Tor. Vi kunne spejle os i Reagans optimistiske tro på, at frihed og demokrati ville sejre over totalitære systemer, og at vestligt sammenhold var fuldstændig afgørende. To år senere faldt Muren, Den Kolde Krig sluttede, og de vestlige idealer sejrede.
Kort sagt: Amerika har længe været billedet på frihed, demokrati og et frit marked. USA var en storebror, vi så op til. Som beskyttede os, men som vi også stod last og brast med. Danske soldater har deltaget i flere Nato-missioner. I Kosovo, Irak, Afghanistan. Vores udsendte har gjort deres pligt for pagten, vi har indgået i Nato-alliancen. Nogle har også betalt den ultimative pris: døden.
Det Konservative Folkeparti har altid været en stærk tilhænger af Nato og et tæt militært samarbejde med USA. Vi har støttet amerikanske baser i Europa, og under Irakkrigen var vi blandt de mest markante støtter af Danmarks deltagelse.
Stærk kærlighed, sammenhold, evig loyalitet … og så: bang, crash, bum! Så kom Trump og resten af holdet. Det startede med Trump jr., der landede i Grønland, allerede inden Trump var indsat som præsident, og så er det ellers gået slag i slag med den ene uacceptable melding efter den anden:
Fredsforhandlinger med Rusland hen over hovedet på Ukraine. Trusler om at annektere Grønland, udtalelser om, at Danmark er en dårlig allieret, lækkede chats, hvor højtstående medlemmer af Trump-regeringen kappes om, hvem der kan tale grimmest om Europa. Senest har Trump startet en toldkrig. Alt er vendt på hovedet, og hver dag er vi vågnet med tilbageholdt åndedrag og har håbet, at det hele bare var en ond drøm.
Desværre er det virkeligheden lige nu. Det kan ikke rigtig opfattes på andre måder, end at USA har vendt os ryggen, bedt os sejle vores egen sø, og at vores tætte bånd er ved at mørne og forvitre. Det er svært for en konservativ at trevle tæt knyttede bånd op – og så med den fart. Det gør ondt. Men hvad er der sket? Og hvordan skal vi stille os?
Vi kan ikke bare lægge armene over kors og føle os svigtede uden grund, hvor vanvittigt det hele end ser ud i Trumps nye univers. Selvom retorikken er skarp og primitiv, så kommer vi ikke uden om, at dele af kritikken kalder på selvransagelse hos Danmark og det meste af Europa. For har vi taget USA’s beskyttelse for givet? Har vi svigtet vores eget ansvar i Nato? Har vi bare ædt af fredsdividenden?
Det har vi uden tvivl. Vi skal have foden på speederen i Europa, vi skal stå sammen, vi skal opruste, og i Danmark har vi et meget stort arbejde foran os, hvad angår rigsfællesskabets udvikling og fremtid. Det har Trump og hans trusler og metoder fået til at stå med flammeskrift. Vi er ikke længere allierede, som vi var før. Men det betyder også, at der er områder, hvor vi ikke hverken kan eller vil gøre, som vi altid har gjort i forholdet til USA. Vi skal i hvert fald tænke os godt om.
Et helt aktuelt eksempel er den såkaldte baseaftale med USA, som regeringen indgik i 2023. Aftalen giver USA mulighed for at udføre en række militære aktiviteter på dansk jord, blandt andet udstationering af personel, opbevaring af materiel og øvelsesaktiviteter. Aftalen blev indgået, længe før Trump vendte alt på hovedet. Dengang – i ”de gode gamle dage” – gav aftalen jo på lange stræk god mening og var i høj grad noget, vi kun kunne bakke op om intentionen i.
Aftalen kræver vedtagelse af en lov i Folketinget. Og netop nu, midt i al uforudsigeligheden og kaosmeldingerne fra USA, har regeringen valgt, at vi skal stemme om aftalen. Det er dårlig timing, og det har endnu ikke været muligt at få en god forklaring på, hvorfor vi død og pine skal stemme om aftalen lige nu.
Vi står midt i en højspændt situation, hvor USA truer med at annektere vores territorie. Og derfor har vi sagt igen og igen, at det mest ansvarlige vil være at udskyde lovbehandlingen. For aftalen vil give amerikanerne meget vide beføjelser på dansk territorium.
Vi kommer til at stemme for aftalen, når den skal lovbehandles i Folketinget, for det er trods alt det mest ansvarlige for os at gøre. Det skal ikke være os, der river 80 års venskab itu. Hvis regeringen, der har den daglige diplomatiske kontakt til Washington, vurderer, at der stadig er et venskab at holde fast i, så lader vi tvivlen komme dem til gode. Men vi tillader os at udtrykke bekymring, når timingen er så skæv. Og vi tillader os at kræve svar på en række yderst relevante spørgsmål.
Et andet eksempel på, at vi i Det Konservative Folkeparti trækker i en håndbremse, som vi aldrig ville have trukket i for bare et halvt år siden, er spørgsmålet om køb af våben fra USA. Statsministeren har sagt »køb, køb, køb« og givet forsvarschefen langt større beføjelser. Det har vi længe sagt var nødvendigt. Men det er ikke lige meget, hvor vi køber vores våben.
Der er lige nu stigende usikkerhed om USA’s sikkerhedsgaranti for Europa, og derfor bør Danmark satse på at købe europæiske våben og så vidt muligt gøre sig uafhængig af USA. Hvis vi kan få materiel fra Europa, der er lige så godt som det amerikanske, skal vi købe det. Vi risikerer at havne i en situation, hvor vores betingelsesløse tillid kan bruges aktivt imod os. Når vi køber amerikansk militært isenkram, accepterer vi også en afhængighed af de nødvendige reservedele og softwareopdateringer, som kun amerikanerne kan levere.
Det har ikke været nemt at skrive det her. Det føles lidt som at hælde konservativt hjerteblod ud i håndvasken. Det gør ondt, det føles uvirkeligt. Men det er nødvendigt at justere vores billede, for endnu vigtigere for os konservative er vores sikkerhed, tryghed og kærlighed til fædrelandet og rigsfællesskabet. I mit parti har vi altid sagt, at vi skal forandre for at bevare. Og det er vi netop i gang med nu: at forandre eller justere vores kærlighed til USA for at bevare det Danmark, vi elsker så højt.
Hjemme på teenageværelset i mit barndomshjem står min gamle ghettoblaster stadig og samler støv som et kært gammelt minde om den storebror, vi havde engang, og som vi nok aldrig opgiver håbet om at få tilbage.
Bragt i Jyllands-Posten den 6. april 2025.


---

# Borgerligt Konvent: Vi skal da have en blå regering Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/borgerligt-konvent-vi-skal-da-have-en-blaa-regering

23. august 2025
Det er soleklart, at vi i Det Konservative Folkeparti arbejder for at få en borgerlig regering efter næste valg. Vi ved godt, at det ikke er en nem opgave, men det er bestemt heller ikke en umulig opgave. Tag med os til Fredericia 6. september, hvor vi holder Borgerligt Konvent med de andre blå partier.
Der er et alternativ til regeringen og rød blok. Alternativet er borgerligt, og det bygger på en fundamental tro på, at politik laves med danskerne og fællesskabet i centrum, ikke systemet eller staten. Byggematerialerne i blå blok er lavet af frihed, danske værdier, en sund økonomi og ikke mindst en respekt for skatteborgernes penge.
Lørdag den 6. september 2025 er der borgerlig, blå politik på plakaten, når vi inviterer til Borgerligt Konvent. Det er en hel dags konference, som vi holder i samarbejde med Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti
Masser af blå og borgerlig debat
Det bliver en spænede dag fyldt med taler, oplæg og politisk debat. Deltagerne spænder lige fra partilederne til eksterne eksperter og debattører, som vil præsentere holdninger og visioner for fremtidens borgerlige Danmark. Det er i fællesskab, at vi bliver klogere på, hvordan fremtidens borgerlige Danmark skal se ud.
Mona Juul kommer naturligvis også, og hun mener, det er vigtigt, at vi står sammen i blå blok om alle de områder, som binder os sammen:
”Det er klart, at vi ikke er enige om alt. Så var der jo heller ikke brug for, at vi er forskellige partier. Men vi er alle borgerlige, og vi ønsker et borgerligt Danmark. Det værdifællesskab skal vi naturligvis dyrke og styrke på alle de områder, hvor det giver mening.”
SVM-regering uden retning
”Regeringen kalder sig selv et nødvendigt arbejdsfællesskab, men er endt uden retning. Heldigvis er der blå partier, som kan og vil. Vi tror på mennesket før staten og på fællesskaber før systemer, og vi er klar til at sætte handling bag ordene og skabe et bedre og rigere samfund. Det er vigtigt, at vi samles – ikke bare for at kritisere regeringen, men for at præsentere et klart og positivt alternativ,” siger Mona Juul.
Og på spørgsmål om, hvorfor Venstre ikke er med, er Mona Juul ret klar i spyttet:
”Jamen, Venstre er mere end velkomne til at komme retur til den borgerlige familie – det er faktisk lige præcis det, vi drømmer om: at Venstre kommer hjem til blå blok. Men lige nu vil de åbenbart hellere sidde i regering med Socialdemokratiet.”
Mere end bare en konference
Borgerligt Konvent er mere end bare en konference – det er startskuddet til et nødvendigt og stærkt borgerligt fællesskab, og som medlem af Det Konservative Folkeparti får du en enestående mulighed for at være med til at debattere og forme vores rolle i det blå fællesskab.
Vi håber at se dig i Fredericia!
Fakta om Borgerligt Konvent:
Hvornår: lørdag 6. september 2025
Hvor: Messe C i Fredericia
Hvem: Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti afholder konventet i fællesskab, og partilederne fra de fire partier deltager og giver deres bud på vejen til et blåt flertal og en borgerlig regering.
Hvad: Veloplagte taler fra de fire borgerlige partiledere. Indlæg, oplæg og masser af debat om fx økonomi, klimapolitik, udlændinge, ældrepleje og selvfølgelig forsvars- og udenrigspolitik.
Hvor kan jeg læse mere: Følg med på hjemmesiden Borgerligtfundament, hvor du også kan tilmelde dig konventet.


---

# Konservativ præst gentog succes og inviterede ensomme til juleaften | Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/konservativ-praest-gentog-succes-og-inviterede-ensomme-til-juleaften

26. december 2025
Peter Sporleder er konservativ byrådspolitiker, folketingskandidat og sognepræst i Aarhus. Han fik sidste år den geniale ide at invitere ensomme hjem hos ham juleaften på Holme Sognegård. I år gentog han succesen.
Julen er hjerternes fest. Det er også en kristen højtid og således næstekærlighedens fest. Men i denne tid står mange ensomme tilbage og føler sig efterladt på perronen, når alle andre danser rundt om juletræet med deres familier.
54-årige Peter Sporleder, som i november blev genvalgt til Aarhus Byråd for tredje gang, og som er erfaren præst i Holme Kirke, har en mission om, at ingen skal sidde alene på juleaften. Han oplever nemlig en stigende udfordring med ensomhed i samfundet.
» I mit arbejde som præst møder jeg flere og flere af dem, som enten har mistet en ægtefælle eller gået gennem en skilsmisse, som ender med at sidde alene. Og så tænkte jeg, om vi ikke kunne lave noget der? Julen er jo nok den mest sårbare tid for ensomme og dem, som kæmper med tilværelsen,« fortæller Sporleder.
Sidste år inviterede han til juleaften på sognegården, og i år gentog han succesen.
»Der har sidste år og igen i år været en kæmpestor opbakning. Det var midt i valgkampen, at jeg lavede Facebook-opslaget. Det blev vist 150.000 gange. Det var helt vildt. Det eksploderede fuldkommen. Så i år blev vi lidt flere – omkring 30 stykker. Men det er også loftet for, hvor mange, der kan komme, hvis aftenen stadig skal føles hyggelig og intim. Det skal være sådan, at man ikke føler, at man bliver væk, men at alle kan snakke på kryds og tværs og lære hinanden at kende.«
Når lokalsamfundet træder i karakter
Ifølge præsten ville intet af det her kunne lade sig gøre uden den store indsats fra alle de lokale kræfter. Her er det både privatpersoner og firmaer, der har været barmhjertige og gavmilde. Lige fra flæskesteg til rødkål til rødvin til gaver. Igen i år har to mænd stillet sig til rådighed i køkkenet og nogle tidligere konfirmander fra kirken har bagt småkager. De lokale bedemænd og den lokale vinhandler har også støttet op.
»Igen i år har vi fået sponsoreret bidrag fra alle leder og kanter, så vi endnu en gang kunne samle folk om julen. Mange af gæsterne er også gengangere fra sidste år. For eksempel to kvinder, som siden sidste års juleaften er blevet tætte veninder. Det gør mig bare enormt glad, når vi på den måde kan give mennesker håb og mening i tilværelsen«, siger Sporleder, som i sit virke som politiker også har trivsel og ensomhed som nogle af sine politiske mærkesager.
Kristne og konservative værdier i højsædet
Sporleder ser det som en bunden opgave og et privilegium, at han med platformen som politiker og præst kan forsøge at løfte trivselsdagsordenen. Politisk ser han især gerne, at vi bliver bedre til at lave fællesskabende rum, som han kalder det. Og her har folkekirken et ansvar.
»Rent politisk vil jeg gerne have, at folkekirken tager mere ansvar i de samfund, vi er en del af. Folkehuse og vores forsamlingshuse skal aktiveres langt mere«, siger Sporleder.
Han ser i den forbindelse sit eget initiativ til juleaften som noget af det mest konservative, man kan komme i nærheden af.
»Her har vi noget fællesskab. Vi værner om både mennesket, det enkelte menneske, men også om vores traditioner og vores samfund. Troen på, at vi er mere end bare os selv«, lyder det fra den aarhusianske præst, der også havde travlt med to julegudstjenester den 24. december.


---

# Ny tilgang til international arbejdskraft Det Konservative Folkeparti

Source: https://konservative.dk/vi-skal-tiltraekke-international-arbejdskraft-men-ikke-for-enhver-pris

Vi skal tiltrække international arbejdskraft, men ikke for enhver pris
I Danmark står vi overfor store udfordringer med manglende arbejdskraft de kommende årtier, fordi vi som befolkning bliver ældre. Konsekvenserne kan blive store, hvis vi ikke træffer kloge beslutninger. Det kan få store følger for vores velfærd, hvis der mangler medarbejdere til at passe på vores ældre, børn og syge. Og vi vil ikke have råd til at opruste vores forsvar, komme i mål med den grønne omstilling og klimasikre vores kyster, hvis den økonomiske vækst går i stå, fordi virksomhederne mangler arbejdskraft. Erhvervslivet og flere dele af den offentlige sektor har allerede store udfordringer med rekruttering i dag. Derfor er international arbejdskraft nødvendigt.
Men vi må ikke gentage fortidens fejl. Manglende integration er et alvorligt problem i Danmark, og det skal afspejles i politikken for international arbejdskraft. Derfor vil vi indføre en ”trafiklysmodel”, der skal sikre mere arbejdskraft fra lande, vi har gode erfaringer med. Og et minimum af arbejdskraft fra lande, vi har dårlige erfaringer med. Vi vil begrænse den voksende indvandring fra blandt andet MENAPT-landene markant, for vi ønsker ikke arbejdstagere, som er dårlige til at integrere sig og udfordrer det danske samfund.
Om trafiklysmodellen
Det Konservative Folkeparti foreslår en model, hvor verden opdeles i tre kategorier af lande, som jævnligt opdateres på baggrund af nyeste tal og viden. Modellen skal sikre mere international arbejdskraft fra lande, som vi har gode erfaringer med, og stoppe tilstrømningen af arbejdskraft fra lande, hvor vi har dårlige erfaringer med integration – herunder MENAPT-landene, som der alene i 2024 kom over 8.000 indvandrere fra.
GRØNNE LANDE
Dette er lande, hvorfra vi vil have mere international arbejdskraft, fordi vi har gode erfaringer med integration. Personer fra grønne lande har særlig nem adgang til at søge arbejde i Danmark. For dem er den supplerende beløbsordning 300.000 kroner. For arbejdstagere fra grønne lande gælder endvidere, at de kan påbegynde deres arbejde, mens sagsbehandlingen af deres arbejdstilladelse pågår, hvis de har en årsløn på over 600.000 kroner. Mulige lande kunne være USA, Canada, Vietnam, Filippinerne, Brasilien og Thailand.
GULE LANDE
Dette er alle lande, som ikke er grønne eller røde. For personer fra gule lande gælder den generelle beløbsgrænse på 552.000 kroner og den supplerende beløbsordning på 446.000 kroner, som kendes i dag.
RØDE LANDE
Dette er lande, hvorfra vi ikke vil have international arbejdskraft, fordi vi har dårlige erfaringer med integration. For personer fra røde lande gælder altid en beløbsgrænse på 700.000 kroner. Det vil være personer fra for eksempel MENAPT-lande som Somalia, Syrien og Irak. Alle lande, som Danmark ikke har hjemsendelsesaftaler med, vil også være røde lande.
Vi vil også arbejde for*:
Afskaffelse af kravet om lønudbetaling til dansk bankkonto.
Give udenlandske talenter mulighed for at prøve Danmark i 90 dage.
Tilføje flere faggrupper til den supplerende beløbsgrænse.
*ikke for røde lande



---

## File: liberal_alliance

Filename: `liberal_alliance.md`

# Liberal Alliance | Danmarks mest liberale parti

Source: https://www.liberalalliance.dk/

Folketingsvalg 2026
Det er tid til en frisk start!
Læs mere
Scroll for mere
Det er tid til en frisk start!
Nu er det tid til valg igen. Jeg er klar. Liberal Alliance er klar.
Vi er klar til at kæmpe for en frisk start og en borgerlig regering. Jeg tror på, at vi har en chance for virkelig at få rykket noget her i landet – og for at skabe varige forandringer i en mere borgerlig-liberal retning.
Danskerne har nu set, hvad en regering over midten egentlig er. Væk er alle de højtravende tanker om, at de svære og upopulære beslutninger kun kan lade sig gøre på midten. I stedet fik vi lunkne kompromisser: Afskaffelse af en helligdag, indhug i vores ytringsfrihed, ingen undersøgelse af minkskandalen og en helt ny og skadelig toptopskat.
Nu er tiden inde til en frisk start.
Vi vil sænke skatter og afgifter markant, så du får mere luft i hverdagsøkonomien. Men vi vil også opruste økonomisk, blandt andet ved at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Vi vil skabe et velfærdssamfund efter borgernes og familiernes behov – ikke efter systemets. Vi vil føre en stram og retfærdig udlændingepolitik, så vi kan forsvare vores liberale demokrati. Vi vil have atomkraft i Danmark, så vi sikrer en stabil energikilde, der samtidig er god for klimaet. Og vi vil luge ud i de åndssvage regler og det unødvendige bureaukrati, som plager landet og koster os milliarder.
Sæt dit kryds ved os, hvis du ikke er i tvivl om, at Danmark har brug for en blå regering. For vi er blå før valget. Vi er blå under valget. Og vi er blå efter valget.
Vi lover ingen checks og valggaver. Men vi lover, at vi står fast på vores politik. Så hvis du kan lide de varer, vi har på hylderne, så stem på Liberal Alliance.
Med venlig hilsen
Alex Vanopslagh
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat
Find din kandidat
Hvad vi kæmper for
Liberal Alliances visioner og mærkesager
Se vores mærkesager
Her kan du møde os
Se kommende events
Læs mere
Vil du med på holdet?
Bliv frivillig under valgkampen
Læs mere
Nyheder.
Læs, se og lyt til seneste nyt fra kampen for mere frihed, ansvar og optimisme, her.
Se alle nyheder
Udlændinge
Liberal Alliance kræver øjeblikkeligt asylstop
Ligestilling
Tag din frihed alvorligt, søster
LigestillingUdlændinge
Udlændingepolitik bør også handle om kvinders frihed i Danmark
Liberal Alliance
En papirstynd liberalisme
Liberal Alliance
Alex taler facts | Alex Vanopslagh
Socialpolitik
Kære socialrådgivere, det er ikke mistillid at belyse en reel udfordring
Socialpolitik
Vil Mette give dig en del af kagen? | Alex & Alex | Alex Vanopslagh
Christiansborg
Vinden er vendt for det borgerlige Danmark
Udenrigspolitik
Den regelbaserede verdensorden har aldrig eksisteret
Energipolitik
Regeringen har ingen løsninger på energiforsyningen andet end håb og hockeystave
Skolepolitik
Det bløde børnesyn er ved at kvæle roen i klasselokalet
Europapolitik
Samarbejde på højrefløjen er vejen til et mere enkelt og effektivt EU
Skolepolitik
Fingrene væk fra de frie skoler, Mattias Tesfaye
Liberal Alliance
Er Alex god til Battlefield 6?
Liberal Alliance
Hvordan blev verden så skør? │Bent Meier Sørensen │ Alex Vanopslagh
Folketingsmedlemmer
Liberal Alliance har 15 folketingsmedlemmer på Christiansborg. Læs mere om dem her.
Læs mere
Politik.
I Liberal Alliance kæmper vi for et rigere og friere Danmark.
Læs meget mere om vores politik, her.
Læs mere
Skattepolitik
Velfærd
Retspolitik
Udspil.
I Liberal Alliance kæmper vi for et mere liberalt Danmark.
Læs vores seneste udspil, her.
Læs mere
Bliv medlem.
Meld dig ind her
Vores politik.
Bliv klogere på LA
Frihedsfonden.
Støt den liberale kamp
Frihedsshoppen.
Bliv klædt på til efteråret


---

# Folketingsvalg 2026 - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/folketingsvalg

Folketingsvalg 2026
Det er tid til en frisk start!
Scroll for mere
Det er tid til en frisk start!
Nu er det tid til valg igen. Jeg er klar. Liberal Alliance er klar.
Vi er klar til at kæmpe for en frisk start og en borgerlig regering. Jeg tror på, at vi har en chance for virkelig at få rykket noget her i landet – og for at skabe varige forandringer i en mere borgerlig-liberal retning.
Danskerne har nu set, hvad en regering over midten egentlig er. Væk er alle de højtravende tanker om, at de svære og upopulære beslutninger kun kan lade sig gøre på midten. I stedet fik vi lunkne kompromisser: Afskaffelse af en helligdag, indhug i vores ytringsfrihed, ingen undersøgelse af minkskandalen og en helt ny og skadelig toptopskat.
Nu er tiden inde til en frisk start.
Vi vil sænke skatter og afgifter markant, så du får mere luft i hverdagsøkonomien. Men vi vil også opruste økonomisk, blandt andet ved at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Vi vil skabe et velfærdssamfund efter borgernes og familiernes behov – ikke efter systemets. Vi vil føre en stram og retfærdig udlændingepolitik, så vi kan forsvare vores liberale demokrati. Vi vil have atomkraft i Danmark, så vi sikrer en stabil energikilde, der samtidig er god for klimaet. Og vi vil luge ud i de åndssvage regler og det unødvendige bureaukrati, som plager landet og koster os milliarder.
Sæt dit kryds ved os, hvis du ikke er i tvivl om, at Danmark har brug for en blå regering. For vi er blå før valget. Vi er blå under valget. Og vi er blå efter valget.
Vi lover ingen checks og valggaver. Men vi lover, at vi står fast på vores politik. Så hvis du kan lide de varer, vi har på hylderne, så stem på Liberal Alliance.
Med venlig hilsen
Alex Vanopslagh
Lad os genrejse det borgerlige Danmark.
Hvad vi kæmper for
Læs om Liberal Alliances visioner og mærkesager
Læs mere
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat
Find din kandidat
Her kan du møde os
Se kommende events
Læs mere
Vil du med på holdet?
Bliv frivillig under valgkampen
Læs mere
Husk at stemme den 24. marts 2026
Se hvordan du stemmer
Læs mere


---

# Hvad vi kæmper for - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/hvad-vi-kaemper-for

Hvad vi kæmper for
Liberal Alliances mærkesager og visioner
Scroll for mere
I Liberal Alliance tror vi på, at det gode samfund vokser nedefra gennem myndige borgere.
Det er ikke politikerne, der skal spille helterollen og designe samfundet efter eget ønske.
Tværtimod er Danmark skabt af borgerne. Det danske fællesskab er groet nedefra og op. At vi overhovedet er et liberalt demokrati med frihedsrettigheder og velstand, er også en bedrift skabt nedefra af borgerne selv.
Derfor er vores vision et samfund, hvor du og dine medborgere bestemmer mere, og politikerne bestemmer mindre. Al vores politik vokser ud af dette.
Når vi ønsker lavere skat, handler det om at give mere selvbestemmelse til den enkelte. Når vi ønsker at afbureaukratisere, er det for, at politik ikke skal stå i vejen for dig.
Vores mærkesager
Lavere skatter og væk med afgifter
Læs mere
Fri og værdig velfærd
Læs mere
Et stærkere Danmark
Læs mere
Friheden skal forsvares
Læs mere
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat.
Find din kandidat


---

# Folketingskandidater - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/folketingskandidater

Folketings­kandidater
Scroll for mere
Liberal Alliance er klar til det kommende folketingsvalg.
Vi har markante og skarpe kandidater opstillet i hele landet. Brug menuen herunder til at se, hvem der står på stemmesedlen i din storkreds.
Alle valgkredseSjællands StorkredsNordjyllands storkredsNordsjællands StorkredsSydjyllands StorkredsVestjyllands StorkredsØstjyllands StorkredsKøbenhavns StorkredsFyns StorkredsKøbenhavns Omegns StorkredsBornholms Storkreds
Østjyllands Storkreds
Spidskandidat
Alex Vanopslagh
Læs mere
Nordjyllands storkreds
Spidskandidat
Sólbjørg Jakobsen
Læs mere
Københavns Storkreds
Spidskandidat
Ole Birk Olesen
Læs mere
Fyns Storkreds
Spidskandidat
Katrine Daugaard
Læs mere
Nordsjællands Storkreds
Spidskandidat
Steffen Frølund
Læs mere
Sjællands Storkreds
Spidskandidat
Pernille Vermund
Læs mere
Sydjyllands Storkreds
Spidskandidat
Steffen Larsen
Læs mere
Vestjyllands Storkreds
Spidskandidat
Carsten Bach
Læs mere
Københavns Omegns Storkreds
Spidskandidat
Freja Brandhøj
Bornholms Storkreds
Spidskandidat
Eik Dahl Bidstrup
Østjyllands Storkreds
Kredskandidat
Jens Meilvang
Læs mere
Østjyllands Storkreds
Kredskandidat
Louise Brown
Læs mere
Sydjyllands Storkreds
Kredskandidat
Kim Alexander Jensen
Læs mere
Sydjyllands Storkreds
Kredskandidat
Helena Artmann Andresen
Læs mere
Sjællands Storkreds
Kredskandidat
Joachim Riis
Læs mere
Sjællands Storkreds
Kredskandidat
Lars-Christian Brask
Læs mere
Vestjyllands Storkreds
Kredskandidat
Helle Jensen
Læs mere
Vestjyllands Storkreds
Kredskandidat
Thorbjørn Jacobsen
Læs mere
Københavns Omegns Storkreds
Kredskandidat
Jonas Juhl
Læs mere
Københavns Storkreds
Kredskandidat
Mads Strange
Læs mere
Nordsjællands Storkreds
Kredskandidat
Christopher Arzrouni
Læs mere
Nordjyllands storkreds
Kredskandidat
HP Beck
Nordjyllands storkreds
Kredskandidat
Kenneth Skatka Hammer
Læs mere
Fyns Storkreds
Kredskandidat
Malte Jäger
Forrige123Næste


---

# Her kan du møde os - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/her-kan-du-moede-os

Her kan du møde os
Scroll for mere
Søndag d. 8. marts kl. 16-17
Alex i News & Co. live fra Storms Pakhus
Storms Pakhus, Lerchesgade 4, 5000 Odense - Åbent for alle
Læs mere
Onsdag d. 11. marts kl. 18.00-22.00
Alex med og uden filter i København
Imperial biograf, Ved Vesterport 4, 1612 København V
Læs mere
Torsdag den 12. marts kl. 18-20
Alex & Inger i Musikkens Hus
Musikkens Hus, Musikkens Plads 1, 9000 Aalborg
Læs mere
Fredag d. 13. marts kl. 16.00-17.00
Hør Alex i DJ battle på P4 Østjylland
Lyt her
Lørdag d. 14. marts kl. 12.00-18.00
Valgathon med Alex
Livestreaming med Alex & gæster
Søndag d. 15. marts kl. 16.30-21.30
Alex med og uden filter i Aarhus
Comwell Centralværkstedet 9, Værkmestergade 9, 8000 Aarhus
Læs mere
Lørdag d. 11. april kl. 09.00-01.00
Landsmøde 2026
Tivoli Hotel & Congress Center, Arni Magnussons Gade 2, 1577 København
Læs mere
Torsdag d. 11. juni - lørdag d. 13. juni
Folkemødet 2026
Allinge, Bornholm
Læs mere


---

# Kom med på holdet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kom-med-paa-holdet-2

Bliv frivillig i
vores valgkamp
Tilmeld dig her
Scroll for mere
Kom med på holdet
Vil du med helt ind i maskinrummet?
Vi ved ikke, hvornår valget kommer – men vi ved, at vi skal være klar. Du kan allerede nu sikre dig en plads på holdet som frivillig i Liberal Alliances valgkamp.
Som frivillig er du ikke bare en statist; du er en afgørende del af maskinen. Du kommer tæt på de strategiske beslutninger, det politiske håndværk og vores kandidater, når de kæmper for stemmerne i dit lokalområde.
Vi tilbyder et stærkt socialt fællesskab med højt til loftet og ambitiøse mennesker, der deler dine værdier. Det er hårdt arbejde, men det er også sjovt, lærerigt og drevet af optimisme.
Hvordan kan du gøre en forskel?
Vi har brug for alle talenter. Måske brænder du for at:
Planlægge og afvikle events: Skab rammerne for det gode vælgermøde, fra debatter til kampagneevents.
Gøre en praktisk indsats: Gør en forskel med dør-til-dør-kampagner, uddeling af flyers eller ophængning af plakater.
Debat og dialog: Vær med til at møde danskerne i øjenhøjde til uddelinger og debatter.
Uanset om du har to timer om måneden eller to timer om dagen, har vi en plads til dig. Det vigtigste er din lyst til at gøre en forskel.
Er du klar til at tage ansvar? Meld dig som frivillig i dag og vær med. Vi glæder os til at møde dig!
Har du spørgsmål, kan du skrive til info@liberalalliance.dk.
Vil du støtte på andre måder?
Ønsker du at støtte Liberal Alliance økonomisk, kan du give et bidrag her. Hver en krone tæller i kampen for de liberale budskaber og de politiske resultater, der gør os alle friere og rigere.
Lad os sammen gøre Danmark mere liberalt.
Bliv frivillig under valgkampen
Tilmeld dig her


---

# Sådan stemmer du - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/saadan-stemmer-du-folketingsvalg

Sådan stemmer du
Den 24. marts 2026 kan du stemme til
folketingsvalget.
Det gør du sådan her:
1. Tag dit valgkort, som du har modtaget med posten, med til valgstedet.
2. Gå til valgstedet, som er oplyst på dit valgkort.
3. Få udleveret din stemmeseddel.
4. Afgiv din stemme i stemmeboksen. Sæt ét kryds på din stemmeseddel. Sætter du flere krydser, er din stemmeseddel ugyldig. Det er tilladt at stemme blankt.
5. Forlad stemmeboksen og læg sedlen i stemmeurnen.
Ofte stillede spørgsmål:
Har jeg stemmeret?
Du kan stemme, hvis du på dagen for folketingsvalget
er fyldt 18 år, har fast bopæl i Danmark og er dansk statsborger.
Hvornår kan jeg stemme?
Du kan stemme på valgdagen d. 24. marts 2026.
Åbningstiderne for dit valgsted finder du på dit valgkort.
Er du forhindret på valgdagen, kan du brevstemme frem til d. 20. marts 2026.
Hvor kan jeg stemme?
Du finder dit valgsted på dit valgkort, som du modtager i din postkasse.
De fleste kommuner har også en valgside, hvor du kan finde oplysninger om valgstedernes adresser, tilgængelighed og åbningstider.
Hvad hvis jeg er forhindret på valgdagen?
Er du forhindret i at komme ned og stemme på valgdagen, kan du vælge at brevstemme.
Det kan du gøre frem til d. 20. marts 2026.
Hvordan brevstemmer jeg?
Fra den 26. februar 2026 og frem til den 20. marts 2026, kan du brevstemme på borgerservice.
Husk legitimation (pas, kørekort eller sundhedskort), når du brevstemmer.
Hvad hvis jeg har glemt/mistet mit valgkort?
Har du glemt eller mistet dit valgkort, eller har du ikke modtaget det med posten, kan du stadig stemme på valgdagen. Du skal blot møde op på dit valgsted og fremvise gyldig legitimation, så udskrives der et valgkort til dig.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Nyheder | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/nyheder

Liberal Alliance
Nyheder
Her kan du finde de seneste pressemeddelelser, debatindlæg, videoer og podcasts fra Liberal Alliance.
Scroll for mere
Alle kategorierIdeologiØkonomiLiberal AllianceUddannelseVelfærdRetssikkerhedEuropapolitikChristiansborgPressemeddelelserRegeringenErhvervspolitikUdlændingeKlimaForsvarUdenrigspolitikSundhedLigestillingSkatBeskæftigelseEnergipolitikTeknologiDen offentlige sektorHovedstadenSocialt udsatteTransportBoligpolitikKirkeRetspolitikFamiliepolitikIndfødsretSkolepolitikSocialpolitikYtringsfrihedHistorieKulturMiljøpolitikPension
Alle typerDebatVideoPodcastPressemeddelserUdmeldinger
Alle forfattereAlex VanopslaghHenrik DahlLiberal AllianceSteffen FrølundSólbjørg JakobsenOle Birk OlesenPernille VermundHelena Artmann AndresenSteffen LarsenAlexander RyleLars-Christian BraskLouise BrownCarsten BachCarl AndersenSandra Elisabeth SkalvigAlex Vanopslagh & Henrik DahlKatrine DaugaardJens MeilvangSteffen Frølund & Pernille VermundAlex Vanopslagh & Ole Birk OlesenAlex Vanopslagh & Steffen LarsenLars-Christian Brask & Steffen FrølundPernille Vermund & Henrik DahlSólbjørg JacobsenAlex Vanopslagh & Louise BrownAlex Vanopslagh & Ole Birk Olesen & Henrik DahlAlex Vanopslagh & Sandra Elisabeth SkalvigAlex Vanopslagh & Sólbjørg JakobsenAlexander Ryle & Carl AndersenAlexander Ryle & Lars-Christian BraskAlexander Ryle & Pernille Vermund & Henrik DahlCarl Andersen & Steffen FrølundCarsten Bach & Helena Artmann Andresen & Louise BrownCarsten Bach & Lars Christian-BraskCarsten Bach & Louise BrownHelena Artmann Andresen & Louise BrownHelena Artmann Andresen & Sandra Elisabeth SkalvigHenrik Dahl & Steffen LarsenJens Meilvang & Carsten BachLars-Christian Brask & Henrik DahlLouise Brown & Alexander RyleLouise Brown & Katrine Daugaard & Sandra Elisabeth Skalvig & Helena Artmann AndresenLouise Brown & Sandra Elisabeth SkalvigPernille Vermund & Jens MeilvangSandra Elisabeth Skalvig & Katrine DaugaardSandra Skalvig & Steffen LarsenSólbjørg Jacobsen & Pernille Vermund & Lars-Christian BraskSólbjørg Jakobsen & Carsten BachSólbjørg Jakobsen & Ole Birk OlesenSólbjørg Jakobsen & Pernille VermundSólbjørg Jakobsen & Steffen FrølundSólbjørg Jakobsen & Steffen Larsen
Udlændinge
Liberal Alliance kræver øjeblikkeligt asylstop
Ligestilling
Tag din frihed alvorligt, søster
LigestillingUdlændinge
Udlændingepolitik bør også handle om kvinders frihed i Danmark
Liberal Alliance
En papirstynd liberalisme
Liberal Alliance
Alex taler facts | Alex Vanopslagh
Socialpolitik
Kære socialrådgivere, det er ikke mistillid at belyse en reel udfordring
Socialpolitik
Vil Mette give dig en del af kagen? | Alex & Alex | Alex Vanopslagh
Christiansborg
Vinden er vendt for det borgerlige Danmark
Udenrigspolitik
Den regelbaserede verdensorden har aldrig eksisteret
Energipolitik
Regeringen har ingen løsninger på energiforsyningen andet end håb og hockeystave
Skolepolitik
Det bløde børnesyn er ved at kvæle roen i klasselokalet
Europapolitik
Samarbejde på højrefløjen er vejen til et mere enkelt og effektivt EU
Skolepolitik
Fingrene væk fra de frie skoler, Mattias Tesfaye
Liberal Alliance
Er Alex god til Battlefield 6?
Liberal Alliance
Hvordan blev verden så skør? │Bent Meier Sørensen │ Alex Vanopslagh
Forrige12311Næste


---

# Vores politik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik

Liberal Alliance
Vores politik
Her kan du læse mere om vores politik.
Scroll for mere
Skattepolitik
Velfærd
Retspolitik
Klimapolitik
Sundhed
Uddannelsespolitik
Sikkerhedspolitik
Udlændingepolitik
EU-politik
Transportpolitik
Ligestillingspolitik
Afbureaukratisering
Kulturpolitik
Erhvervspolitik


---

# Mærkesager | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/maerkesager

Politik
Mærkesager
Her kan du blive klogere på vores mærkesager.
Scroll for mere
Frihed og ansvar
Et værdigt menneskeliv kræver, at vi hver især kan forfølge vores egne mål. Det kræver også, at vi alle tager ansvar for vores liv i stedet for at skubbe ansvaret over på andre.
Liberal Alliance er partiet for alle, som forstår værdien af frihed, og som er villige til selv at påtage sig et ansvar for deres liv. Vi ved, at der findes borgere, som har det svært, og som vi vil og skal hjælpe, men alle har et ansvar selv.
Derfor består Liberal Alliances mærkesager af lavere skat, bedre og billigere velfærd, respekt for retsstaten og en klimapolitik med ambitioner og internationalt udsyn.
Det kæmper vi for
Mærkesager
Lavere skat
Vi vil skabe et mere retfærdigt samfund, hvor danskerne har friheden til at beholde flere af deres egne penge.
Læs mere
Mærkesager
Bedre og billigere velfærd
Vi vil sikre danskerne frit valg på alle velfærdsområder. Frit valg giver mere konkurrence, og borgerne kan få leveret den velfærd, der passer til dem.
Læs mere
Mærkesager
Retsstat & demokrati
Vi må og skal styrke retsstaten og retssikkerheden i Danmark. Lighed for loven - uanset om du er minister eller almindelig borger.
Læs mere
Mærkesager
Klimapolitik
Vi vil sikre en 100 pct. CO2-reduktion i 2030 gennem internationalt udsyn. For CO2-udledning skader lige meget, uanset om det kommer fra Danmark, Kina eller Indien.
Læs mere
Mærkesager
1 regel ind, 2 regler ud
Danmark er sandet til i bureaukrati. Derfor mener vi, at vi skal indføre et princip om, at der skal fjernes to regler, hver gang vi indfører en ny.
Læs mere


---

# Udspil | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/udspil

Politik
Udspil
Her kan du læse og downloade vores seneste politiske udspil.
Scroll for mere
Afbureaukratisering
100 regler til afskaffelse
Læs mere
Børneopsparingsudspil 2026
En god start på voksenlivet – også økonomisk
Læs mere
Boligudspil 2025
Herre i eget hus
Læs mere
Atomkraftudspil 2025
Tilbage til fremtiden
Læs mere
En frisk start
En plan for et stærkere og friere Danmark
Læs mere
Familieudspil - 2025
Frihed til nærvær
Læs mere
Udlændinge- og integrationsudspil 2025
Fra erkendelse til handling
Læs mere
DR-udspil 2025
Borgerne skal kunne fravælge DR
Læs mere
ATP-udspil 2025
ATP's monopol skal brydes
Læs mere
Indfødsretsudspil 2024
Frie og forpligtede
Læs mere
Socialudspil 2024
Værdighed og tryghed for alle
Læs mere
Sundhedsudspil 2024
Alle skal med på A-holdet
Læs mere
Endometrioseudspil
Forslag til handlingsplan mod endometriose
Læs mere
Pensionsudspil 2024
Tryg fremtid
Læs mere
Alkoholbehandlingsudspil
Bedre alkoholbehandling i Danmark
Læs mere
Migrationsudspil
EU har brug for en ansvarlig migrant- og asylpolitik
Læs mere
Udspil om erhvervsakademier og professionshøjskoler
Fremtidens hænder kommer ikke af sig selv
Læs mere
Afbureaukratiseringsudspil
Danmark har brug for en bindende bureaukratilov
Læs mere
Fritidsjobudspil
Fritidsjobbet skal tilbage – den negative kurve skal knækkes
Læs mere
Ældreudspil
Fem liberale principper for ældrepolitik
Læs mere
Folkeskoleudspil
En skole, hvor børnene lærer noget mere
Læs mere
Stærkere patientrettigheder i sundhedsvæsnet
Det hele handler om dig
Læs mere
Iværksætterudspil
For få virksomheder vokser sig store i Danmark
Læs mere
Retssikkerhedsudspil
Åbenhed, tillid & retfærdighed
Læs mere
Klimaudspil
En grøn fremtid - helt uden skræmmebilleder
Læs mere
Velfærdsudspil
Velfærdskonto: Borgeren skal selv bestemme over sin velfærd
Læs mere
FRIPENSION
Frihed til at planlægge sin pension
Læs mere


---

# Hvad er liberalisme? | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/hvad-er-liberalisme

Hvad er liberalisme?
Hvorfor er frihed vigtigt for liberale?
Liberalisme handler om at tro på mennesket. Liberale tror på individet, men også på fællesskaberne og menneskeheden i sig selv.
Som liberal tror man på, at mennesket både har noget godt og ondt i sig – en fejlbarlighed, vi aldrig slipper af med, men samtidig potentialet til at blive bedre. Man tror på fornuften, man tror på fremskridt og man tror på, at der er grund til at være optimistisk på menneskets vegne. Men det forudsætter, at mennesket er frit. Fordi et samfund blomstrer, når folk er frie til at forfølge det, de helst vil.
Så liberalisme kan ikke koges ned til bare at være en politisk ideologi eller et politisk system. Det er også et menneskesyn.
Frihed på markedet og for mennesket
Det liberale menneskesyn har betydning både for værdipolitik og økonomisk politik. For at mennesket kan være frit, kræver det både borgerlige frihedsrettigheder som ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, privat ejendomsret og lighed for loven, og mere udefinerede, vestlige værdier som tolerance og frisind.
Hele idéen bag at begrænse politisk magt bunder også i det liberale menneskesyn: At man skal tage højde for menneskets fejlbarlighed, når man formulerer samfundets love og regler. At man tænker over, at statsmagten er styret af fejlbarlige mennesker, og derfor ikke bør placere for meget magt hos de få. Magten og beslutningerne skal spredes ud.
Samme logik kan man bruge, når det handler om markedet og økonomien. Når liberale gerne vil sætte markedet fri, handler det også om menneskesynet: Mennesket er uperfekt, og derfor findes de bedste løsninger ikke hos få mennesker koncentreret i staten. Derfor tror vi ikke på magtcentralisering, designpolitik og planøkonomi.
Dem, der har bedst føling med markederne, findes ikke hos staten. Den findes hos dem, der rent faktisk opererer på markedet. De ved, hvor skoen trykker, så at sige. Det er derfor, kapitalistiske markedsøkonomier typisk skaber mere vækst end socialistiske økonomier.
Derfor skal man træde ekstremt varsomt med politisk indblanding, fordi man nemt kan overvurdere egen evne til at forstå markedet og dets mekanismer. Ofte har regulering utilsigtede konsekvenser, der er skadelige for økonomien og dermed for menneskers muligheder for at forfølge deres mål.
Ingen frihed uden ansvar
For liberale er et godt samfund ét, hvor borgerne tager ansvar for deres egen tilværelse og for deres omverden. Derfor er et godt samfund også frit, fordi friheden er den bedste forudsætning for at tage ansvar.
Frie borgeres forpligtende fællesskaber er den stærkeste kraft, der kan eksistere i et samfund. De fællesskaber, der bindes af indre bånd – næstekærlighed og en følelse af ansvar – vil altid overgå dem, der er bundet af ydre bånd – af statens og af fremmede magter.
Derfor tror liberale på den myndige samfundsborger. Én, der selv gør en forskel i livet – både i det store og i det små – fordi der ikke er nogen andre til at gøre det for os. Uden ansvar er livet fattigt. Og hvis mennesker bliver frataget deres ansvar af en stærk stat, selv med de bedste hensigter, får man ikke et bedre samfund eller et bedre liv.
Hvorfor Liberal Alliance er et ideologisk parti
I Liberal Alliance er vi stolte af at kalde os liberale. Det gør os samtidig til det, man kunne kalde for et ideologisk parti. “Ideologi er noget bras” proklamerede den konservative statsminister Poul Schlüter engang, men dér er vi lodret uenige.
I fraværet af en ideologi – og værdier – risikerer man at glemme, hvorfor man er i politik. Man begynder måske at ændre både standpunkt og holdning, efter hvad der føles opportunt i øjeblikket. Man slækker på sin politiske overbevisning, fordi vælgerne ikke er der endnu. Men vi vil hellere rykke vælgerne holdningsmæssigt, end vi vil tilpasse vores politik for at lefle for vælgerne.
Ideologi er en rettesnor. Den bestemmer ikke over dig, men den guider dig, når beslutningerne er svære og komplekse. Vi mener selvsagt ikke, at liberalismen er perfekt, men den er lidt mindre uperfekt end de andre ideologier.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Folketingsmedlemmer | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/folketingsmedlemmer

Liberal Alliance
Medlemmer af Folketinget
Liberal Alliance har 15 folketingsmedlemmer på Christiansborg. Læs mere om dem her.
Scroll for mere
Formand
Alex Vanopslagh
Alex Vanopslagh er politisk leder og valgt ind i Østjyllands Storkreds.
Læs mere
Politisk ordfører, familieordfører, ligestillingsordfører og Færøerneordfører
Sólbjørg Jakobsen
Sólbjørg Jakobsen er folketingsmedlem og valgt ind i Nordjyllands Storkreds.
Læs mere
Gruppeformand, finansordfører og naturordfører
Ole Birk Olesen
Ole Birk Olesen er folketingsmedlem og valgt ind i Københavns Storkreds.
Læs mere
Udenrigsordfører
Lars-Christian Brask
Lars-Christian Brask er folketingsmedlem og valgt ind i Sjællands Storkreds.
Læs mere
Socialordfører og kulturordfører
Katrine Daugaard
Katrine Daugaard er folketingsmedlem og valgt ind i Fyns Storkreds.
Læs mere
Skatteordfører og klimaordfører
Steffen Frølund
Steffen Frølund er folketingsmedlem og valgt ind i Nordsjællands Storkreds.
Læs mere
Forsvarsordfører, fødevareordfører og Grønlandsordfører
Carsten Bach
Carsten Bach er folketingsmedlem og valgt ind i Vestjyllands Storkreds.
Læs mere
EU-ordfører og Digitaliserings-, IT & Teleordfører
Alexander Ryle
Alexander Ryle er folketingsmedlem og valgt ind i Københavns Storkreds.
Læs mere
Transportordfører og ordfører for landdistrikter- og øer
Jens Meilvang
Jens Meilvang er folketingsmedlem og valgt ind i Østjyllands Storkreds.
Læs mere
Retsordfører samt udlændinge- og integrationsordfører
Steffen Larsen
Steffen Larsen er folketingsmedlem og valgt ind i Københavns Omegns Storkreds.
Læs mere
Børne- og undervisningsordfører
Helena Artmann Andresen
Helena Artmann Andresen er folketingsmedlem og valgt ind i Sydjyllands Storkreds.
Læs mere
Sundhedsordfører, ældreordfører, epidemiordfører og ordfører for § 71
Louise Brown
Louise Brown er folketingsmedlem og valgt ind i Østjyllands Storkreds.
Læs mere
Uddannelses- og forskningsordfører samt indfødsretsordfører
Sandra Elisabeth Skalvig
Sandra Elisabeth Skalvig er folketingsmedlem og valgt ind i Sjællands Storkreds.
Læs mere
Erhvervsordfører og miljøordfører
Pernille Vermund
Pernille Vermund er folketingsmedlem og valgt ind i Sydjyllands Storkreds.
Læs mere
Beskæftigelsesordfører, boligordfører, indenrigsordfører og kirkeordfører
Carl Andersen
Carl Andersen er folketingsmedlem og valgt ind i Sydjyllands Storkreds.
Læs mere


---

# Henrik Dahl | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politikere/henrik-dahl

Medlem af Europa-Parlamentet
Henrik Dahl
Scroll for mere
Om Henrik Dahl
Henrik Dahl er medlem af Europa-Parlamentet for Liberal Alliance. Han er søn af sognepræsten Paul Dahl og lektoren Inger Marie Dahl, opvokset i Skærbæk og har tre børn. Henrik er uddannet sprogofficer i russisk, kandidat i sociologi fra Københavns Universitet samt indehaver af en mastergrad fra University of Pennsylvania. Senere blev han ph.d. fra CBS.
Før han gik ind i politik, havde Henrik en lang karriere som bl.a. forsker, forfatter og iværksætter. Han var bl.a. adjungeret professor ved CBS fra 2003, medstifter af virksomheden Advice Analyse, livsstilsekspert i diverse programmer fra Danmarks Radio og forfatter til anerkendte bøger som “Hvis din nabo var en bil” og “Den usynlige verden”.
Henrik blev senere medlem af Liberal Alliance og stillede op som folketingskandidat i 2014. Ved folketingsvalget i 2015 blev han valgt i Sydjyllands storkreds og blev genvalgt ved folketingsvalgene i 2019 og 2022.
I 2024 stillede han op som kandidat til Europa-Parlamentet, og blev valgt som Liberal Alliances første medlem af Europa-Parlamentet nogensinde. I Europa-Parlamentet er Henrik medlem af EPP-gruppen, som er den største og ældste gruppe dernede. Henrik er desuden medlem af udvalget om det indre marked og forbrugerbeskyttelse samt udvalget om beskæftigelse og sociale anliggender.
Han er desuden bidragsyder til den offentlige debat på en lang række medier.
Kontakt: henrik.dahl@europarl.europa.eu
Pressehenvendelser skal ske til:
Louise Juul Christensen
louisejuul.christensen@europarl.europa.eu
+45 29 82 94 57
Læs Henriks
seneste indlæg.
Bliv opdateret på Henrik Dahls og Liberal Alliances EU-politik ved at læse hans seneste skriverier.
Se alle indlæg
Europapolitik
Kære midte, det er jer, der splitter Europa
EuropapolitikUdenrigspolitik
Vandkrisen skal have opmærksomhed i dansk udenrigspolitik
Europapolitik
Sådan håndterer EU fremtidens migrationsstrømme
Europapolitik
Mandela ville være pinligt berørt over jer, ANC
Europapolitik
Hvis Europa ikke står stærkere i egen ret, bliver vi efterladt på perronen i det 21. århundrede
Europapolitik
Vi bliver nødt til at forholde os til problemerne med FN
Europapolitik
Skal Putin tage hele Ukraine, før EU’s største pengetank tør investere i krudt og kugler?
Europapolitik
Det røde EU er et EU, der skaber splittelse og radikalisering
Europapolitik
Derfor er det en vanvittig idé at forbyde AfD
Udenrigspolitik
Ukraine fik sin hjælpepakke, og Europa undgik et dramatisk dilemma
Udenrigspolitik
I hele Bruxelles og omegn florerer en generel sygdom


---

# Borgmestre - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/borgmestre

Borgmestre
Liberal Alliance sikrer to borgmesterposter ved kommunalvalget 2025
Liberal Alliance opnåede både genvalg til vores første borgmester nogensinde, og vandt endnu en borgmesterpost. Det er to selvstændige solstrålehistorier om vores hidtil bedste kommunalvalg.
Valget kort
Liberal Alliance fik ved kommunevalget i 2025 det bedste kommunale valgresultat nogensinde.
5,5%. 125 mandater. Og to borgmestre!
Man skal ikke overbruge udtrykket ”historisk”, men der var tale om et historisk valg for os. Det blev første gang, vi satte os igennem derude i kommunerne. Det betyder, at der nu sidder mandater fra Liberal Alliance i langt de fleste af landets kommuner.
I to kommuner fik vi også borgmesterposten.
Emil Blücher genvandt borgmesterposten i Solrød Kommune, og sidder nu fire år mere. Det skete ovenikøbet med en formidabelt valg for LA. Ikke nok med, at Emil med sit personlige valg blev kommunens største stemmesluger, så fik Liberal Alliance hele 31,5% af stemmerne.
I Faxe Kommune fik vi vores anden borgmesterpost nogensinde. Mikkel Dam blev borgmester med flest personlige stemmer i hele kommunen, og med en bred opbakning fra mange partier. LA fik et fremragende resultat på 10,9% – fremgangen er mere end en tredobling siden 2021.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Byrådsmedlemmer - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/byraadsmedlemmer

Byrådsmedlemmer
Albertslund Kommune
Michael Melchert
michael.melchert.la@gmail.com
+45 2532 9486
Allerød Kommune
Fillippa Gottlieb
fillippa.gottlieb@gmail.com
+45 6188 4630
Assens Kommune
Pia Offer Madsen
Pioma@assens.dk
+45 8175 2875
Lars Lillebæk
Lillebaek11@gmail.com
+45 2149 4996
Ballerup Kommune
Johannes Grand
johannes.grand@hotmail.com
+45 2281 7126
Amalie Svarre
amaliesvarre@hotmail.com
+45 3131 4390
Egedal Kommune
Edith Thingstrup
ethingstrup@gmail.com
+45 2170 5020
Lars Winther
gol.winther@gmail.com
+45 2482 4468
Esbjerg Kommune
Peter Nikolajsen
nikolajsen@live.dk
+ 45 4021 8475
Favrskov Kommune
Simon Buus Olsen
sbol@favrskov.dk
+45 4113 8482
Faxe Kommune
Mikkel Dam
Borgmester
mikkel.dam9@gmail.com
+45 2967 9642
Anja Cari
anja.cari@hotmail.com
+45 2323 9099
Morten Haupt-Hansen
haupthansen@me.com
+45 3141 0000
Fredensborg Kommune
Helle Abild Hansen
helleabildhansen@gmail.com
+45 2345 7642
Thomas Elgaard Larsen
elgaard1959@gmail.com
+45 2169 7502
Fredericia Kommune
Christian Jørgensen
Christian.jorgensen@fredericia.dk
+45 2461 1199
Frederiksberg Kommune
Lars Berg Andersen
lars@bergandersen.dk
+45 2033 6362
Frederikshavn Kommune
Klaus Hjulmand
xhjulmand@gmail.com
+45 2429 9592
Frederikssund Kommune
Michael Bomholt Tøgersen
mbtoe@frederikssund.dk
+45 2811 4449
Charlotte Drue
cdrue@frederikssund.dk
+45 6093 3294
Chelle Lilly Albøge
kontakt@chellelilly.dk
+45 2511 1335
Tobias Daniel Isaksson
Tobias.isaksson@hotmail.dk
+45 6013 5401
Furesø Kommune
Robert Mørck
robert.moerck@gmail.com
+45 2083 5301
Faaborg-Midtfyn Kommune
René Jørgensen
rene1643@mailme.dk
+45  2251 9890
Gentofte Kommune
Patrizia Ventuelli Christensen
pvc@venturelliconsulting.com
+45 5376 0976
Gladsaxe Kommune
Jacqueline Siliam Kristensen
jackysiliam@gmail.com
+45 4075 2595
Glostrup Kommune
Casper Larsen
casperlarsen75@gmail.com
+45 2049 9025
Greve Kommune
Michael Rask
mr@lagreve.dk
+45 2238 1978
Gribskov Kommune
Helle Lund
hslun@gribskov.dk
+45 7249 8197
Guldborgsund Kommune
Camillo Krog
byck@guldborgsund.dk
+45 2518 1851
Haderslev Kommune
Holger Mikkelsen
Homi@outlook.dk
+45 2012 2072
Helle Have
hehav@haderslev.dk
+45 2172 1648
Halsnæs Kommune
Kim Jensen
kimje@halsnaes.dk
+45 2978 6323
Hedensted Kommune
Diana Beurze
dianabeurze@gmail.com
+45 6171 8872
Helsingør Kommune
Stine Eising
eisingstine@gmail.com
+45 3150 1050
Herlev Kommune
Hanne Bjørn
hanne@netbjorn.dk
+45 2235 4772
Herning Kommune
Kenneth Storm Jessen
k_storm-jessen@hotmail.com
+45 2712 2454
Hillerød Kommune
Mathias Skarby
mathiasmskarby@gmail.com
+45 2154 3122
Ole Roed Jakobsen
roed@email.dk
+45 3084 2001
Holbæk Kommune
Jacob van Dijk
jacob@dataspecialisten.dk
+45 2330 8303
Mie Albrecht
mie.albrecht@gmail.com
+45 2144 5921
Holstebro Kommune
Niels Grønbæk Jensen
nielsjensen52@gmail.com
+45 2666 8533
Horsens Kommune
Jakob Bille
jakobbille@yahoo.dk
+45 3131 3276
Niki Paaske Jensen
nikipaaske@msn.com
+45 2674 5441
Hvidovre Kommune
Martin Amby
rnk@hvidovre.dk
+45 9351 6168
Høje-Taastrup Kommune
Nicki Wassmann Brøchner
nicki.brochner@gmail.com
+45 2671 1743
Hørsholm Kommune
Bent Christensen
bfc@aaenco.dk
+45 2220 2550
Maria Dahl
mariadahl@me.com
+45 2855 5315
Mathias Westen
westen110@gmail.com
+45 2034 8470
Ikast-Brande Kommune
Henrik Christiansen
skiltehenrik@gmail.com
+45 2071 4748
Ishøj Kommune
Frank Clausen
frank09clausen@gmail.com
+45 2143 6249
Jammerbugt Kommune
Peter Thellufsen Pedersen
peterpdenmark@live.dk
+45 2241 6160
Kalundborg Kommune
Helle Laursen Petersen
helle@focusqa.dk
+45 2021 2766
Peter Nielsen
pn@landbrugssmeden.dk
+45 4026 9301
Kerteminde Kommune
Malte Jäger
pol-maja@kerteminde.dk
+45 2199 2407
Torben Frydenlund Rasmussen
torbenfrydenlundrasmussen@gmail.com
+45 2043 7152
Janus Skov
janusskov923@hotmail.com
+45 2255 6890
Kolding Kommune
Gitte Grønbæk
gigro@kolding.dk
+45 3092 1776
Cecilie Liv Hansen
xceci@kolding.dk
+45 2146 8059
Københavns Kommune
Alexander Ryle
alexander.ryle@ft.dk
+45 6162 4983
Signe Bøgevald
signeboegevald@gmail.com
+45 5052 6190
Joanne Bywater
joanne@la-kbh.dk
+45 2924 9929
Køge Kommune
Anders Gøthe
a.gothe1977@gmail.com
+45 3177 0322
Lejre Kommune
Joachim Riis
joachim_riis@hotmail.com
+45 2336 4070
Lyngby-Taarbæk Kommune
Troels Bennike
troelsbennike@gmail.com
+45 3140 4098
Middelfart Kommune
Louise Mejnert Ferslev
louise-mejnert@hotmail.com
+45 3132 3004
Majken Andersen
majkenandersen88@gmail.com
+45 2627 2862
Norddjurs Kommune
Stinne Thorsen Kvorning
stinne@el-trik.dk
+45 2825 6024
Dag Kristiansen
dagkristiansen@outlook.dk
+45 2916 3109
Nordfyns Kommune
Marie Holmgaard
marie.holmgaard@gmail.com
+45 2291 3099
Nyborg Kommune
Martin Rytter
martin@ryt.dk
+45 3023 2527
Næstved Kommune
Kasper Schneider
Kansch@naestved.dk
+45 2627 2785
Julie Kleis Andersen
juliekleisandersen@gmail.com
+45 2960 7622
Søren Revsbæk
revsbaek@revsbaek.dk
+45 2087 5076
Odense Kommune
Araz Khan
arkha@odense.dk
+45 4060 8361
Christiane Falke Bjerregaard-Laursen
mail@christianefalke.dk
+45 2764 5851
Odsherred Kommune
Joakim Reingaard
joakimtimm@hotmail.com
+45 4246 5142
Randers Kommune
Henning Munkholm Eriksen
hme2008@live.com
+45 2285 2333
Ringkøbing-Skjern Kommune
Søren Møller Christensen
sorenmollerchr26@hotmail.com
+45 4042 6576
Roskilde Kommune
Lars-Christian Brask
l-cb@privat.dk
+45 2563 6000
Maria Kongsaa
maria@egedalgruppen.dk
+45 2660 6007
Rudersdal Kommune
Lars Høyer Holmqvist
larsholmqvist78@gmail.com
+45 3117 6133
Anders Nim
an@fcrudersdal.dk
+45 2989 0286
Anja Christine Røgind
anjaroegind@gmail.com
+45 2254 6908
Silkeborg Kommune
Jan Sletskov Beck-Nielsen
jan.beck-nielsen@silkeborg.dk
+45 2129 4453
Ragnar Dixen
rgd@heimdalgaard.dk
+45 5369 8040
Skanderborg Kommune
Peter Kruse
peter@kruse.industries
+45 2849 0532
Jesper Pilgaard Koldsø
jesperbk94@gmail.com
+45 2096 6773
Skive Kommune
Jannie Leth Christensen
jannieleth@outlook.com
+45 2183 6590
Slagelse Kommune
Mick Keller
mick@liiga.dk
+45 5281 8181
Solrød Kommune
Emil Blücher
Borgmester
borgmester@solrod.dk
+45 5134 4231
Regine Hovmøller
rhh@solrod.dk
+45 2386 9323
Carl Andersen
carl.andersen@ft.dk
+45 6162 3750
Flemming Warhøi
f@w-r.dk
+45 5161 2099
Pernille Breinholdt Jepsen
pa_0303@hotmail.com
+45 2324 9955
Peter Dits Christensen
pdits17@gmail.com
+45 3032 5450
Ulrik Lassen
ulriknlassen@gmail.com
+45 3131 3595
Sorø Kommune
Nicolai Sandager
nicolai@sandager.org
+45 2024 4098
Stevns Kommune
Bjarne Nielsen
bjarniel@stevns.dk
+45 2070 9090
Struer Kommune
Lisa Castro Jensen
lisacastrojensen@gmail.com
+45 2887 1737
Svendborg Kommune
Per Nykjær Jensen
per.nykjaer.jensen@svendborg.dk
+45 4016 1262
Sønderborg Kommune
Kim Bækdal Agerley
kimagerleythomsen@gmail.com
+45 2328 5440
Frederik Klakk Jeppesen
fkjeppesen@gmail.com
+45 2810 3493
Claus Damm Johansen
claus@mobergs.dk
+45 2887 0078
Thisted Kommune
Peter Larsen
petlar@thisted.dk
+45 2510 1794
Casper Søe-Larsen
caspersoe@hotmail.com
+45 5137 7315
Lukas Leszczynski
lukas@hanstolk.com
+45 4098 0445
Nicolai Møller
nielsnicolai@gmail.com
+45 2338 7720
Tønder Kommune
Lars Lund Hansen
larslh@hotmail.com
+45 2460 2342
Tårnby Kommune
Martin Lønborg
ml@rentacfo.dk
+45 3050 3904
Varde Kommune
Peter Nielsen
petn@varde.dk
+45 5190 3725
Christian Nyby Bergholdt
Chr_bergholdt@hotmail.com
+45 2019 7768
Vejen Kommune
Kasper Kjær Jensen
kasperk.jensen@gmail.com
+45 4098 7802
Vejle Kommune
Christian Fini Møgelvang Mosegaard
christianfini@gmail.com
+45 4183 9966
Viborg Kommune
Lars Mogensen
lamog@viborg.dk
+45 4047 4124
Peter Linde
peterflinde@gmail.com
+45 6168 8463
Vordingborg Kommune
Jakob Helles
jakobhelles@yahoo.com
+45 3080 0050
Rasmus Roland Evind
evind_1@msn.com
+45 2177 8093
Nickolai Jørgensen
nickolai2702@gmail.com
+45 4181 3324
Camilla Westengen Bro
camja1908@gmail.com
+45 4011 7302
Aabenraa Kommune
Teis Hedemand
hedemand@gmail.com
+45 8121 2131
Aalborg Kommune
Mikael Simonsen
mks-byraad@aalborg.dk
+45 3096 8201
Hans Peter Beck
hpabeck@gmail.com
+45 2298 1107
Aarhus Kommune
Michael Christensen
michael@stemmc.dk
Louise Svenstrup
louisem.svenstrup@gmail.com
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Regionsrådsmedlemmer - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/regionsraadsmedlemmer

Regionsrådsmedlemmer
Region Midtjylland
Helle Jensen
Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
helle@hiltons.dk
+45 2614 3946
Anders Paabøl
Regionsrådsmedlem i Region Midtjylland
anderspopsy@gmail.com
+45 2521 5033
Region Nordjylland
Kenneth Skatka Hammer
Regionsrådsmedlem i Region Nordjylland
kenneth@skatkahammer.dk
+45 2299 9000
Region Syddanmark
Cecilie Liv Hansen
Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
cldh@rsyd.dk
+45 2146 8059
Bettina Eriksen
Regionsrådsmedlem i Region Syddanmark
bde@eruption.dk
+45 2423 7530
Region Østdanmark
Dorthe Mikkelsen
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
kontakt@dorthemikkelsen.dk
+45 2067 9430
Nicolai Wang
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
nico229f@gmail.com
+45 2943 0131
Villum Christensen
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark
villum@vilcon.dk
+45 6115 3989
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Landsorganisation | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/landsorganisation

Landsorganisation
Partiet
Partiet Liberal Alliance består af en politisk og en organisatorisk del, der er bundet sammen af medlemsforeningen. Det er medlemmerne i foreningen Liberal Alliance, der vælger ledelsen i den organisatorisk del, og det er også medlemmerne, der vælger de personer, der (hvis de opnår valg i enten folketings-, regionsråds eller kommunalvalg) udgør den politiske del. Partiet ledes som helhed af partiformanden, mens den organisatoriske del ledes af organisationsformanden.
Partiformanden
Partiformanden for Liberal Alliance er partiets øverste leder. Partiformanden vælges af landsmødet og har siden juni 2019 været Alex Vanopslagh.
Organisationsformanden
Organisationsformanden vælges af landsmødet, og står i spidsen for partiets organisatoriske arbejde i landsforeningen og leder partiets hovedbestyrelse og forretningsudvalg. Siden april 2023 har rollen tilhørt Jakob Rixen.
Folketingsgruppe
Liberal Alliances folketingsgruppe er partiets nationalpolitiske organ, og det er blandt folketingsmedlemmerne, de politiske beslutninger på Christiansborg bliver truffet. Folketingsgruppen består af Liberal Alliances folketingsmedlemmer.
Gruppeformand
Liberal Alliances gruppeformand leder folketingsgruppen sammen med partilederen. Gruppeformanden vælges af folketingsgruppen og er i øjeblikket Ole Birk Olesen.
Landsforening
Landsforeningen er Liberal Alliances organisatoriske organ og består foruden af landsforeningen selv også af 10 storkredsforeninger og adskillige lokalforeninger. Landsforeningen ledes af organisationsformanden.
Den organisatoriske næstformand
Liberal Alliances organisatoriske næstformand leder sammen med organisationsformanden landsforeningen. Siden marts 2025 har rollen tilhørt Lasse Dahl Hansen.
Hovedbestyrelse
Hovedbestyrelsen er Liberal Alliances organisatoriske ledelse, som træffer beslutninger i organisatoriske og i større partistrategiske spørgsmål. I hovedbestyrelsen sidder partiformanden, organisationsformanden, den organisatoriske næstformand, folketingsgruppen, alle ti storkredsformænd, en repræsentant fra Liberal Alliances Ungdom og otte landsmødevalgte medlemmer. Hovedbestyrelsen mødes cirka seks gange om året.
Forretningsudvalg
Forretningsudvalget varetager hovedbestyrelsens arbejde imellem hovedbestyrelsesmøderne og udgøres af partiformanden, gruppeformanden, organisationsformanden, den organisatoriske næstformand og to medlemmer valgt af og blandt hovedbestyrelsen.
Storkredsene
Liberal Alliance har i alt 10 storkredse. Storkredsene ledes af en storkredsbestyrelse, og under hver storkreds finder man en række lokalforeninger.
Storkredsbestyrelserne
En storkredsbestyrelse vælges af Liberal Alliances medlemmer i storkredsene. Storkredsbestyrelsen ledes af en storkredsformand.
Storkredsformænd
Storkredsformændene leder storkredsene og storkredsbestyrelsen. De vælges i de respektive storkredse enten ved direkte valg eller ved konstituering på et storkredsbestyrelsesmøde.
Lokalforening
Liberal Alliances lokalforeninger organiserer Liberal Alliance på lokalt niveau. Lokalforeningerne ledes af en lokalbestyrelse.
Lokalbestyrelserne
En lokalbestyrelse vælges af Liberal Alliances medlemmer i den pågældende lokalforening. Lokalbestyrelse ledes af en lokalformand.
Lokalformænd
Lokalformænd vælges i deres pågældende lokalforening og leder lokalbestyrelsens arbejde.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Principprogram | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/principprogram

Principprogram
Hent Liberal Alliances principprogram
Liberal Alliance sætter din frihed i højsædet. Vi ønsker et samfund, som er præget af frisind med højt til loftet og med plads til mange forskellige holdninger. Som mennesker har vi brug for albuerum. Vi skal kunne leve vores liv sammen med vores familie og venner, søge at få vores drømme opfyldt og nå de mål, vi sætter os, enten hver for sig eller sammen med andre.
Liberal Alliance vil forandre samfundet, så du får mulighed for og flere får mod til at bruge den ret til at leve frit, som vi er født med. Frie mennesker er forskellige, og det har værdi i sig selv at få lov til at gribe chancen, kæmpe for sin succes og dermed sætte sit eget individuelle præg på sin tilværelse. Smålighed, ensretning og ligemageri er det modsatte af liberalt frisind.
Liberal Alliance ønsker et samfund, hvor du bliver anerkendt for den, du er. Du er først og fremmest dig selv og skal måles på din indsats, dine evner og personlighed.
Liberal Alliance vil give dig ansvaret tilbage. For et større ansvar for sig selv er en naturlig følge af mere frihed. Frem for stræben efter materiel lighed kan vi alle høste fordel af vækst, velstand og fremgang i Danmark. Liberale reformer er helt nødvendige. Det er den eneste vej til at gøre Danmark til en vindernation og sikre velfærden på sigt.
Liberal Alliance vil aldrig svigte dig, hvis du ikke kan klare dig selv. Vi har et ansvar for de medborgere, som enten på grund af sygdom, handicap eller uforskyldt ledighed har svært ved at forsørge sig selv. Et velstående samfund har altid mulighed for at række dig en hjælpende hånd, hvis du kommer galt af sted.
Liberal Alliance vil have færre regler og restriktioner. Det er ikke alt, der kan reguleres, som bør reguleres. Når vi sætter frihedsidealet højere end lighedstanken, bliver mange ordninger, tilskud, regler og love overflødige. Når staten ikke skal omfordele så store summer mellem det store flertal af velfungerende og selvforsørgende borgere, kan meget bureaukrati afvikles, og den offentlige indsats fokuseres.
Liberal Alliance vil styrke velfærdssamfundets kerneområder. Vi vil have et sundhedsvæsen i topform, vi vil have et uddannelsessystem, der giver os et internationalt forspring, og vi vil øge kvaliteten i de kerneydelser, som kommunerne har ansvaret for i dag. Det vil vi gøre ved at give dig mulighed for at vælge lokale løsninger, ved at styrke selvforvaltningen og ved at overlade meget af driften til private.
Liberal Alliance vil have et åbent samfund. Vi vil engagere os i omverdenen. De, der kan bidrage positivt til vores samfund, skal have lov til at arbejde i vores land og føle sig velkomne. For at det kan fungere, skal vi konsekvent slå ned på antidemokratiske trusler og være tilbageholdende med at give ophold til folk uden efterspurgte kvalifikationer.
Liberal Alliance vil kæmpe for et rigt, åbent, venligt og attraktivt Danmark.
Liberal Alliance er et liberalt parti, der bygger på fem principper:
1. Vi tror på personlig frihed.
Liberal Alliance tager udgangspunkt i, at mennesker trives bedst i frihed. Livet er vort eget, og vi skal have lov til at bruge det, som vi vil. Friheden er ikke til salg.
2. Vi tror på frisind.
Når vi må gøre, hvad vi vil, får vi mulighed for at udfolde os på mange forskellige måder. Leve i familier, leve i kollektiver eller leve alene. Enhver må søge lykken på sin egen måde. Vi accepterer andres valg, så længe de ikke skader os.
3. Vi ønsker mindre stat og mere privat.
En begrænset statsmagt, lav skat, en robust grundlov, uafhængige domstole og klare individuelle rettigheder er en forudsætning for et frit samfund. Vi tror på medborgerskab, hvor respekten for menneskenes ligeværd og de demokratiske spilleregler er grundlaget for samfundets organisering.
4. Vi tror på frihed under ansvar.
Personligt ansvar er en naturlig følge af den personlige frihed. Man er ansvarlig for sine succeser såvel som sine fiaskoer. Ligesom man får mulighed for at høste frugterne af sin egen indsats og succes, må man acceptere at nedsætte sin levestandard, hvis man enten sløser med sine muligheder eller blot er uheldig. Det fri samfund skaber stor velstand, og derfor vil samfundet også være i stand til at tage vare på de borgere, der ikke kan klare sig selv.
5. Vi tror på frihed til at disponere over sine egne ressourcer.
Ejendomsret og kontraktfrihed er grundlaget for menneskelig virksomhed. Ved at styrke den private ejendomsret skaber vi økonomisk fremdrift og dynamik i samfundet. Et frit marked uden unødig offentlig indblanding er den bedste garant for, at mennesker kan udvikle sig, eksperimentere og opnå ny viden.
Disse fem principper er udgangspunktet for vores politiske målsætninger.
Liberal Alliances politiske målsætninger er en reformstrategi. Vi kender retningen: Mere frihed, mindre formynderi. Vi holder af Danmark. Danmark som en vindernation. Alle, der vil den vej, kan være med i Liberal Alliance.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Landsmøde 2026 | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/landsmoede-2026

Liberal Alliance
Landsmøde 2026
Liberal Alliances Landsmøde 2026 afholdes på Tivoli Hotel & Congress Center, lørdag d. 11. april 2026.
Tilmeld dig
Scroll for mere
Varm op til
Landsmøde 2026.
Varm op ved at gense Alex' tale fra vores seneste landsmøde.
Se seneste landsmødetale
Pris og overnatning
Landsmødet koster 300 kr. at deltage i for både LAU- og LA-medlemmer.
Aftenfesten koster 300 kr. for LA-medlemmer og 75 kr. for LAU-medlemmer.
Tivoli Hotel og Congress Center befinder sig på:
Arni Magnussons Gade 2, 1577 København.
Der kan bookes overnatning med 15% rabat  her.
Ofte stillede spørgsmål:
Hvordan tilmelder jeg mig som medlem?
Medlemmer tilmelder sig via Membersite her.
Hvordan tilmelder jeg mig, hvis jeg ikke er medlem?
Du melder dig ind i Liberal Alliance her.
Derefter melder du dig til landsmødet via Membersite her.
Hvordan tilmelder jeg mig som journalist?
Tilmelding til landsmødet for journalister foretages ved at sende en mail til  nicholas.levinsen@ft.dk  med de deltagende journalisters navn, mail, arbejdsplads samt besked om, hvorvidt tilmeldte også deltager i middag og fest efter afviklingen af landsmødet.


---

# Vi kan godt

Source: https://www.liberalalliance.dk/vi-kan-godt

Vi kan godt.
Luk video
Scroll for mere
Fællesskab vokser fra dig, fra din familie, fra foreninger og i lokalsamfundet.
Men i årtier er de røde lykkes med at påstå, at fællesskab kommer fra systemet. Fra en stor offentlig sektor, høje offentlige udgifter og et utal af regler.
Men det er forkert. Og det har altid været forkert.
For fællesskabet opstår ikke i systemet, men hos os.
Når vi mødes i den lokale fodboldklub.
Når vi samles i familien rundt om et middagsbord.
Når vi har de gode stunder i løbet af arbejdsdagen med kollegaerne.
Når vi allesammen står og skråler med på ‘Der er et yndigt land’.
Når vi går sammen og siger: “Vi kan godt!”
Det danske fællesskab er groet nedefra og op. Og nu er tiden inde til, at vi sammen skal få det til at vokse sig endnu større og smukkere, end det nogensinde har været.
Og jeg er ikke i tvivl:
Vi kan godt.
De bedste hilsner
Alex Vanopslagh
Vi kan godt.
Se videoen
Afspil video


---

# En frisk start | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/en-frisk-start

En frisk start
En plan for et stærkere og friere Danmark
Læs udspillet
Scroll for mere
Danmark har brug for en frisk start.
Der er så meget mere, vi kan udrette sammen, hvis Danmark får en regering og et flertal med ny energi og nyt engagement.
Tiderne er for alvorlige til at nøjes med flere lappeløsninger og politikere, der laver reformer af deres egne reformer.
Det er tid til oprustning af Danmark – militært, økonomisk og åndeligt. Det kræver en klar politisk retning for Danmark rodfæstet i sunde, borgerlige værdier.
Vi skal fjerne overflødige regler og bureaukrati, styrke din hverdagsøkonomi og din personlige frihed. Vi skal styrke vores fællesskab og værne om det, der gør Danmark så vidunderligt.
Liberal Alliance er klar med planen for at gøre ordene til virkelighed.
Vi kan godt.
Se videoen:
Afspil video
Det vil Liberal Alliance:
Et stærkere Danmark
Vi vil øge Danmarks BNP med næsten 29 mia. kr., og vi vil – sammen med vores dagpengereform – sikre ca. 36.000 flere i arbejdsudbud.
Læs udspillet
Maks 50 pct. i skat på arbejde
Med vores plan får alle markante skattelettelser på indkomst, og på fire år vil vi sikre, at ingen skal betale over halvdelen af den sidst tjente krone i skat.
Læs udspillet
Vi bruger flest penge i bunden
Vi bruger næsten halvdelen af vores finansiering på at sænke skatten på indkomst i bunden. Vi vil sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde – uanset hvor meget man tjener.
Læs udspillet
Væk med bureaukratiet
Liberal Alliance har foreslået at indføre en bindende bureaukratilov, og vi har foreslået en omfattende oprydning i regler, puljer og bevillinger, så vi sikrer, at skatteborgernes penge bruges fornuftigt.
Læs udspillet
Mere iværksætteri og flere nye virksomheder
Virksomhederne skal have gode rammevilkår, og vi skal øge incitamentet til at investere i danske virksomheder. Med denne plan anviser vi finansiering til at sænke selskabsskatten til 18 pct. og at sænke aktie- og kapitalskatten markant.
Læs udspillet
Vores plan for et stærkere og friere Danmark
Frihed er fundamentet for Europas succes, og det er fundamentet for Danmarks succes.
Vi har allerede fremlagt en fuldt finansieret plan for oprustningen af det danske forsvar, der løfter forsvarsinvesteringerne til 3,5 pct. af BNP. Men vi vil mere end det.
Vi vil opruste økonomien og din personlige frihed. Vi vil beskære bureaukratiet og skabe de bedste betingelser for danske vækstvirksomheder.
Det er økonomien, der sikrer, at også kommende generationer får et bedre liv end de foregående. Det er friheden, der frigør initiativet og giver dig mulighed for at leve det liv, du gerne vil. Friheden skaber en stærk økonomi.
Ja, friheden sikrer os i en usikker fremtid.
Liberal Alliance
En frisk start
En plan for et stærkere og friere Danmark
Læs udspillet


---

# SVM-regeringens løftebrud | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud

Overblik
SVM-regeringens løftebrud
Det er afgørende, at vi holder regeringen ansvarlig for dens handlinger. Derfor har vi  samlet et overblik over de løftebrud, regeringen har begået.
Scroll for mere
Danmark er et af verdens mest velstående og velfungerende samfund. Men det skyldes ikke, at vi er beriget med hverken værdifulde naturressourcer eller gunstige geografiske forhold. Nej, forklaringen bag den danske succeshistorie findes derimod i vores tillidskultur.
Når amerikanere besøger vores land, kigger de ofte med vantro på de barnevogne, der som det mest naturlige i verden står ubevogtet foran vores caféer, og på de internationale ranglister over verdens mindst korrupte lande kan du år efter år være sikker på at finde Danmark i toppen.
For i Danmark har vi tillid til hinanden og til de institutioner, der udgør rygraden i vores demokrati. Denne tillidskultur er mere værd end både Omans oliefelter og Kasakhstans kulminer.
Men vi skal ikke tage tillidskulturen for givet. Den er nemlig hverken et produkt af et pennestrøg fra et flertal i Folketinget eller noget, der er dumpet ned fra himlen af sig selv. Danmarks unikke tillidskultur er derimod blevet opbygget møjsommeligt af alle de generationer før vores, der har stridt og stræbt efter at skabe verdens måske bedste samfund.
Desværre viser en måling fra september, at næsten halvdelen af danskerne har fået mindre tillid til politikerne, retssystemet og den offentlige administration de seneste år.
Med en socialdemokratisk regering, der trak et spor af skandaler efter sig, udskiftede myndighedernes neutrale embedsmænd, brugte usandheder som rambuk til at gennemtrumfe sin politik, truede pressen og brød loven, kan det næppe vække undren.
Hvis vi ikke værner om tillidskulturen, risikerer den nemlig at visne. Derfor er det bekymrende, at både Jakob Ellemann og Lars Løkke, trods løfter om det modsatte, har besluttet sig for at dække over den forrige regerings skandalesager.
Danskerne skal kunne stole på hinanden, myndighederne og ikke mindst magthaverne. Vi skal kunne stole på, at politikerne siger det, de mener, og at de mener det, de siger. Kan vi ikke det, bliver mistilliden og splittelsen i samfundet værre.
Derfor er det afgørende, at vi holder politikerne ansvarlige for deres handlinger. Derfor har vi i Liberal Alliance samlet et overblik over de løftebrud, regeringen har begået.
SVM-regeringen.
Løftebrud.
Følg med her på siden.  Vi opdaterer overblikket løbende i takt med, at SVM-regeringen begår nye løftebrud.
Venstre og Moderaterne ville kræve en advokatvurdering af minkskandalen
Læs mere
Venstre ville aldrig pege på Mette Frederiksen som statsminister
Læs mere
Venstre og Moderaterne ville kræve FE-skandalen undersøgt
Læs mere
Moderaterne ville ikke udbetale checks til borgerne og forværre inflationen
Læs mere
Regeringen ville tage tempoet ud af lovprocessen og overholde Folketingets høringsfrist
Læs mere
Før valget var lønløft til offentligt ansatte ”valgflæsk” og ”total gavebod” ifølge Venstre
Læs mere
Mette Frederiksen havde ”for meget respekt for den danske arbejdsmodel” til at blande sig i overenskomstforhold
Læs mere
Venstre syntes, top-topskatten var en misundelsesskat
Læs mere
Regeringen ville skære ned på antallet af kolde hænder
Læs mere


---

# Folkemødet 2026 | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/folkemoedet-2026

Liberal Alliance
Folkemødet 2026
Vi ses på Nørregade 8, 3770 Allinge, d. 11. til 13. juni 2026.
Scroll for mere
Varm op til
Folkemødet 2026.
Varm op til Folkemødet 2026 med højdepunkter fra tidligere år.
Video
Tale af Alex på Hovedscenen (2024)
Se talen her
Video
Tale af Alex på Hovedscenen (2023)
Se talen her
Video
Samtale mellem Alex & Bertel Haarder
Se samtalen her
Video
Samtale mellem Alex & Anna Libak
Se samtalen her
Video
Samtale mellem Alex & Rune Lykkeberg
Se samtalen her
Ofte stillede spørgsmål
Hvem skal jeg kontakte som presse ang. Folkemødet?
Pressehenvendelser foretages på pressetelefonen: +45 61 62 49 49
Hvis ikke muligt, så kontakt:
Nicholas Prüsse Levinsen +45 61 62 59 01
Peter Astrup: +45 61 62 58 50
Hvor kan jeg finde mere information om Folkemødet?
Du kan finde mere information på Folkemødets officielle hjemmeside.


---

# Meld dig ind | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/meld-dig-ind

Liberal Alliance
Meld dig ind i dag
Frem til d. 24. marts 2026 kan du få et års medlemskab til halv pris.
Liberal Alliance står stærkere end nogensinde før, og hver dag kæmper vi både lokalt og nationalt for at trække Danmark i en mere liberal retning.
Danmark har nemlig brug for et parti, der kæmper for et friere og rigere Danmark – og til det har vi brug for dig!
Meld dig ind her
Scroll for mere
Bliv en del af et
liberalt fællesskab.
Vores medlemmer har et stærkt og engageret politisk fællesskab, hvor du kan være med til at kæmpe for en fremtid med lavere skatter og meget mere frihed og ansvar.
Som medlem kan du blandt andet
Få et unikt indblik i dansk og liberal politik
Alex Vanopslagh sender hyppigt politiske orienteringer fra Christiansborg, så du hele tiden ved, hvad der sker i Liberal Alliance og på den politiske scene.
Meld dig ind her
Deltage i vores medlemsarrangementer
Vi holder både lokale og nationale arrangementer, og du får også tilbud om kurser, konferencer og medlemsmøder med vores folketingsgruppe.
Meld dig ind her
Være med til at gøre fremtiden liberal
Vi kæmper hver dag for en mere liberal fremtid – og du kan spille en central rolle, blandt andet ved at vælge vores kandidater.
Meld dig ind her
Stille op eller deltage i kampagnearbejde
Som medlem har du mulighed for at trække Danmark i en mere liberal retning ved at deltage i valgkampe og kampagnearbejde via din lokalforening eller storkreds.
Meld dig ind her
Ofte stillede spørgsmål
Skal jeg være aktiv for at være medlem?
Du bestemmer helt selv, hvor aktiv du vil være. Vi værdsætter enhver form for støtte og opbakning, og uanset hvor aktiv du har tid eller lyst til at være, hjælper dit medlemskab os med at fremme de liberale budskaber. Dem er der i den grad brug for. Meld dig ind her.
Hvad koster det at være medlem?
Et medlemskab koster 400 kr. om året.
Er du under 30 år, kan du gratis blive medlem af partiet ved at melde dig ind i Liberal Alliances Ungdom. Det kan du gøre her.
Har du andre spørgsmål?
Du er altid velkommen til at skrive til os på medlem@liberalalliance.dk, hvis du har spørgsmål om medlemskab hos Liberal Alliance.
Støt Liberal Alliance
Hvis du vil støtte Liberal Alliances arbejde i Folketinget, kan du sende en donation via MobilePay på 412141.
Tak for din støtte!
Tryk her for at komme direkte til MobilePay
Bliv klogere på
Liberal Alliance.
Lær mere om Liberal Alliances politik, vores folketingsmedlemmer, aktuelle aktiviteter og meget mere her på siden.
Politik
Nyheder
Folketingsmedlemmer
Erhvervsklub


---

# Erhvervsklub | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/erhvervsklub

Liberal Alliances Erhvervsklub
Selskab for
Liberale Visioner
Sammen kan vi bidrage til et rigere og friere Danmark.
Vil du være med?
Scroll for mere
Selskab for Liberale Visioner er Liberal Alliances erhvervsklub, der sikrer en tæt dialog og sparring mellem vores folketingsgruppe og det danske erhvervsliv.
I Liberal Alliance arbejder vi hver dag for et Danmark med mere frihed, lavere skat og bedre rammevilkår for erhvervslivet. Vi går konstruktivt og kritisk til det politiske arbejde, og både i vores kampagnearbejde og de politiske forhandlinger kæmper vi for det samme: at trække Danmark i en mere liberal retning. Derfor vil vi blandt andet sløjfe arveafgiften, sænke skatterne, mindske bureaukratiet og udvide rammerne for det at drive virksomhed i Danmark, så virksomhederne kan fokusere på det, de er sat i verden for – ikke unødigt bøvl.
Vi tror på, at langsigtede løsninger og høje ambitioner er vejen til politiske resultater, der reelt vil kunne gavne et samfund. Derfor ser vi det også som en af vores fremmeste opgaver at trække regeringen i en liberal retning, så den først og fremmest kæmper for borgerne og virksomhederne – ikke for staten og systemet.
Hvis du vil hjælpe os i den kamp, kommer du som medlem af erhvervsklubben til at få mulighed for at komme med vigtige input, så vi kan formulere de mest optimale rammevilkår for vores virksomheder i Danmark, og samtidig støtte vores kampagnearbejde. Sammen kan vi gøre Danmark mere liberalt.
Vil du være med?
Med venlig hilsen
Alex Vanopslagh
Meld dig ind allerede i dag
Skriv en mail til andrea.vinjebo@ft.dk med dit navn og din adresse. Så kontakter vi dig hurtigst muligt.
Skriv en mail
Mere end bare et medlemskab
Møder
Erhvervsklubben og Liberal Alliances folketingsgruppe mødes til mindst fire årlige møder på Christiansborg, hvor vi gør hinanden klogere med spændende oplæg og dialog.
Indblik
Du får indblik i vores politikudvikling og kampagnearbejde. Vores erfaring viser, at der kommer mange gode idéer og cases til det politiske arbejde gennem dialog og sparring med erhvervsklubbens medlemmer.
Politisk status
Alex Vanopslagh giver en gang om måneden en særlig personlig opdatering om den politiske situation på Christiansborg og partiets overvejelser til foreningens medlemmer.
Hvad koster det?
Det årlige medlemskontingent udgør kr. 19.500 plus moms. Erhvervsklubben drives på 100 pct. frivillig basis med en uformel bestyrelse i spidsen. Der er ingen lønninger, ingen administration og alle aktiviteter går til at skubbe Danmark i en mere liberal retning.


---

# Frihedsfonden | Giv et bidrag og støt Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/frihedsfonden

Vær med i kampen for et mere frit og liberalt Danmark
Frihedsfonden
Frihedsfonden er den bedste måde at støtte den liberale udvikling i Danmark. Hvis du er med i Frihedsfonden, er du en del af det liberale fællesskab, der udbreder liberale budskaber og måske endda gør danskerne mere liberale!
Scroll for mere
Bliv en del af Frihedsfonden
Dit bidrag støtter liberal udvikling og sørger for, at liberale budskaber kommer ud til endnu flere danskere.
Månedligt
Andre muligheder
Alle bidrag er en enorm hjælp for den liberale kamp i Danmark.
50 kr.
Hvor mange danskere kan vi nå med 50 kr. månedligt?
100 kr.
Hvor mange danskere kan vi nå med 100 kr. månedligt?
200 kr.
Hvor mange danskere kan vi nå med 200 kr. månedligt?
400 kr.
Hvor mange danskere kan vi nå med 400 kr. månedligt?
Støt med et valgfrit éngangsbeløb.
Alle bidrag er en enorm hjælp for den liberale kamp i Danmark.
MobilePay
Brug følgende mobilnummer:
412141
Bankoverførsel
Danske Bank
Reg.nr.: 1551
Konto nr.: 3445559962
IBAN: DK5130003445559059
Støt os via Mobilepay
Nummer: 412141
Betal her
Støt os via bankoverførsel
Reg: 1551 Konto: 3445559962
Vær med til at gøre en forskel
Gennem Frihedsfonden kan du bidrage direkte til kampen for et friere og rigere Danmark.
Du kan nemt gøre en stor forskel ved at støtte Frihedsfonden med et månedligt bidrag – alle bidrag er lige vigtige i den liberale kamp.
Det er netop dét, vi er til for. At forandre Danmark i en mere liberal retning. At føre en værdikamp, der gør danskerne mere borgerligt-liberale. Denne værdikamp skal både skabe konkrete politiske resultater, der gavner borgerne frem for systemet.
Til at kæmpe den kamp, har vi brug for din hjælp. Gennem Frihedsfonden kan du støtte kampen med et månedligt beløb på enten 50, 100, 200 eller 400 kroner. Du kan også støtte med et valgfrit engangsbeløb.
Støtten går hverken til løn eller rejser, men til konkrete kampagner – fysiske såvel som digitale – der både udbreder liberale budskaber og skaber politiske resultater, der gavner borgerne.
Lad os sammen gøre Danmark mere liberalt. Vi håber, du vil give os et bidrag.
Mange taknemmelige hilsener
Alex Vanopslagh
Hvem ejer og driver Frihedsfonden?
Frihedsfonden er ejet og drives af Liberal Alliance.
Hvad anvendes Frihedsfondens støtte til?
Støtten går til konkrete kampagner – fysiske såvel som digitale – der søger at forandre Danmark i en mere liberal retning.


---

# Ledige jobs - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kontakt/ledige-jobs

Ledige jobs
Vi har pt. ingen ledige stillinger.
Hold øje med siden for løbende opdateringer om ledige stillinger.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Liberal Alliance kræver øjeblikkeligt asylstop - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/liberal-alliance-kraever-oejeblikkeligt-asylstop

Liberal Alliance kræver øjeblikkeligt asylstop
Liberal Alliance
8. marts 2026
Frie og åbne samfund opstår ikke af sig selv. De bygges af borgere, der deler samfundets grundlæggende værdier, og de skal forsvares for at kunne bevares. I Liberal Alliance mener vi ikke, at alle kulturer er lige gode, og indflydelse fra kulturer, der står i direkte modstrid med vores frihedsrettigheder, skal modarbejdes.
Derfor er det et stort og stadig voksende problem, at særlig asylsystemet har bragt et stort antal mennesker til Danmark, som åbenlyst abonnerer på normer, der er uforenelige med et demokratisk og liberalt samfund.
Selvom mange indvandrere bidrager positivt, står vi i dag med enorme og veldokumenterede problemer i form af bandekriminalitet, radikalisering, parallelsamfund og social kontrol. Det er en både uansvarlig og uholdbar politik, som det er nødvendigt at gøre op med.
Derfor vil Liberal Alliance afskaffe det nuværende asylsystem, der i praksis utilsigtet fungerer som et redskab for permanent migration. Formålet er at tage magten tilbage, så det er danskernes folkevalgte politikere, der suverænt sætter rammerne for, hvem der kommer til landet.
Sådan gennemfører vi asylstoppet:
Vi vil suspendere retten til spontanasyl og i store træk vende tilbage til tilstanden før den katastrofale udlændingelov af 1983. Det gør vi ad to primære spor:
– Aktivering af nødretsbestemmelser: De internationale konventioner rummer flere eksplicitte undtagelser begrundet i hensynet til den nationale sikkerhed, og situationen i både Danmark og Vesteuropa viser, at asylindvandring udgør en sikkerhedstrussel. Det er en model med fortilfælde; lande som Finland, Polen og de baltiske lande har tidligere anvendt lignende nationale sikkerhedshensyn. Dette indebærer en naturlig procesrisiko.
– Forbeholdsmodellen: Skulle internationale domstole underkende vores ret til at beskytte landets sikkerhed, er vi parate til at lade Danmark udtræde af konventionerne for derefter øjeblikkeligt at genindtræde med et specifikt forbehold for asylbehandlingen.
Fire hurtige spørgsmål om asylstoppet:
Hvad sker der med dem, der alligevel krydser grænsen?
De kan ikke søge asyl. Hvis de ikke udrejser frivilligt eller kan udsendes til et sikkert land, vil de blive betragtet som illegalt indrejste og placeret på tålt ophold (med tag over hovedet og tre daglige måltider) på et udrejsecenter. Hele incitamentet for at rejse til Danmark er udsigten til asyl og familiesammenføring. Når det fjernes, forsvinder incitamentet også.
Asyltallet er lavt lige nu – hvorfor er et asylstop nødvendigt?
Selv relativt lave årlige indrejsetal vokser sig over tid store, ikke mindst på grund af den afledte effekt af familiesammenføringer. Det er den mekanisme, der har betydet, at 50.000 personer med ikke-vestlig baggrund i 1980 er blevet til mere end 600.000 i dag. Dertil kommer, at asylstrømme kan ændre sig eksplosivt og uden varsel. I årene umiddelbart før asylkrisen i 2015 kom der relativt få til Danmark, hvorefter tallet pludselig mangedobledes. I det nuværende system har vi hverken forudsigeligheden eller kontrollen til at håndtere disse voldsomme udsving.
Er et asylstop ikke en meget radikal politik?
Nej, det er grundlæggende blot en tilbagevenden til situationen før den katastrofale udlændingelov af 1983. Det er derimod et meget nyt og historisk unikt fænomen, at man tillader et potentielt ubegrænset antal asylansøgere at rejse gennem adskillige sikre lande for at få ophold. Den hidtidige politik har de facto gjort asylansøgere til permanente indvandrere, uden at Folketinget har haft mulighed for at fastsætte et loft. Det er ikke radikalt at insistere på, at danske politikere skal bestemme, hvem der får ophold i Danmark – det er både ansvarligt og udtryk for rettidig omhu.
Risikerer vi at sende folk hjem til tortur eller død?
Nej. Vi overholder princippet om non-refoulement. Hvis det ikke lader sig gøre at afvise asylansøgere ved grænsen, og de hverken vil udrejse frivilligt eller kan overføres til et andet sikkert land, bliver de ikke tvangsudsendt til lande, hvor de er i overhængende fare. De vil i stedet blive betragtet som illegalt indrejste og anbragt på et udrejsecenter på tålt ophold, indtil en udsendelse bliver mulig, eller de selv forlader landet.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Tag din frihed alvorligt, søster - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/tag-din-frihed-alvorligt-soester

Tag din frihed alvorligt, søster
Sólbjørg Jakobsen
7. marts 2026
Jeg er rigtig glad for at være kvinde i Danmark.
Jeg kan uddanne mig, arbejde, have min egen bankkonto, starte en virksomhed, se ud som jeg har lyst, klæde mig som jeg har lyst, føde børn eller lade vær, vælge min egen partner og meget mere. Kvinder har formelt opnået ligestilling i Danmark, for der er intet i dansk lovgivning, der juridisk stiller kvinder ringere end mænd.
Jeg kan grundlæggende leve et liv, hvor min ret til at bestemme over mig selv bliver taget alvorligt. Det er i den grad værd at fejre på kvindernes internationale kampdag. Det er ikke kommet af sig selv. Det er resultatet af et samfund, der bygger på frihed, ansvar og gensidig respekt, hvor det først og fremmest er dine meritter som menneske, der betyder noget. Du skal ikke have en far, en mand, en bror eller en stat til at sige god for de ting du ønsker at opnå. Du har friheden til at træffe dine egne valg, og du må leve med konsekvenserne af dem. Det er sådan, det skal være.
Desværre findes der alligevel miljøer i Danmark, hvor de danske frihedsrettigheder ikke reelt gør sig gældende. I nogle indvandrermiljøer hersker negativ social kontrol, æresrelaterede normer og fastlåste kønsroller, som skaber parallelsamfund, hvor kvinder og piger ikke har friheden til at træffe deres egne valg. For dem er det ikke en selvfølge, selv at bestemme hvad de har på, hvor de færdes eller hvem de er sammen med. Her bliver unge kvinder presset ud af fællesskaber og udelukket fra uddannelser og arbejdsmarkedet.
Alligevel handler debatten herhjemme sjældent om de mennesker, for hvem frihed ikke er en selvfølge, og oftere om mange af de forskelle mellem kønnene vi stadig ser i praksis herhjemme. Der er nogen, der mener, at forskellene i sig selv skyldes kønsdiskrimination – personligt kan jeg ikke se meget, der tyder på det. Jeg mener, det handler om frihed. Om valgfrihed og om at mennesker prioriterer forskelligt. Nogle vælger mest mulig tid med familien, nogle mere karriere, og andre ønsker at balancere begge dele. Og ja, der findes stadig kønnede forventninger, som er svære at ændre, og som vi skal tage alvorligt. Men i Danmark er du ikke tvunget til at efterleve forventningerne til dit køn. Eller nogen som helst andre forventninger. Du har friheden til at sige nej og til at bryde med traditioner eller til at efterleve dem.
Det er derfor, at vi i Danmark ofte rammer ved siden af, når den 8. marts bliver en dag, hvor mange kalder på politiske værktøjer, som staten skal tage i brug for at skabe endnu mere ‘ligestilling’. Kønnede forskelligheder skal ikke løses med kønnet lovgivning. De forskelle vi stadig ser mellem mænd og kvinder i Danmark, handler i høj grad om kultur og personlige valg. Om hvordan vi møder hinanden, og hvad vi forventer af hinanden. Så kan man godt mene, at kulturen skal ændres, eller at danske kvinder bør træffe nogle andre valg. Det er din frihed at have den holdning, ligesom det er din frihed at træffe de valg, der passer bedst til dig. Dét, der ikke er din frihed, er at tvinge andre til at træffe nogle bestemte valg gennem lovgivning.
Det er nok det, der er forskellen på den autoritære og den liberale ligestilling. Den autoritære ligestilling ønsker at styre mennesker hen mod et bestemt politisk mål. Den liberale insisterer på, at ligestilling først og fremmest handler om friheden til at vælge selv. Og netop derfor er det så ærgerligt, når kvinders frihed bliver et spørgsmål om blokpolitik. I Danmark er vi alle sammen enige om det grundlæggende: Både kvinder og mænd er myndige mennesker, hvis frie valg skal respekteres. Her er der ingen etablerede politiske kræfter, der gerne vil begrænse det fundamentale frie valg – måske med undtagelse af dem, der insisterer på en tvangsfordelt barsel mellem mor og far og måltal og kvoter for kønssammensætningen i fx virksomheder. Så er vi kvinder puttet i en kasse og er ikke længere bare mennesker, men det svagere køn, der skal beskyttes og guides af statslige påbud.
Og så er vi jo på en løjerlig måde endt med at bruge samme logik, som man bruger til at undertrykke kvinder i andre dele af verden – nemlig at kvinder ikke kan det samme som mænd. Det er jo derhen, vi i verdens måske mest ligestillede land bør rette blikket: Der hvor frihed ikke er en selvfølge, men noget der stadig skal kæmpes for. Vi skal være glade for, at vi har skabt et samfund fyldt med frihed og frit valg. Og netop med den frihed følger også et ansvar for at insistere på, at den mest præsente kvindekamp ikke længere foregår i Danmark.
Mens du læser det her, kæmper iranerne mod et præstestyre, hvor undertrykkelse og kontrol er et vilkår i hverdagen. Ingen er for alvor frie, og kvinder er mest ufrie i et system, der bygger på religiøs tvang og frygt. Det blev tydeligt for hele verden i 2022, da Jina Mahsa Amini døde i moralpolitiets varetægt efter at være blevet anholdt for sin påklædning. Siden da har protesterne og oprøret levet under ordene “Kvinde. Liv. Frihed.”, og svaret fra regimet har været brutalt. Ikke nok med at hundredvis af demonstranter er blevet dræbt, tortureret og mishandlet, så beskriver Amnesty International også, hvordan regimet har strammet grebet om kvinder yderligere. Moralpolitiet hersker stadig og kvinder, der ikke retter ind efter kravet om tilsløring, bliver nu straffet og undertrykt på flere nye måder, der spænder fra begrænsninger i adgangen til sundhedsvæsenet til nedværdigende straffe som at skulle vaske lig.
I Iran er pointen ikke, om kvinder “vælger rigtigt”. Pointen er, at de slet ikke får lov at vælge. Og det er præcis her, frihed bliver målestokken for ligestilling: I et frit samfund kan du både vælge at bryde med normer eller at efterleve dem. I et ufrit samfund bliver normerne håndhævet med straf, og retten til at træffe dine egne beslutninger er noget, du må kæmpe for. Det er de kampe, 8. marts bør handle om. Ikke fordi vi ikke også må tale om ligestilling i Danmark, men fordi der er forskel på at diskutere forskelle mellem kønnene i et frit land og på at mangle frihed helt grundlæggende. Kvindernes internationale kampdag skal handle om de kvinder, der ikke har de basale frihedsrettigheder – ikke os, der har alle muligheder for at forme vores egen skæbne.
Desværre har vi jo de sidste årtier fået noget, der ligner små lommer af Mellemøsten her i Danmark. Det er her, den vigtigste kvindekamp står i Danmark. I Danmark gælder friheden til selv at bestemme også for kvinder, der er født i hjem med andre normer. Det må aldrig blive et stigma at sige højt, og vi må aldrig blive tolerante over for ufrihed forklædt som kultur. Man kan ikke kæmpe for kvinders rettigheder og samtidig benægte eller forklejne problemerne med mellemøstlig indvandring eller modarbejde, at vi gør noget ved dem.
Så længe vi stadig har medsøstre i vores eget land, der ikke selv bestemmer over deres tøj, uddannelse, partnervalg, ja, hele deres liv, så er vi ikke i mål. Men det kommer vi heller ikke, når kvindesagen skal handle mere om lønstatistikker end om basale frihedsrettigheder.
Glædelig kampdag. Tag din frihed alvorligt og brug den.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Udlændingepolitik bør også handle om kvinders frihed i Danmark - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/udlaendingepolitik-boer-ogsaa-handle-om-kvinders-frihed-i-danmark

Udlændingepolitik bør også handle om kvinders frihed i Danmark
Sandra Elisabeth Skalvig & Katrine Daugaard
10. februar 2026
Venstrefløjen, Moderaterne og De Radikale ønsker en mere lempelig udlændingepolitik. Det samme gør arbejdsgiverne, der peger på, at vi skal se på udlændinge som arbejdskraft. Men så enkel er verden naturligvis ikke. For når der kommer mange nye borgere til landet, der har et helt andet kvindesyn end det, vi har fremelsket i Danmark gennem århundreder, ændrer det også på kvinders helt almindelige frihed, tryghed og livsudfoldelse i Danmark.
Helt konkret er det sådan, at mellem 80 og 90 procent af beboerne på det mest topsikrede krisecenter i Danmark gennem 20 år, RED Center – Safehouse & Krisecenter, kommer fra MENAPT-lande. Kvinder fra Mellemøsten, Nordafrika, Afghanistan, Pakistan og Tyrkiet udgør altså den helt store andel af de mest truede kvinder i Danmark. De mænd, der truer disse kvinder, er ikke etnisk danske mænd. Det er mænd, der har den samme etniske baggrund som de truede kvinder.
Det er et spørgsmål om kultur. Ser man på for eksempel Afghanistan, er det et af de absolut værste steder i verden at være kvinde. Piger og kvinder er udsat for en uddannelsesblokade, og piger må ikke gå i skole, efter de er omkring 12 år. Kvinder må ikke færdes frit mange steder i det offentlige rum, og der er strenge regler for tildækning. Kvinder, der udsættes for vold og overgreb, har meget få juridiske muligheder for retfærdighed og beskyttelse.
I Pakistan er kvinder i høj grad underlagt patriarkalske normer, og mange kvinder har begrænset beslutningskraft over deres egne liv. Der er udbredt vold mod kvinder i hjemmet, og æresdrab og social kontrol er et vilkår for alt for mange. Undertrykkelse og risiko for seksuel vold ligger som en latent trussel over mange kvinders liv i Pakistan. I et land som Syrien kriminaliserer man ikke voldtægt inden for ægteskabet, og der er en udbredt forståelse af, at mænd kan »disciplinere« kvindelige familiemedlemmer. Kvinders juridiske stilling er dårlig set i forhold til for eksempel forældremyndighed og skilsmisse. I Bangladesh – som er et af de lande, Danmark har modtaget tusindvis af migranter fra i de seneste år – lever kvinder i en af de mest patriarkalske kulturer i verden. Kvinder bliver ofte gift, mens de er helt unge, og børneægteskaber er udbredt, selv om loven er imod det. Piger og kvinder bliver ofte dårligere uddannet end mænd, og partnervold er udbredt og fører alt for ofte ikke til dom.
I Danmark har vi nogle gange haft den naive forestilling, at mennesker efterlader deres kulturelle normer og adfærd i lufthavnen, når de lander i Kastrup. Det er naturligvis ikke tilfældet. Derfor har indvandring fra lande med dårlige vilkår og rettigheder for kvinder også direkte indflydelse på kvinders liv i Danmark. Der er en tydelig overrepræsentation i forhold til voldskriminalitet begået af indvandrere fra MENAPT-lande, og fænomener som »æresdrab«, »social kontrol« og tildækning af kvinder er noget, der er kommet til som følge af indvandring fra disse lande. I sig selv er det ikke overraskende. Det overraskende er snarere, at vi ikke tager højde for det.
Brian Mikkelsen, der er direktør i Dansk Erhverv, udtalte for nylig, at han var »bekymret for en højredrejning på udlændingeområdet«, og han huskede os på, at vi har brug for arbejdskraft i Danmark. Det er vi klar over. Vi gør blot opmærksom på, at fremtiden for vores døtre (og for vores sønner) ikke kun handler om arbejdsudbud, men også om den virkelighed, som de møder, når de begiver sig ud på uddannelser, på arbejdspladser og i nattelivet. Vi er helt med på, at der er borgere i Danmark fra MENAPT-lande, der ikke udøver social kontrol over kvinder, og som respekterer vores ligestillingskultur. Nogle af dem er vores venner og bekendte. Men når der laves udlændingepolitik, bliver man nødt til at forholde sig til de samlede effekter af bestemte typer af indvandring.
Når en person fra for eksempel Bangladesh søger om studietilladelse i Danmark, forholder man sig jo ikke til, hvad denne person mener om kvinders rettigheder, men der er en vis sandsynlighed for, at der flytter helt andre holdninger til kvinder og ligestilling med. Vi mener derfor, at vi bør føre en udlændingepolitik, der skruer helt ned for indvandring fra de lande, som vi har dårlige erfaringer med, og som vi ved har kulturer, der ikke udviser respekt for kvinders værdighed og rettigheder. For samlet set vil fortsat indvandring fra lande, hvor der er en beskeden respekt for kvinder, afspejle sig i dårligere livsvilkår for kvinder i Danmark.
Faktisk forstår vi ikke en lyd af, at partier fra venstrefløjen og midterpartierne kan være så kulturblinde, at de ikke kan se, at vi må have en udlændingepolitik i Danmark, der også forholder sig til kvinders liv og frihed i praksis. For nylig lagde kvindelige politikere fra Enhedslisten en video ud, hvor de bakker op om kurdiske kvinders kamp mod islamister, der på den mest brutale vis undertrykker kvinder i Mellemøsten. Desværre overfører venstrefløjen ikke samme logik til Danmark, hvor de gladeligt uddeler opholdsgrundlag og statsborgerskab til personer, der viderefører en kvindeundertrykkende kultur.
Vi har et godt samfund for begge køn i Danmark. Vi kan diskutere »mental load« og marginale lønforskelle, men grundlæggende har vi en stærk ligestillingskultur. Denne kultur skal vi passe på, så vores piger kan arve de samme rettigheder, som vi selv har nydt godt af.
Sandra Skalvig er MF, Katrine Daugaard er MF, Merete Riisager er folketingskandidat og tidligere MF, Karen West er bestyrelsesmedlem i LA København, Joanne Bywater er medlem af Københavns Borgerrepræsentation, Charlotte Nellemann er bestyrelsesmedlem i LA København og folketingskandidat, Anna Lorentzen er medlem af LAU, Ida Werner Larsen er medlem af LAU, og Louise Siv Ebbesen er folketingskandidat. Alle for Liberal Alliance.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 10. februar 2026)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# En papirstynd liberalisme - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/en-papirstynd-liberalisme

En papirstynd liberalisme
Alex Vanopslagh
17. januar 2026
Martin Krasniks nytårsessay om liberalismens påståede krise rummer mellem mange gode betragtninger om verden desværre også fundamentale misforståelser af såvel liberalisme som konservatisme. Krasniks kort over det borgerlige landskab har en brusende flod, som skiller det liberale og det konservative ad.
Billedsproget udelukker, at man kan have fodfæste på begge bredder samtidig, og floden kan tydeligvis ikke krydses uden fare for både våde sokker og bortskyllet værdighed. Antydningen er klart, at man bør forblive ovre på venstre bred med de gode, de fromme og ikke mindst vores fine institutioner, og ikke krydse floden over til »den mere mudrede modsatte bred«, hvor skumle typer som Trump, Orbán og andre bussebøhmænd holder til.
Det er med udgangspunkt heri, at Krasnik ikke mindst kritiserer mit partis holdninger til udlændingepolitik generelt og åbenhed over for at forlade visse konventioner i særdeleshed. Det stammer ikke mindst fra Krasniks insisteren på, at det er institutioner og konventioner, som de ser ud i dag, som er det reelle fundament for en liberal samfundsorden.
SÅ SÅRE ENKLE er tingene ikke. Et samfund (for) bliver ikke liberalt og åbent alene ved at have en solid retsstat, stærke frihedsrettigheder og en tilstrækkeligt fri markedsøkonomi. Et samfund skal udover liberale institutioner også have den rette kultur med myndige borgere, som føler sig forpligtede på friheden og på samfundet i al almindelighed.
I Krasniks politiske verdensbillede eksisterer mennesker ikke som handlende subjekter, kun som modtagere af institutioners nåde eller ofre for eventuelle rettighedsbrud. Men hvis menneskene ikke er liberale, kan det være fuldstændig ligemeget, hvad der står på de stykker papir, som Krasnik fæster sin lid til.
Det får også Krasnik til at overse, at de liberale principper i lige så høj grad kan krænkes af mennesker som af systemet. Når vi eksempelvis taler om, at ytringsfriheden er truet i sagen om muhammedtegningerne, er det jo ikke, fordi folk risikerer at blive arresteret af systemet, når de »krænker« islamiske dogmer (med undtagelse af den infame koranlov, som SVM-regeringen har indført). Det er, fordi mennesker risikerer at blive angrebet eller decideret dræbt af andre mennesker her i landet, som på eget initiativ krænker ytringsfriheden.
TAGER MAN UDGANGSPUNKT i, at et liberalt samfund forudsætter liberale mennesker, er en udlændingepolitik, der vil begrænse tilstrømningen af ikkeliberale mennesker til Danmark, ikke bare en pragmatisk indrømmelse, men indlysende rigtig. Når vi lægger dertil, at det danske folkestyre bygger på en særlig dansk ansvars- og tillidskultur, som selv mange liberale lande ikke deler, tørrer Krasniks flod gevaldigt ind og efterlader ikke meget andet end en lille mudderpøl eller to, som selv et par ankelhøje Blundstone-støvler kan klare.
Jeg forstår heller ikke, at Krasnik behandler konventionerne som en art guddommelige åbenbaringer. For brugen af dem har jo netop ændret sig radikalt, siden de blev indført. Tag retten til familieliv, der blev udformet i kontekst af modbydelige forbrydelser begået af Nazityskland, hvor familier blev revet itu i deportationer til udryddelseslejre. I dag bruges den til at forhindre udvisning af mordere og voldtægtsforbrydere fra Danmark. Vi kan også se på retten til asyl, som ikke mindst blev indført i skam over, at mange af Nazitysklands nabolande, inklusive Danmark, tog imod meget få mennesker, som flygtede fra nazisternes forfølgelse. Det er nu ændret til en ret til groft sagt at rejse flere tusind kilometer gennem utallige sikre lande og få offentlig forsørgelse i Europa.
(Indlæg bragt i Weekendavisen d. 17. januar 2026)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Alex taler facts | Alex Vanopslagh - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/alex-taler-facts-alex-vanopslagh

Alex taler facts | Alex Vanopslagh
Liberal Alliance
15. januar 2026
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Kære socialrådgivere, det er ikke mistillid at belyse en reel udfordring - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/kaere-socialraadgivere-det-er-ikke-mistillid-at-belyse-en-reel-udfordring

Kære socialrådgivere, det er ikke mistillid at belyse en reel udfordring
Carl Andersen
11. januar 2026
Debatten om den systematiske gennemgang af 5.000 udvalgte førtidspensionssager har kørt, siden aftalen blev vedtaget før jul.
Flere socialrådgivere har givet udtryk for, at aftalen opleves som mistænkeliggørelse (debatindlæg i Avisen Danmark, 23. december 2025, red.).
Fra Liberal Alliances side handler aftalen imidlertid ikke om mistillid til socialrådgiveres faglighed eller integritet, men om et oprigtigt ønske om at styrke kvaliteten og retssikkerheden på et område, der er både komplekst, dyrt og indgribende.
Førtidspension er en vigtig ydelse for mennesker med varig og væsentligt nedsat arbejdsevne. Netop derfor kan vi ikke acceptere, at borgere, som ikke burde være på førtidspension, forbliver på ordningen  og vi kan slet ikke acceptere, at personer, der dømmes for grov kriminalitet, samtidig modtager høje passive overførselsindkomster.
Det kræver, at vi ikke er berøringsangste. Det er veldokumenteret, at ikke-vestlige indvandrere og deres efterkommere er overrepræsenteret på førtidspension.
Samtidig ved vi fra blandt andre professor Morten Sodemann fra Indvandrermedicinsk Klinik i Odense, at denne målgruppe ofte har særlige karakteristika, som kan gøre sagerne komplekse og vanskelige at gennemskue. Hertil kommer Ankestyrelsens praksisundersøgelse, der viser fejl i omkring 3 ud af 10 sager om tilkendt førtidspension.
Det bør få alle ansvarlige beslutningstagere til at råbe vagt i gevær, når mere end 250.000 borgere i dag er på førtidspension, og ordningen koster skatteyderne over 60 milliarder kroner årligt.
Derfor tager vi nu første skridt med et servicetjek af 5-6.000 sager blandt borgere, der er indrejst til Danmark.
Samtidig igangsætter vi en undersøgelse af praksis i kommunerne, herunder betydningen af kulturelle forhold, eventuel negativ social kontrol, samt om der findes uhensigtsmæssige systematikker i udstedelsen af lægeerklæringer.
Derudover udvides listen over grove straffelovsovertrædelser, der fører til frakendelse af førtidspension, og socialrådgiverne får flere værktøjer til lettere at kunne følge op og frakende førtidspension, når en borger generhverver arbejdsevne.
Det er kompliceret at vurdere, om nogen skal have tilkendt førtidspension. Derfor kan det være hensigtsmæssigt med flere og mere specialiserede øjne på sagerne.
Af samme grund er vi tilfredse med, at nye centrale og specialiserede enheder fremover skal træffe den endelige afgørelse på baggrund af indstillinger fra bopælskommunerne. Det er en model, som vi gerne ser udbredt, hvis servicetjekket viser gode resultater.
Jeg håber derfor, at kommuner og socialrådgivere vil spille konstruktivt med i denne vigtige opgave og tage udgangspunkt i aftalens indhold ikke i den skarpe politiske retorik, der til tider har omgivet den.
(Indlæg bragt i Avisen Danmark d. 11. januar 2026)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Vil Mette give dig en del af kagen? | Alex & Alex | Alex Vanopslagh - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/vil-mette-give-dig-en-del-af-kagen-alex-alex-alex-vanopslagh

Vil Mette give dig en del af kagen? | Alex & Alex | Alex Vanopslagh
Liberal Alliance
9. januar 2026
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Vinden er vendt for det borgerlige Danmark - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/vinden-er-vendt-for-det-borgerlige-danmark

Vinden er vendt for det borgerlige Danmark
Alex Vanopslagh
8. januar 2026
Af Inger Støjberg (DD), Alex Vanopslagh (LA), Mona Juul (K) og Morten Messerschmidt (DF)
For et år siden var der ikke mange, der kunne se et borgerligt alternativ for sig. Nu er det svært at se andet.
Da vi fire partier gik sammen om at lancere fælles udspil for at tegne et nyt, borgerligt projekt op for kun et år siden, var der mange, der mente, at det var et afmægtigt spild af tid. Der var ikke noget alternativ til Mette Frederiksen og brede regeringer uden noget andet projekt end magten i sig selv.
Det lod vi os dog ikke skræmme af. Derimod gik vi sammen om en lang række udmeldinger og udspil. Vi slog et slag for ytringsfriheden, om visionær økonomisk reformpolitik og en fagligt stærkere og mere disciplineret folkeskole.
Og det hele kulminerede i Borgerligt Konvent i september, hvor vi fremlagde ikke færre end 50 konkrete forslag til god, kerneborgerlig politik for en kommende regering.
Nu er vinden ved at vende. SVM-regeringen er i opløsning for rullende kameraer. Og meningsmålingerne har rykket sig afgørende. I flere målinger er der nu rent blåt flertal, hvis altså Venstre vil vriste sig fri af samarbejdet med Mette Frederiksen og komme tilbage til det borgerlige Danmark.
Og ved kommunalvalget så vi, at danskernes appetit på borgerlig politik er stor, når de står i stemmeboksen.
Vi gik fra 49 til 64 blå borgmesterposter. Og også Venstre høstede mange nye borgmesterposter. Ja, generelt går det Venstre godt, når Venstre går blåt.
Og så er det jo dejligt, at vi fire partier har brugt tiden på at udvikle et politisk grundlag for en ny, blå regering. Ikke mindst de føromtalte 50 punkter.
Her foreslog vi bl.a. at træde ud af statsborgerretskonventionen – en idé, som Venstre siden har taget til sig. Det lover jo godt.
Vi foreslog også at få styr på en finansieringsplan for Danmarks oprustning (hvilket SVM-regeringen indtil videre har sjoflet på grund af interne uenigheder), omgøre SVM-regeringens klodsede ophævelse af store bededag som helligdag, at gøre op med arveafgiften, at nedbringe antallet af bureaukrater i staten, beskære regeljunglen, sænke elafgiften permanent, tillade central affaldssortering, fjerne forbuddet mod kernekraft i dansk energiforsyning, igangsætte arbejdet for langt mere reel beskyttet natur med respekt for dansk erhvervsliv, lave en solid plan for klimasikring, fjerne kilometerafgiften for lastbiler, hæve koblingsprocenten til fri- og privatskoler, skærpe straffene for butikstyveri og vanvidsbilisme og mange andre fine ting.
Alt det her fremlagde vi i september. Og siden da har danskerne som tidligere omtalt kvitteret med øget opbakning til et blåt alternativ.
Forklaringerne er sikkert mange, men det er svært at overse, at det er os borgerlige partier, der faktisk går op i danskernes reelle problemer, ikke mindst de stigende fødevarepriser, det eksploderende bureaukrati og hullerne i udlændingepolitikken. Og man behøver skam ikke tage vores ord for det: SVM-regeringen kommer nu halsende efter de samme dagsordener og forsøger at lade som om, den går op i dem.
Vi har hele tiden ment, at danskerne fortjener at beholde flere af deres egne penge og ikke bliver overdynget af nye afgifter.
Vi har hele tiden ment, at der både kan og skal skæres i bureaukratiet og bureaukrater.
Vi har hele tiden ment, at det var på tide at stramme betydeligt i udlændingepolitikken.
Det tyder jo på, at vi har de løsninger, som danskerne kan se fidusen i. Og vi glæder os til at gå til valg på dette grundlag sammen med de ting, vi hver især gerne vil sætte af præg på samfundet. Vi taler med fire forskellige dialekter, men trods alt samme sprog. Der er skam også plads til en dialekt mere i ensemblet.
Og noget kunne tyde på, at der er nogen derude, der er ved at varme stemmebåndet lidt op. Andet ville også være mærkeligt, når danskerne tydeligvis kan lide, hvad de hører.
(Indlæg bragt i Jyllands Posten d. 8. jan 2026)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Den regelbaserede verdensorden har aldrig eksisteret - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/den-regelbaserede-verdensorden-har-aldrig-eksisteret

Den regelbaserede verdensorden har aldrig eksisteret
Henrik Dahl
6. januar 2026
Den amerikanske arrestation af Venezuelas diktator, Nicolás Maduro, (og dennes hustru) samt den ledsagende udøvelse af militær magt har forståeligt
fået mange i Europa til at beklage, at der foreligger et brud på den regelbaserede verdensorden.
Formålet med de følgende betragtninger er at sætte denne antagelse i perspektiv.
Hvis vi begrænser os til de permanente medlemmer af FNs Sikkerhedsråd, er det kun Storbritannien og Frankrig, der nogenlunde konsekvent respekterer det, europæerne kalder den regelbaserede verdensorden.
Rusland fører krig i Ukraine i grov modstrid med folkeretten. Kinas fremfærd i Det Sydkinesiske Hav hører ingen steder hjemme i folkeretten. Og det gør den amerikanske arrestation af Maduro heller ikke.
Med andre ord: Flertallet af de permanente medlemmer af Sikkerhedsrådet har et diplomatisk sagt afslappet forhold til FN-pagten og andre fundamentale dele af den regelbaserede verdensorden.
At USA, Rusland og Kina kun efterlever principperne i den regelbaserede verdensorden, indtil de ikke gør det alligevel, er der intet nyt i.
Forskellen er snarere måden, hvorpå regelbruddene begrundes. USA har fortsat for vane at legitimere sine handlinger i et normativt sprog om menneskerettigheder, ansvar og international orden også når argumenterne er spinkle.
Rusland og Kina henviser derimod i stigende grad åbent til interessesfærer, historisk ret og civilisatoriske særtræk.
Rusland  og før det Sovjetunionen har en lang historie, når det gælder om at invadere lande i den russiske interessesfære, der ikke makkede ret. Kina har været medlem af WTO i 25 år uden nogensinde reelt at respektere organisationens regler. USA har ligeledes foretaget et betydeligt antal militære operationer uden FN-mandat efter Anden Verdenskrig.
Spørgsmålet er derfor ikke, hvornår de tre lande gik bort fra at respektere den internationale orden. Spørgsmålet er snarere, om de nogensinde begyndte at gøre det i andet end retorisk forstand.
Ved nærmere eftertanke tvinges man til at indse, at den regelbaserede verdensorden i vid udstrækning er et normativt fantom, som ikke mindst de små og mellemstore lande i Europa har haft en forkærlighed for at tale om. I lighed med deres vigtigste samarbejdsorganisation: EU.
Hermed ikke sagt, at normer er uden betydning. Regler virkermen de virker asymmetrisk. De disciplinerer de svage langt mere effektivt, end de binder de stærke. Jeg mener i princippet ikke, der er noget i vejen med skåltaler for principper, det kan være svært at leve op til hver dag.
Idéen med en skåltale er at installere et ideal. En forestilling, de fleste anerkender og har respekt for. Lykkes det, har det to fordele.
For det første findes der en norm, man kan appellere til, hvis den overtrædes. Selvom man ikke fortæller den fulde sandhed altid og hver gang, man har ordet, er normen om sandhed en god ting.
Den danner et udgangspunkt for legitim kritik, hvis en konkret person i en konkret situation ikke er sanddru. Og det er nyttigt.
For det andet virker normer i heldige tilfælde sådan, at folk skammer sig over at overtræde dem  og bliver udskammede, hvis de bliver pågrebet in flagrante. Intet samfund kan klare sig uden den slags mekanismer for kontrol og selvkontrol.
Set i det lys er der naturligvis ikke noget i vejen med, at de europæiske lande  og EU som helhedbekender sig til den regelbaserede verdensorden.
Imidlertid bliver det problematisk, hvis man i Europa virkelig og i fuld alvor tror på, at verden faktisk styres af regler, og at regelbrud konsekvent bliver påtalt og sanktioneret.
Hvorfor? Grundlæggende fordi det ikke har noget med virkeligheden at gøre. Fordi det er en illusion og permanente illusioner er farlige.
Det, der i sidste ende styrer verdens gang, er magt. Det kan og bør skåltaler om den regelbaserede verdensorden ikke tilsløre.
De store lande overholder reglerne, så længe det er til deres fordel. I det øjeblik denne fordel forsvinder, gør de det ikke længere. De små og mellemstore lande kan alene håbe på, at de store vil spille efter reglerne. For hvis de ikke gør hvad så? Så ikke noget. Så er reglerne i praksis ugyldige, og den stærkes ret gør sig gældende.
Derfor er det egentlige problem ved den amerikanske arrestation af Maduro ikke, at folkeretten endnu engang er blevet tilsidesat. Det er der historisk set intet nyt i.
Det nye er snarere, at europæerne stadig foregiver at være overraskede.
At de store lande kun anerkender den regelbaserede verdensorden, når det passer dem, er der således ikke noget nyt i. Det nye er alene, at de i stigende grad ikke længere ser nogen grund til at skjule det.
Sex eksisterede også, før pornografien blev frigivet. Det nye var ikke, at mennesker pludselig begyndte at gøre en masse ting, de aldrig havde gjort før. Det nye var, at de ikke længere skammede sig over det og lod det være alment kendt, at sådan var verden nu engang indrettet.
Derfor svarer den nye internationale virkelighed snarere til pornografiens frigivelse, end den svarer til, at der er begyndt at ske helt nye og epokegørende ting rundt omkring i soveværelserne.
I en verden, hvor de stærke magter åbent handler efter interesse og magt, må de svagere enten opbygge reel magt, knytte sig til magt eller acceptere deres irrelevans. Appeller til regler, der ikke håndhæves, ændrer intet. Protester uden sanktionskapacitet ændrer intet. Moralsk forargelse uden materielle midler ændrer intet.
For Europa betyder det, at spørgsmålet ikke længere er, om den regelbaserede verdensorden er blevet krænket. Den er irrelevant. Spørgsmålet er alene, hvilke magtmidler Europa råder over militært, økonomisk og strategisk og om der findes politisk vilje til at anvende dem.
Hvis ikke, vil Europa fortsætte med at tale normernes sprog i en verden, der er gået videre til magtens. Smukt, men uden virkning.
De store lande overholder reglerne, så længe det er til deres fordel. I det øjeblik denne fordel forsvinder, gør de det ikke længere.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 6. januar 2026)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Regeringen har ingen løsninger på energiforsyningen andet end håb og hockeystave - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/regeringen-har-ingen-loesninger-paa-energiforsyningen-andet-end-haab-og-hockeystave

Regeringen har ingen løsninger på energiforsyningen andet end håb og hockeystave
Steffen Frølund
13. december 2025
Det bedste tidspunkt at gå i gang med atomkraft i Danmark var for årtier siden. Men det næstbedste tidspunkt er lige nu.
Lars Aagaard skriver i onsdagens Berlingske , at vi atomkraftfortalere skal få pulsen ned.
Med sådan en indstilling er det ikke nogen overraskelse, at stort set alle regeringens grønne projekter konstant forsinkes og fordyres.
Men nej, Lars Aagard, vi skal ikke få pulsen ned. Vi skal få farten op.
Bare fordi regeringen tøver, betyder det ikke, at hverken Rusland eller fysikkens love tøver med at true vores energiforsyning – især når vi også ser ind i en fremtid med effektmangel.
Bare fordi regeringen tror, at man kan sparke en vinderteknologi til hjørne med en syltekrukke, lader fremtiden ikke vente på sig.
Og bare fordi regeringen i denne sag forsøger at fremstille sig selv som de sande lærde, de nuancerede og som de eneste, der bedriver politik med substans, ja så har de fleste for længst gennemskuet det moderate spil for galleriet.
Nemlig at de ingen selvstændige holdninger til energipolitikken har, andet end at de er imod, at vindenergien får konkurrence.
De har ingen løsninger på energiforsyningen andet end håb og hockeystave.
Det måske mest afslørende af alt er nemlig, at Lars Aagaard og kompagni blot foregiver at være teknologioptimister, mens de lader hensynet til deres egen industripolitik trumfe hensynet til Danmarks energiforsyning og derfor holder atomkraft ude.
Det bedste tidspunkt at gå i gang med atomkraft i Danmark var for årtier siden. Men det næstbedste tidspunkt er lige nu.
Så kære Lars Aagaard: Bliv du endelig på den energipolitiske hvilepuls.
Men lad venligst være at have ondt af dig selv, når vælgerne straffer jeres nøleri og i stedet tilvælger et af de blågrønne partier, som vil ophæve forbuddet mod atomkraft som noget af det første, hvis der kommer et borgerligt flertal.
Vi skal med på vognen
For mens I ikke har fantasi til mere end syltekrukker, har Liberal Alliance fremlagt en lige dele visionær og seriøs 24-punkts plan for, hvordan vi får atomkraft i Danmark.
Vi svarer på alle dommedagsprofeternes typiske indvendinger, lige fra placeringen af kraftværker og affald til hvordan vi får kompetente atommyndigheder gennem internationalt samarbejde.
Vores store atomkraftudspil er blevet blåstemplet og rost offentligt af Milko Kovachev, som både har været bulgarsk energiminister og sektionsleder for det internationale atomagentur, hvor han netop arbejdede med at hjælpe lande i gang med atomkraft.
Han roser altså den samme plan, du som Danmarks energiminister kalder » helt væk «. Men han er nok også mere teknologioptimist end dig.
Når den teknologiske udvikling og alverdens industrilande buldrer frem, er det eneste rigtige at komme med på vognen.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at vi før eller siden får atomkraft i Danmark. Spørgsmålet er kun, hvor længe endnu vi skal spilde tiden med halve løsninger.
Jo mere du og dine teknologifjendske kolleger i regeringen forsøger at spænde ben for en god, grøn og stabil energikilde, des mere travlt får vi andre med at rydde op efter jer, når magten skifter.
Forhåbentligt går der ikke så længe.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 13. december 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Det bløde børnesyn er ved at kvæle roen i klasselokalet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/det-bloede-boernesyn-er-ved-at-kvaele-roen-i-klasselokalet

Det bløde børnesyn er ved at kvæle roen i klasselokalet
Helena Artmann Andresen
8. december 2025
Når intet får konsekvens, svigter vi både lærerne, fællesskabet og barnet selv.
NÅR I SIGER »børn gør det så godt, de kan«, lyder det smukt  men det børnesyn ødelægger folkeskolen.
Jeg er oprigtigt bekymret for folkeskolen. Uro, lærerflugt, mislykket inklusion, tab af autoritet, utallige vikartimer, et haltende forældresamarbejde, dårlige økonomiske prioriteringer, kommunale børnesyn og generel overregulering presser skolerne i bund.
Jeres svar er altid flere ressourcer, tolærerordninger, lavere klasseloft og at lytte til barnet. Det lyder godt, men det er et fattigt svar. Det løser ikke problemerne. Der er brug for ro og orden, før en lærer kan bedrive god undervisning, og før eleverne trives. Det kræver, at lærerne har reel mulighed for konsekvenspædagogik og kan tage autoriteten på sig. Det er desværre udfordret på rigtig mange skoler, når det bliver skolens rammer, den er gal med, og aldrig elevens opførsel.
Hvorfor? Blandt andet fordi organisationer som Red Barnet, Unicef, Røde Kors og det statslige Børneråd nærmest udskammer lærere, der gør brug af ordensbekendtgørelsen. I bytter bevidst ordet konsekvens ud med ordet straf og fortæller mellem linjerne, at lærere, der gør brug af bekendtgørelsen, har det forkerte børnesyn.
Kommunerne nedsætter organisationers børnesyn i stride strømme ned over folkeskolen og med anbefaling fra Socialministeriet, selvom undervisningsministeren taler imod det.
DET SKAL HAVE konsekvenser ikke at opføre sig ordentligt eller når man ødelægger undervisningen for sine klassekammerater. I svigter resten af klassen, når I konsekvent tager parti for den elev, der forstyrrer eller udviser voldsom adfærd. Men I svigter også dén elev. For det er ydmygende for et barn at opføre sig så dårligt.
I siger, man ikke må ekskludere elever. Men jeg vil langt hellere sende en elev uden for døren i fem minutter end se et barn ekskludere sig selv fra fællesskabet, fordi dårlig opførsel ikke irettesættes.
I stopper det ikke bare ved at høre de bagvedliggende grunde (som man skal). Men fordi ens forældre skal skilles, eller man har haft en dårlig morgen, skal det ikke give lov til at slå sine klassekammerater eller råbe i timen. Børns opførsel kan altid forklares, men skal ikke altid forsvares.
Vi skal ruste og myndiggøre eleverne til deres fremtid. Lærerne skal tage ansvar for og ikke fra eleverne. Folkeskolen fortjener voksne, der tør stille krav. Børn vokser ikke af fraværet af grænser de vokser af voksne, der sætter dem. Det ansvar skylder vi både eleverne, lærerne og fællesskabet.
(Indlæg bragt i Politiken d. 8. december)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Samarbejde på højrefløjen er vejen til et mere enkelt og effektivt EU - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/samarbejde-paa-hoejrefloejen-er-vejen-til-et-mere-enkelt-og-effektivt-eu

Samarbejde på højrefløjen er vejen til et mere enkelt og effektivt EU
Henrik Dahl
5. december 2025
Hvis EU skal undgå at blive økonomisk og geopolitisk irrelevant, dæmme op for massiv islamisk indvandring i fremtiden og skal være en politisk og
… økonomisk stærk union, kræver det politikere, der lægger det politiske fnidder på hylden og i stedet leverer politiske resultater.
Det står mere og mere klart, at det er vores grupper på højrefløjen ECR og EPP der sammen kan levere de resultater, der skaber en mindre bureaukratisk, mere fri og stærkere union. Et godt eksempel er aftalen om massiv afbureaukratisering for EUs erhvervsliv  den såkaldte Omnibus.
Det er en aftale, der vil spare europæiske virksomheder for milliarder i ren og skær administration. Man skulle tro, det var en sag, som de politiske grupper på midtenfra socialdemokraterne i S&D, hvor Socialdemokratiet sidder, til de såkaldt liberale i Renew, hvor Venstre og Moderaterne sidder kunne støtte. Men nej.
Det var først, da EPP og ECR gik sammen om en ambitiøs aftale om afbureaukratisering, at vi kunne sikre en aftale om markant mindre bureaukrati i EU. En sejr, som vi borgerlige på højrefløjen sammen med EUs erhvervsliv fejrede, mens mange af partierne på midten stod uden for aftalen og rynkede på næsen, fordi den var lavet af grupperne på højrefløjen. Vi ønsker ingen branddøre. Vi er ligeglade med, om katten er hvid eller sort, bare den kan fange mus.
Stiller en gruppe et forslag, der sikrer mindre bureaukrati, en stærkere konkurrenceevne og begrænset immigration fra kulturer, der ikke deler vores vestlige, demokratiske værdier, gavner det EU, uanset hvilket gruppenavn der står på forslaget.
Og lad os være ærlige, de forslag kommer sjældent fra venstrefløjen tværtimod. Skal vi sikre mærkbare politiske ændringer, der styrker EU, kræver det derfor, at man i EU ikke er bange for at samarbejde mere med højrefløjen.
Desværre lægger partierne på midten ofte mere vægt på, hvem de indgår aftaler med end på indholdet af de politiske forslag, der ligger på bordet. Derfor spænder politisk fnidder ofte ben for politiske resultater med grupperne på midten.
For eksempel har Moderaternes Stine Bosse advaret, at det får alvorlige konsekvenser, hvis højrefløjen får for meget indflydelse. Kalder det »truslen fra det ekstreme højre« og påstår, at lovgivningsarbejdet risikerer at gå i stå.
Når du peger én finger mod andre, peger du som bekendt tre fingre tilbage på dig selv. Stine Bosse var nemlig selv en af de mange fra midtergrupperne, der stemte imod aftalen om afbureaukratisering.
Havde det alene været op til Stine Bosse og hendes kollegaer fra midtergrupperne, ville aftalen om afbureaukratisering stadig være strandet i
EU-systemet. Fordi for venstrefløjen i EU handler det om nogen og ikke om noget.
Et godt samarbejde på højrefløjen er derfor den eneste vej frem, hvis vi skal rydde op i det rod, EU de seneste mange år har skabt, og sikre politiske aftaler, der skærer i bureaukratiet, styrker økonomien og sikrer EU mod særligt den islamiske indvandring, der for længe har stået på.
Vi håber, at midtergrupper som Renew begynder at sætte politiske resultater over politiske alliancer.
At liberale og borgerlige i EU sammen kan sikre brede og pragmatiske aftaler, der gør op med venstrefløjens symbolpolitik, der skader EU mere, end den gavner.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 5. december)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Fingrene væk fra de frie skoler, Mattias Tesfaye - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/fingrene-vaek-fra-de-frie-skoler-mattias-tesfaye

Fingrene væk fra de frie skoler, Mattias Tesfaye
Helena Artmann Andresen
28. november 2025
Fingrene væk fra de frie skoler, Mattias Tesfaye Socialdemokratiet bryder sig ikke om frie skoler. Sådan har det været lige så længe, at nogen kan huske.
Derfor overrasker det heller ikke, at undervisningsminister Mattias Tesfaye (S) hælder regulering ud over de frie skoler , men det gør det ikke til en god idé.
De frie skoler er generelt velfungerende, fordi de er frie. De bestemmer i vid udstrækning deres egne regler og rammer, og hvis man er forælder, tager man en lidt større risiko, hvis man vælger en fri grundskole, end hvis man vælger en folkeskole til sine børn.
Fri- og privatskoler kan nemlig gå konkurs, de kan miste elever, og de kan lukke helt af sig selv, hvis de ikke er gode nok – og det gør de. Der er hvert år frie skoler, der lukker, fordi forældrene har valgt dem fra.
Når Mattias Tesfaye nu indfører regler, der skal regulere skolernes optag af elever og deres muligheder for at opsige samarbejdet med familier, så er det for mig at se ikke ud fra en særlig omtanke for de relativt få forældre, der har følt sig dårligt behandlet af enkelte skoler.
Nej, det er ud fra den generelle betragtning, at folkeskolen står sig bedre, hvis man stækker de frie skoler.
Det er jeg helt og aldeles uenig i. Jeg vil langt hellere give folkeskolen mere frihed, så det bliver mere spændende at være lærer, pædagog og skoleleder i folkeskolen, og så eleverne kan få en bedre undervisning. Familierne skal have flere gode skoler at vælge imellem.
I stedet for at trække de frie skoler ned burde vi løfte folkeskolen op.
Undervisningsministeren burde vise mere respekt for de cirka 20 procent af familier med skolesøgende børn, der har valgt en fri grundskole.
Så; kære Mattias Tesfaye, hold fingrene fra de frie skoler!
(Indlæg bragt i Berlingske d. 28. november)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Er Alex god til Battlefield 6? - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/er-alex-god-til-battlefield-6

Er Alex god til Battlefield 6?
Liberal Alliance
18. november 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Hvordan blev verden så skør? │Bent Meier Sørensen │ Alex Vanopslagh - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/hvordan-blev-verden-saa-skoer-%e2%94%82bent-meier-soerensen-%e2%94%82-alex-vanopslagh

Hvordan blev verden så skør? │Bent Meier Sørensen │ Alex Vanopslagh
Liberal Alliance
1. november 2025
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Skattepolitik | Lavere Skat | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/skat

Politik
Liberal Alliances skattepolitik
Sænk det tårnhøje skattetryk.
Danmark har et af verdens højeste skattetryk og et unødigt komplekst skattesystem. Når staten indkræver over halvdelen af værdien af danskernes arbejde, er det ikke bare et økonomisk problem. Det er et markant indgreb i den personlige frihed til at disponere over frugten af ens eget arbejde.
De mange skatter og afgifter fungerer i praksis som en direkte straf på flid og virkelyst. Når vi beskatter den sidst tjente krone så hårdt, sender vi et signal om, at det ikke kan betale sig at gøre en ekstra indsats, tage en ekstra vagt eller starte en ny virksomhed. Det dæmper den iværksætterånd, som ellers skulle være fundamentet for vores fremtidige vækst.
Når skattetrykket rammer et niveau, hvor staten tager størstedelen af gevinsten ved en ekstra indsats, fastlåser vi borgerne i en struktur, der gør det unødigt svært at spare op og bygge en selvstændig tilværelse op fra bunden. Et enklere og lavere skattesystem vil derimod flytte beslutningskraften fra de politiske kontorer tilbage til de danske køkkenborde. Ved at lade folk beholde mere af deres egen indkomst anerkender vi, at det er dig – og ikke staten – der bedst kan prioritere dine egne ressourcer og skabe fundamentet for fremtidens velstand.
Gå direkte til:
Simpel skattepolitik
Bedre forhold for investering
Afgifter
Ofte stillede spørgsmål
En simpel skattepolitik er muligt
Liberal Alliances klare holdning er, at skatten i Danmark er for høj og systemet for indviklet. Derfor vil vi sænke skatterne markant og foretage en gennemgribende forenkling af det nuværende skattesystem.
Målet er enkelt: Danskerne skal beholde flere af deres egne penge og det skal bedre kunne betale sig at arbejde, investere og drive virksomhed – alt sammen til gavn for både hele samfundet og den enkelte borger. Det er vores ambition, at danskerne i fremtiden skal kunne udregne på en serviet, hvor meget de skal betale i skat.
Ingen skal forsørge staten, før de kan forsørge sig selv
Derfor vil vi først og fremmest sænke skatten i bunden. Med vores økonomiske plan bruger vi ca. 20 mia. på at sikre, at ingen skal betale skat af de første 5.000 kr., de tjener om måneden. Men vi stopper ikke dér! På længere sigt vil vi arbejde for at gøre de første 7.000 kr. om måneden skattefri.
Gør det mere attraktivt at arbejde
Det skal være meget mere attraktivt at arbejde – især for de mest produktive, som også er dem, der betaler suverænt mest til fælleskassen. Det er først og fremmest rimeligt og retfærdigt.
Men det kommer også samfundet som helhed til gode. I dag er marginalskatten – altså skatten på den sidst tjente krone for dem, der i forvejen betaler mest – på over 60 %. Det er urimeligt og både skadende for væksten og den samlede velstand i samfundet. I stedet for at brandbeskatte den ekstra indsats, bør vi unde hinanden at have succes og skabe vækst. Så får vi meget mere af begge dele.
Vi har allerede fremlagt en plan for, hvordan vi kan afskaffe toptopskatten og sænke topskatten markant. Det koster 5,6 mia. kr. og kan finansieres alene gennem en forenkling af skattesystemet, hvor vi afskaffer en række fradrag. Til gengæld vil BNP stige med 11,6 mia. kr., så samfundskagen bliver altså betydeligt større. På sigt skal topskatten afskaffes helt.
Selskabsskatten bør sænkes til 15 %
Det er ikke kun skatten på arbejde, der skal sænkes. Hvis vi for alvor vil styrke Danmarks konkurrenceevne, kommer vi ikke uden om selskabsskatten, som i dag er på 22 %.
På den lange bane ønsker vi en konkurrencedygtig selskabsskat på 15 %. Med vores økonomiske plan kommer vi halvvejs i mål ved at sænke den til 18 %. Det vil løfte BNP med næsten 12 mia. kroner, skabe 1.800 nye jobs og løfte timelønnen med 0,7 %. Når man sænker selskabsskatten, kan virksomhederne investere mere i fx maskineri og udstyr, hvilket gør medarbejderne mere produktive og derfor smitter positivt af på lønningerne.
Bedre og fair forhold for investering
Liberal Alliances skattepolitik vil også gøre det mere attraktivt at investere. De nuværende aktie- og kapitalskatter er ikke blot for høje, men også for komplicerede, uretfærdige og ikke mindst forvridende.
Danmark har med 42 % den tredjehøjeste marginalbeskatning af aktieindkomst i hele OECD, hvor gennemsnittet blot er 24,7 %. Fordi aktie- og kapitalskatterne ikke er ens, kan to personer med samme afkast før skat stå med vidt forskellige beløb efter skat, bare fordi de investerer forskelligt.
Det er forvridende, fordi uens satser får folk til at flytte pengene hen, hvor det giver skatteteknisk bedst mening og ikke nødvendigvis udelukkende dér, hvor det giver forretningsmæssig bedst mening.
Lavere aktieskat og kapitalskat
Liberal Alliance går ind for at sænke aktie- og kapitalskatterne. Vi ønsker en ensartet aktie- og kapitalskat på 27 %. Med vores økonomiske plan når vi halvvejs i mål ved at bevare den lave aktiesats på 27 %, sænke den høje fra de 42 % i dag til 34 % samt sænke makssatsen for kapitalindkomst til 34 %.
Afgifter
Det skal være billigere at være dansker. Liberal Alliance vil ikke kun sænke skattetrykket, men også fjerne en lang række afgifter, som er opfundet til at nudge danskerne til at leve på en bestemt måde og som tilmed gør hverdagen unødigt dyr.
Vi vil afskaffe den fuldkommen urimelige arveafgift. Staten skal hverken beskatte sorg eller penge, som den afdøde allerede har betalt skat af én gang.
Vi vil fjerne registreringsafgiften, så flere kan få råd til en bedre og mere sikker bil.
Og vi vil afskaffe elafgiften permanent.
Ofte stillede spørgsmål
Hvad er LAs økonomiske plan?
”En frisk start” er vores fuldt finansierede 4-års plan, som skal opruste dansk økonomi og konkurrenceevne ved at skrue ned for bureaukrati og skrue op for økonomisk og personlig frihed. Vores økonomiske plan sænker skatten markant i bunden ved at gøre de første 5.000 kr. om måneden skattefri, fjerne top-topskatten og sænker topskatten, selskabsskatten og aktie- og kapitalskatten.
Vil LA kun sænke skatten for de rige?
Nej. I vores økonomiske plan bruger vi over 20 milliarder kroner på at sænke skatten i bunden, så ingen skal betale skat af de første 5.000 kroner, de tjener hver måned. Samtidigt sænker vi selskabsskatten, hvilket der også er dokumentation for vil øge lønnen for almindelige arbejdere.
Hvordan vil LA ændre skattesystemet?
Vi vil tage et opgør med det nuværende skattesystem, hvor skatten er for høj og systemet for indviklet. Det skal være så enkelt, at man kan regne ud på en serviet, hvor meget man skal betale i skat.
Derfor vil vi med vores økonomiske plan på blot fire år:
· Gøre de første 5.000 kr. om måneden skattefri
· Afskaffe toptopskatten
· Sænke topskatten ved at fjerne mellemskatten
· Forenkle skattesystemet
· Sænke selskabsskatten til 18 %
· Sænke den høje sats for aktieindkomst til 34 %
· Sænke makssatsen for kapitalindkomst til 34 %
Og på længere sigt er det stadig Liberal Alliances politik at:
· Gøre de første 7.000 kr. om måneden skattefri
· Afskaffe topskatten helt
· Afskaffe arveafgiften
· Afskaffe registreringsafgiften
Vil Liberal Alliance afskaffe topskatten?
Ja, Liberal Alliance vil afskaffe topskatten helt. I vores økonomiske fireårsplan når vi halvvejs i mål på fire år ved at afskaffe toptopskatten og mellemskatten, som også er en slags topskat. På sigt ønsker vi at afskaffe enhver form for topskat.
Vil Liberal Alliance sænke selskabsskatten?
Ja, Liberal Alliance vil sænke selskabsskatten markant. Vi ønsker på sigt at sænke selskabsskatten til 15 %, hvilket vil styrke Danmarks konkurrenceevne betydeligt. Med vores økonomiske plan når vi halvvejs i mål på fire år ved at sænke selskabsskatten til 18 % fra de nuværende 21 %, hvilket ifølge Skatteministeriet vil øge BNP med næsten 12 mia. kroner, skabe 1.800 nye jobs og løfte timelønnen med 0,7 %
Vil Liberal Alliance afskaffe arveafgiften?
Ja, Liberal Alliance vil afskaffe arveafgiften. Vi mener, det er en urimelig og uetisk afgift på penge, som er tiltænkt ens nærmeste og som allerede er beskattet op til flere gange.
Vil Liberal Alliance fjerne registreringsafgiften?
Ja, Liberal Alliance vil fjerne registreringsafgiften. Vi vil dermed gøre det lettere for helt almindelige mennesker at få råd til at købe bedre, sikrere eller mere klimavenlige biler.
Vil Liberal Alliance sænke eller fjerne elafgiften permanent?
Ja, Liberal Alliance vil sænke elafgiften permanent. Vores forslag fjerner næsten elafgiften helt ved, at den permanent bankes ned til EUs minimumsniveau på 0,8 øre pr kilowatt-time. Det vil spare en gennemsnitlig familie med to voksne og to børn mere end 4.000 kroner om året og vil samtidigt fremme den grønne omstilling.


---

# Velfærd | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/velfaerd

Politik
Velfærd
En mere værdig velfærd
Liberal Alliance vil gerne velfærdssamfundet. Vi ønsker mere tryghed, mere omsorg og bedre kvalitet og service til alle – særligt til dem, der har mest brug for det. Og vi mener, at vejen til en god velfærdspolitik er brolagt med mere frihed.
Vi tror på, at du ved bedst, hvordan dit liv bedst hænger sammen, og vi vil gerne gøre det lettere for dig at indrette det sådan. Velfærd skal handle om mennesker, ikke systemer. Den offentlige sektor bliver dyrere for hvert år, men danskerne oplever ikke, at den offentlige velfærd bliver bedre. Det vil vi gøre op med.
Din hverdag skal indrettes efter dine egne behov og ønsker. Ved at lade pengene følge borgeren sikrer vi ikke blot en mere effektiv velfærd, men også et samfund, hvor den personlige frihed og respekten for den enkelte er i højsædet.
Gå direkte til:
Mere frihed og konkurrence i velfærdsstaten
Ofte stillede spørgsmål – velfærd
Kvalitet på socialområdet
Ofte stillede spørgsmål – socialområdet
Boligen skal sættes fri
Mere frihed og konkurrence i velfærdsstaten
Med mere frihed følger mere frit valg. Vi mener, at pengene i skal følge borgeren. Det skal være op til borgeren selv at vurdere hvilket velfærdstilbud, der passer bedst til deres situation, uanset om det gælder i sundhedsvæsenet, ældreplejen, familielivet eller på socialområdet, og uanset om tilbuddet er offentligt eller privat. Vi er forskellige og har forskellige behov, og det bør afspejles i vores velfærd.
Med det nuværende system er der ikke nok incitament til at forbedre sig som velfærdsudbyder. Gode velfærds- og dagtilbud bliver ikke belønnet, og der er for få konsekvenser ved at levere dårlig velfærd.
Derfor vil vi bryde velfærdsmonopolerne og åbne for reel konkurrence mellem offentlige og private aktører. Samtidig ønsker vi mere lønfleksibilitet i den offentlige sektor samt mulighed for en bonus for at løse opgaven godt. Det er ikke en synd at tjene profit på at levere god velfærd til borgere med behov. Tværtimod sikrer det incitament til forbedring og flere valgmuligheder til gavn for hele samfundet.
Vi vil samtidig gøre det muligt at tilvælge mere velfærd gennem en personlig velfærdskonto, så borgerne selv kan supplere den offentlige velfærd med de løsninger, der passer bedst til dem. Det giver mere frihed til den enkelte, og det skaber mere incitament til forbedring af velfærdsydelserne til gavn for hele befolkningen.
Ofte stillede spørgsmål – velfærd
Hvad er Liberal Alliances velfærdspolitik?
Vi vil have bedre kvalitet og service i velfærden gennem mere frihed, mere frit valg og mere konkurrence. Sådan sikrer vi, at borgerne får de tilbud, der passer bedst til deres behov.
Hvad betyder “mere frihed” helt konkret?
Mere frihed på velfærdsområdet betyder, at systemet i højere grad indrettes efter borgernes behov frem for statens. Det betyder, at du i højere grad selv kan vælge mellem forskellige velfærdstilbud og finde den løsning, der passer bedst til dig.
Vil Liberal Alliance privatisere velfærden?
Nej. Vi vil sikre, at alle har frit valg mellem offentlige og private tilbud, så velfærden i højere grad tilpasses den enkelte. Pointen er ikke, at hele velfærdssamfundet skal drives privat – men at offentlige og private velfærdsudbydere, skal konkurrere på samme vilkår.
Hvad er en personlig velfærdskonto?
Liberal Alliance foreslår, at alle danskere skal kunne indbetale op til 500 kr. om måneden på en personlig velfærdskonto på vilkår, der skattemæssigt ligner pensionsopsparing. Kontoen skal kunne bruges til at købe private velfærdsydelser som pensionist – f.eks. ekstra hjemmehjælp, rengøring og lignende, så borgeren får større frihed til selv at vælge velfærd. Hvis man ikke ønsker at bruge kontoen til velfærdsydelser, skal den kunne konverteres til en almindelig ratepension.
Kvalitet på socialområdet
Socialpolitikken er en af grundstenene i vores velfærdssamfund, og det er afgørende at vi har et sikkerhedsnet, der kan gribe sårbare borgere, når de har brug for hjælp.
I Liberal Alliance mener vi, at den bedste måde at sikre en god socialpolitik på, er gennem mere fokus på den enkeltes behov. Frihed er en grundlæggende forudsætning for det gode liv, og med flere skræddersyede løsninger og mere valgfrihed skaber vi bedre levevilkår for alle borgere.
Det gælder især for mennesker med handicap, der kan have brug for hjælpemidler og mere fleksibilitet fra det offentlige. Uanset hvad behovet for hjælp er, mener Liberal Alliance, at det skal være nemt og ubureaukratisk at tilegne sig de rette hjælpemidler.
F.eks. ved genbevilling, skal man i højere udstrækning kunne anvende tro- og loveerklæringer. Vi skal også reformere ledsagerordningen og udbrede BPA-ordningen for at sikre, at alle borgere kan have en værdig hverdag. I vores socialudspil har vi opstillet syv konkrete forslag, der skal skabe mere frihed og fleksibilitet på socialområdet.
Også på familieområdet skal vi sikre mere frihed og fleksibilitet fra statens side. Familier er forskellige og derfor skal staten blande sig mindre i, hvordan hverdagen bedst hænger sammen.
I vores familieudspil foreslår vi at give danske familier mere frihed. Først og fremmest skal familier kunne planlægge barslen, som de finder det bedst. I udgangspunktet bør barslen være fordelt ligeligt mellem barnets forældre, og herefter frit kunne overføres mellem dem, og i begrænset omfang til andre familiemedlemmer.
Fri barsel truer ikke ligestillingen, for ligestilling handler om lige rettigheder og lige muligheder for at træffe egne valg, og det er netop det, fri barsel kan give familierne.
Udover fri barsel skal familier kunne vælge frit mellem offentlige, private og alternative pasningsløsninger, og pengene skal i højere grad følge barnet. F.eks. bør tilskud til hjemmepasning være en mulighed i alle landets kommuner, ligesom sambeskatning af ægtefæller og samlevende forældre skal skabe mere økonomisk råderum for familierne.
Vi ønsker en socialpolitik, der bygger på tillid, frihed og gennemsigtighed, og hvor alle familier, ældre, udsatte og borgere med handicap mødes med respekt og får reel indflydelse på deres eget liv.
Ofte stillede spørgsmål – Socialområdet
Hvad er Liberal Alliances socialpolitik?
Vi ønsker en socialpolitik, der bygger på tillid, frihed og gennemsigtighed. Vi vil have et stærkt sikkerhedsnet for sårbare borgere, men med langt mere fokus på den enkeltes behov, mere fleksibilitet og mindre bureaukrati, så borgerne får reel indflydelse på deres eget liv.
Hvad er Liberal Alliances handicappolitik?
Vi vil gøre det nemmere og mere ubureaukratisk for mennesker med handicap at få den hjælp og de hjælpemidler, de har brug for. Det indebærer bl.a. lettere genbevilling, reform af ledsageordningen og udbredelse af BPA-ordningen, så alle borgere er sikret en værdig hverdag.
Hvad betyder “mere frihed” på socialområdet?
Det betyder, at socialpolitikken i højere grad skal tage udgangspunkt i mennesket frem for systemet. Vi vil have flere skræddersyede løsninger, mere valgfrihed og en praksis, hvor pengene i højere grad følger borgeren, så hjælpen passer bedre til den enkeltes behov.
Hvorfor vil Liberal Alliance sætte barslen fri?
Fordi familier er forskellige, og staten skal blande sig mindre i, hvordan hverdagen bedst hænger sammen. Vi ønsker, at barslen i udgangspunktet fordeles ligeligt mellem forældrene, men derefter i højere grad kan overføres mellem dem, så familierne selv kan vælge den løsning, der passer bedst til dem.
Boligen skal sættes fri
I dag ønsker syv ud af ti danskere at eje deres egen bolig, men kun lidt over halvdelen af voksne danskere har opnået denne drøm. Det skyldes, at boligmarkedet er præget af alt for mange regler, og for lidt frihed. Boligpolitikkens grundproblem er enkelt: for meget regulering og for lidt retssikkerhed gør det sværere at komme ind på boligmarkedet, sværere at bygge nyt og sværere at indrette sig, som man har lyst til. I Liberal Alliance vil vi sætte boligen fri og gøre det muligt at være herre i eget hus. Vi vil sikre tre centrale ting på boligmarkedet:
1. Flere skal kunne eje deres bolig
Det skal være nemmere at blive boligejer og skabe en stabil base for privatlivet. Derfor skal andelshavere have ret til at omdanne deres bolig til ejerbolig, og regler som tilbudspligten skal afskaffes. Samtidig vil vi holde boligskatterne i ro, så ingen risikerer at blive beskattet fra hus og hjem. Og vi vil gøre det lettere at bygge flere boliger ved at liberalisere bygningsreglementet, så udbuddet øges og priserne presses ned.
2. Øget retssikkerhed og tryghed
Den private ejendomsret er en af de mest fundamentale frihedsrettigheder i et liberalt demokrati, og boligen er rammen om familielivet og skal være et trygt sted. Derfor skal boligens ukrænkelighed styrkes, og statens indgreb i private hjem skal begrænses. Vi ønsker hurtigere og mere gennemskuelige sagsbehandlinger på boligområdet, så man kan have tillid til systemet, når man investerer i sit hjem.
3. Mere frihed til at bestemme over egen ejendom
Forældede forbud, unødige regler og uigennemskuelige skatter begrænser boligejernes frihed. Vi vil rydde op i reguleringen og give boligejere større råderum til at bygge, renovere og indrette sig efter egne behov. Samtidig skal boligmarkedet fungere på fair vilkår med reel konkurrence, og derfor skal vi afskaffe statsstøtten til almene boligselskaber og give dem fuld råderet over deres egne midler, herunder Landbyggefonden.
I vores boligudspil har vi formuleret 21 konkrete forslag til boligpolitikken.


---

# Retspolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/retspolitik

Politik
Retspolitik
Ret og straf
Det er statens opgave at beskytte borgernes frihed, liv og ejendom gennem politiet og retsvæsenet. Kriminalitet skal mødes med hårde og konsekvente straffe.
Retssikkerheden er borgernes værn mod statslige overgreb. Det kræver en gennemskuelig lovgivning og ukrænkelige rettigheder, som hverken myndigheder eller politikere kan tilsidesætte. Den enkelte skal altid kunne stole på loven og være beskyttet mod vilkårlig magtudøvelse.
I Liberal Alliance går vi ind for en liberal retspolitik. Det betyder, at det personlige ansvar står helt centralt i vores retsopfattelse. Det er derfor kun rimeligt, at kriminel adfærd fører til en rimelig straf for den skyldige – man må selv stå til ansvar for de forbrydelser, man har begået.
I dag er nogle straffe er desværre slet ikke hårde nok ift. forbrydelsens karakter. Det gælder særligt for vold, voldtægt, trusler og overgreb mod børn, hvorfor straffen for disse forbrydelser skal hæves. Vi skal også stoppe med at give strafferabat til folk, der begår kriminalitet gentagne gange. Det skal ikke mildne straffen, at man er seriekriminel.
Gå direkte til:
Stop indskrænkningen af frihedsrettigheder
Strengere straffe
Legaliser cannabis
Ofte stillede spørgsmål
Stop indskrænkningen af frihedsrettigheder
I Danmark er vores grundlæggende rettigheder i dag begrænset af en række love. F.eks. indskrænker racismeparagraffen og koranloven fundamentalt vores ytringsfrihed. Selvfølgelig skal man ikke bevidst nedgøre andre på baggrund af deres religion eller hudfarve, men i et demokrati rummer man også holdninger der er kontroversielle, og i Liberal Alliance mener vi, at det er bedst, hvis den slags ikke foregår i lukkede rum, så vi kan bekæmpe det gennem en demokratisk debat og oplysning.
Strengere straffe
Liberal Alliance mener, at rigtig mange forbrydelser i dag bliver straffet alt for mildt. Derfor ønsker vi langt strammere straffe for f.eks. personfarlig kriminalitet, som vold, voldtægt og seksuelle overgreb på børn.
Det er vigtigt at vi straffer hårdt – både af hensyn til borgernes retsfølelse, men også fordi at straf – kombineret med resocialisering virker.
Til gengæld skal der laves alternative straffe til små førstegangsforseelser. Det kan eksempelvis være vinduespudsning, rengøring eller lignende, hvis man har begået hærværk i den milde ende. Langtfra alle forbrydelser er så alvorlige, at det er nødvendigt med fængselsstraf.
Legaliser cannabis
Når man oplever, at personer der har begået meget grov kriminalitet, får straffe, der slet ikke står mål med forbrydelsen, mens man samtidig retsforfølger misbrugere for besiddelse af små mængder narkotika, så udhuler det borgeres tillid til retssystemet. Derfor mener Liberal Alliance også, at man bør stoppe med at retsforfølge misbrugere, ved bl.a. at legalisere cannabis. Det vil frigive en masse ressourcer ved politiet, men det vil også tage brødet ud af munden på de bander, der i dag tjener styrtende med penge på at sælge cannabis.
Ofte stillede spørgsmål
Vil en legalisering af cannabis ikke bare føre til endnu flere misbrugere?
Det vil være uundgåeligt helt at sikre, at mennesker har et forbrug af hash. Til gengæld vil en legalisering af cannabis stille krav til producenterne, og dette vil sikre, at forbrugere af hash også kan vide sig sikker på, hvad det er de køber. Vi tager altså både brødet ud af munden på banderne, samtidig med at vi sikrer en tryghed for brugerne, der i dag er tvunget til at handle med hårdkogte kriminelle.
Er det ikke bedre at hjælpe folk ud af kriminalitet frem for at sætte dem i fængsel?
De to ting går hånd i hånd. Vi ved fra forskning at straf virker, men det er klart at det også skal følges op af en indsats for at holde folk ude af kriminalitet, når de har udstået deres straf. Derudover er det også vigtigt at samfundet oplever at kriminalitet straffes tilstrækkeligt. Det kaldes retsfølelse.


---

# Lavere skatter og væk med afgifter - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/lavere-skatter-og-vaek-med-afgifter

Lavere skatter og væk med afgifter
Scroll for mere
Danmark indtager en førsteplads, når det gælder skattetryk.
Det har politikerne valgt at toppe op med en skov af afgifter.
Alligevel sidder mange tilbage med en fornemmelse af, at vi ikke får nok ud af alle skattekronerne. Den fornemmelse har de ret i.
Vi betaler i dyre domme til et system, der ikke kører optimalt. I Danmark tror politikerne ofte, at pengene tilhører dem.
Men pengene er dine.
Derfor vil vi sænke skatter og afgifter markant, så du får mere luft i din hverdagsøkonomi. Samtidig tvinger det os politikere til at være mere ydmyge, når vi bruger dine hårdt tjente penge.
Vi går til valg på:
Ingen skat af de første 5000 kr. om måneden
Du skal beholde flere af dine egne penge. Derfor vil vi gøre de første 5.000 kr. om måneden skattefrie.
Ingen skat over 50 pct. på den sidst tjente krone
Vi skal belønne flid, ikke straffe det. Derfor vil vi sænke skatten, så ingen betaler mere end 50 procent af den sidst tjente krone.
Afskaf arveafgiften
Hele livet arbejder vi og betaler skat. Sorg skal ikke beskattes. Derfor vil vi afskaffe arveafgiften.
Afskaf elafgiften
Danmark har en af Europas højeste elafgifter. Det presser husholdningerne og spænder ben for den grønne omstilling. Derfor vil vi afskaffe elafgiften permanent.
Hvad kæmper vi ellers for?
Læs om vores andre mærkesager.
Find dem her
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat.
Find din kandidat


---

# Fri og værdig velfærd - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/fri-og-vaerdig-velfaerd

Fri og værdig velfærd
Scroll for mere
Den danske velfærdsstat er blevet alt for ufleksibel.
Kassetænkningen dominerer, og borgerens behov drukner i offentligt bureaukrati og central styring. Vi mener, at tiden er inde til en fundamental nytænkning af velfærden.
Den politiske diskussion handler alt for meget om struktur, teknik og forvaltning, og alt for lidt om menneskelighed, værdighed og respekt.
Vi vil skabe et velfærdssamfund, der sætter borgeren først. Det kræver mere frihed, mere fleksibilitet og mere konkurrence. Du skal have frit valg i velfærden, så du kan tilvælge præcis den service, der passer bedst til dig.
Vi går til valg på:
FriPension
Danskerne skal have mere frihed til at vælge, hvornår de trækker sig tilbage. Vi vil indføre en ny konto kaldet FriPension, hvor alle i arbejde kan indbetale op til 675 kr. skattefrit hver måned.
Sæt barslen helt fri
Øremærket barsel ignorerer, at familier er forskellige. Hvis job eller økonomi gør det umuligt for den ene forælder at tage barsel, går ugerne tabt. Derfor vil vi sætte barslen helt fri, så forældre selv bestemmer fordelingen.
Frit valg i sundhedsvæsenet fra dag 1
Hvis det offentlige ikke kan behandle dig med det samme, skal du frit kunne tage dine skattekroner med over til et privat tilbud. Fra dag ét. Pengene skal følge patienten, ikke systemet.
Ret til at hjemtage velfærd
Hvis det offentlige ikke leverer den kvalitet, du har brug for – eller hvis du hellere vil købe en ydelse et andet sted – skal pengene følge dig. Derfor vil vi give dig ret til at hjemtage din velfærd.
Hvad kæmper vi ellers for?
Læs om vores andre mærkesager.
Find dem her.
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat.
Find din kandidat


---

# Et stærkere Danmark - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/et-staerkere-danmark

Et stærkere Danmark
Scroll for mere
Velstand er forudsætningen for, at vores land hænger sammen.
Hvis vi ønsker et stærkt velfærdssamfund, skal vi skabe et rigere og mere robust Danmark. Det kræver dygtige virksomheder og et levende erhvervsliv, hvor idéer og innovation bliver fejret frem for modarbejdet af bureaukrati.
Desværre vokser regelmængden voldsomt år for år, og det koster samfundet milliarder. Vi vil gøre op med papirvældet, fjerne overflødige regler og slanke centraladministrationen.
Samtidig skal vi sikre fremtidens energi. Vind og sol er fint, men det kan ikke stå alene. Det er kun ansvarligt at indføre atomkraft, så vi sikrer stabil, grøn strøm og gør Danmark uafhængigt.
Vi går til valg på:
”Ja tak” til atomkraft i Danmark
Moderne atomkraft er noget af det sikreste og reneste energi, der findes. Vi har også brug for strøm, når vinden ikke blæser og solen ikke skinner. Derfor vil vi indføre atomkraft i Danmark.
Vi skal have flere virksomheder, der vokser i Danmark
Vi har brug for flere virksomheder, der vokser i Danmark. Derfor vil vi forbedre vækstvilkårene markant.
Vi vil sænke selskabsskatten og gøre det nemmere at rejse kapital.
1 regel ind - 2 regler ud
Offentligt ansatte skal levere borgernære ydelser og virksomheder skal skabe vækst. De skal ikke bruge deres tid på at udfylde formularer. Derfor vil vi indføre et simpelt princip: Hver gang vi vedtager én ny regel, skal vi fjerne to gamle.
Færre ministerier
Antallet af ministre har slået rekord under SVM-regeringen, og vi har nu 25. Det tal vil vi skære drastisk ned. Antallet af ministerier bør afspejle et reelt, fagligt behov. De skal ikke opfindes, blot fordi en politisk magtkabale skal gå op.
Hvad kæmper vi ellers for?
Læs om vores andre mærkesager.
Find dem her
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat.
Find din kandidat


---

# Friheden skal forsvares - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/friheden-skal-forsvares

Friheden skal forsvares
Scroll for mere
Vores liberale demokrati består kun, hvis vi tør forsvare vores værdier.
Det er derfor, vi i LA ser det som en nødvendighed at have styr på udlændingepolitikken.
Selvom der er taget mange skridt i den rigtige retning de seneste 25 år, er der stadig dele af udlændingepolitikken, som Danmark slet ikke har styr på.
Det gælder asylsystemet, der oprindeligt var tiltænkt midlertidig beskyttelse af mennesker i umiddelbar fare, men som i dag bruges til at sikre permanent ophold.
Det gælder udvisning af kriminelle indvandrere, som bliver beskyttet af en absurd fortolkning af menneskerettighedskonventionen.
Og det gælder tildelingen af statsborgerskaber, hvor vi reelt ikke aner, om vi giver statsborgerskab til terrorsympatisører og antidemokrater.
Vi går til valg på:
Intet statsborgerskab til anti-demokrater
Vi skal turde stille krav. Dansk statsborgerskab er en gave, ikke en rettighed. Derfor stemmer vi nej til at give dansk pas til personer, som modarbejder vores demokrati og frihedsværdier.
Kriminelle udlændinge skal ud af Danmark
Udlændinge, der begår kriminalitet, eller som systematisk undergraver vores samfundsmodel, skal udvises. Internationale konventioner skal ikke have særstatus i dansk ret, og domme fra Strasbourg skal ikke vægtes højere end den danske Højesteret.
Styrke ytringsfriheden: Fjerne koranloven
Ytringsfriheden er en af hjørnestenene i det liberale demokrati. Den skal vi ikke gå på kompromis med, blot fordi ekstremister truer med bål og brand. Koranloven er et knæfald for mørkemændene. Derfor vil vi afskaffe den.
Totalt stop for spontan asyl i Danmark
Vores forslag er et direkte opgør med en årtier lang, forfejlet asylpraksis. Da frie og demokratiske samfund forudsætter borgere, der deler disse værdier, må den negative udvikling stoppes.
Hvad kæmper vi ellers for?
Læs om vores andre mærkesager.
Find dem her
Deler du vores visioner?
Så stem på din lokale LA-kandidat.
Find din kandidat


---

# Alex Vanopslagh - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/alex-vanopslagh

Alex Vanopslagh
Østjyllands Storkreds
Scroll for mere
Alex Vanopslagh
Jeg stiller op, fordi Danmark har brug for en frisk start.
Danmark kan så meget mere, hvis vi giver danskerne som dig plads til at udfolde dine kræfter og omsorg – uanset om det er i velfærden, erhvervslivet eller i alt det, der giver livet fylde og mening. Det kræver mere plads til frihed at tage ansvar for det fælles, som vi elsker. Og det kræver, at vi politikere træder et skridt tilbage.
Vi lever i alvorlige tider. Derfor har vi ikke længere råd til at fortsætte tomgangen på midten med lappeløsninger og reformer af tidligere fejlslagne reformer. Der skal friske kræfter og friske idéer til, hvis Danmark skal møde tidens trusler med styrke og det sammenhold.
Jeg har kæmpet den liberale sag i Folketinget siden 2019. Privat er jeg far til to og bor med min kæreste et dejligt sted, hvor vi nyder privatlivets fred.


---

# Sólbjørg Jakobsen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/solbjoerg-jakobsen

Sólbjørg Jakobsen
Nordjyllands Storkreds
Scroll for mere
Sólbjørg Jakobsen
Min første periode i Folketinget slutter i år – men arbejdet er langt fra færdigt.
Jeg kæmper for et friere og stærkere Danmark, hvor ansvar følger frihed, og hvor staten fylder mindre.
Min erfaring – både som menneske, forælder og tidligere ansat i det offentlige – er, at gode politiske intentioner alt for ofte udmøntes i unødigt bureaukrati, som spænder ben for, at vi kan hjælpe dem, der har mest brug for det.
Det skal ændres.
Jeg tror på, at mennesker kan og vil selv – og at fællesskabet står stærkest, når det bygger på frivillighed, ansvar og respekt.
Ønsker du mere frihed, mere tillid og mindre formynderi, håber jeg på din stemme.


---

# Ole Birk Olesen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/ole-birk-olesen

Ole Birk Olesen
Københavns Storkreds
Scroll for mere
Ole Birk Olesen
Danmark er et af verdens rigeste lande, men mange danskere, som går på arbejde hver dag, har ikke megen luft i deres privatøkonomi.
Det skyldes for høje skatter.
Vi danskere betaler for mange unødvendige udgifter i den offentlige sektor – det skyldes både en ineffektiv drift og det faktum, at for mange i den arbejdsdygtige alder forsørges af det offentlige i stedet for at arbejde.
Det skal vi lave om på.
Udlændingepolitikken trænger til yderligere opstramning. Tildelingen af nye statsborgerskaber er for lempelig, vi skal udvise flere kriminelle, og indvandrere, som ikke har fundet sig til rette i Danmark, skal tilskyndes til at vende hjem igen i stedet for at modtage ydelser og “gratis” velfærd i Danmark for at blive.


---

# Katrine Daugaard - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/katrine-daugaard

Katrine Daugaard
Fyns Storkreds
Scroll for mere
Katrine Daugaard
Jeg er Katrine Daugaard, folketingsmedlem og spidskandidat for Liberal Alliance i Fyns Storkreds.
Jeg kæmper for mindre stat, stærkere retssikkerhed og frihed til at leve sit liv uden unødigt bureaukrati.
Mine 4 mærkesager:
Retssikkerhed: Når myndigheder bryder loven, rammer det mennesker. Der skal være klare krav, gennemsigtighed og konsekvenser.
Velfærd med valg: Flere løsninger, mere konkurrence og bedre kvalitet – så hjælpen passer til borgeren, ikke systemet.
Lavere skatter: Det skal kunne betale sig at arbejde. De første 5.000 kr. om måneden skal være skattefri, og ingen skal betale over 50% i skat.
Bedre vilkår for erhverv: Mindre papirarbejde, færre særregler og mere tid til kunder, ansatte og vækst.
Stem personligt på Katrine Daugaard (LA).


---

# Steffen Frølund - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/steffen-w-froelund

Steffen Frølund
Nordsjællands Storkreds
Scroll for mere
Steffen Frølund
“Man skal aldrig give de bedste mere magt, end man kan tåle, at de værste får.”
Dette princip har jeg i knap fire år i Folketinget arbejdet for. Jeg arbejder for en klogere energipolitik med atomkraft. For mere frihed. Målet er, at staten er til for borgerne, i stedet for omvendt.
Det skal være billigere at være dig. Skatterne skal ned, så vi slipper for det nuværende cirkus, hvor regeringen sender checks ud for at kompensere for de afgifter, man selv har indbetalt.
Vi skal være bedre til at tænke langsigtet og træffe gode valg, som vi kan være stolte af om 20-30 år. Vi skal have bedre rammevilkår for iværksættere, så den næste Novo-succes bliver i Danmark fremfor at flygte til udlandet. Samtidig skal vi være hurtigere til at byde nye teknologier velkommen og udnytte deres potentiale.
Fremtiden bliver god, grøn og gavmild, hvis vi lader den.


---

# Pernille Vermund - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/pernille-vermund

Pernille Vermund
Sjællands Storkreds
Scroll for mere
Pernille Vermund
Det er vores pligt at forsvare de værdier, som generationer før os har opbygget. Vores frihed, velstand og kulturelle sammenhængskraft.
Danmark skal være et land, der belønner flid, initiativ og innovation. Derfor skal vi luge ud i bureaukratiet, sænke skatter og afgifter og gøre det lettere at drive virksomhed.
Vi har et af verdens højeste skattetryk, men vi har ikke verdens bedste velfærd. Vi skal højne kvaliteten ved at sikre frit valg mellem det offentlige og private, så både borgere og medarbejdere kan vælge gode tilbud til og dårlige fra.
Og så skal udlændingepolitikken løses fra bunden: Stop for spontan asyl og udvis kriminelle udlændinge. Til gengæld skal vi fjerne skøre regler, der spænder ben for arbejdskraft fra lande, som vi har gode erfaringer med.
Frie og liberale samfund opstår ikke af sig selv. De skal forsvares for at bevares.


---

# Steffen Larsen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/steffen-larsen

Steffen Larsen
Sydjyllands Storkreds
Scroll for mere
Steffen Larsen
Jeg kæmper for en hård men rationel udlændingepolitik, hvor kriminelle udlændinge smides ud af Danmark, men hvor der er plads til IT-ingeniøren fra Canada.
Jeg kæmper for at forsvare frihedsrettighederne, bl.a. ytringsfriheden. Da koranloven blev vedtaget, var jeg den skarpeste kritiker, og jeg afskaffer den, så snart jeg har chancen.
Jeg kæmper for lavere skatter – både i top og bund – og for afskaffelse af SVM-regeringens mange afgifter. Fordi skat er noget vi betaler med vores tid, og vores tid er det vigtigste, vi har.
Jeg kæmper for mindre statslig overvågning: Bl.a. fik jeg spoleret regeringens planer om en PET-masseovervågningslov, som skulle give PET adgang til samtlige danskeres Messenger-beskeder, telefonsamtaler mv.


---

# Carsten Bach - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/carsten-bach

Carsten Bach
Vestjyllands Storkreds
Scroll for mere
Carsten Bach
Jeg er medlem af Folketinget og spidskandidat i Vestjyllands Storkreds.
Jeg blev valgt til Folketinget i både 2015 og 2022. I begge perioder har jeg blandt andet været ordfører for noget af det, der fylder mest i Midt- og Vestjylland – nemlig forsvaret og landbruget.
Tidligere har jeg gjort tjeneste som reserveofficer i Forsvaret og været udsendt som FN‑observatør.
Forsvarspolitikken står derfor højt på min dagsorden – særligt soldaters uddannelse, løn og arbejdsvilkår. Samtidig kæmper jeg for, at pengene prioriteres ansvarligt i forbindelse med den nødvendige oprustning.
I arbejdet med den grønne trepart har jeg knoklet for at sikre et fremtidigt bæredygtigt og konkurrencedygtigt landbrug i Danmark.
Men før noget andet er jeg familiefar fra landsbyen Høver. Gift med Ann Jette i snart 22 år og med to børn på hhv. 19 og 23.


---

# Jens Meilvang - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/jens-meilvang

Jens Meilvang
Østjyllands Storkreds
Scroll for mere
Jens Meilvang
Jeg stiller op for Liberal Alliance, fordi Danmark har brug for mere frihed, mere ansvar og mere respekt for dem, der får hverdagen til at hænge sammen – også uden for de største byer.
Som folketingsmedlem med rødder på Djursland kæmper jeg for stærke landdistrikter, bedre vilkår for erhvervslivet og mindre bureaukrati.
Det skal kunne betale sig at arbejde, drive virksomhed og investere lokalt.
Vi skal have bedre infrastruktur, ordentlig dækning og reelle muligheder for at leve det gode liv i hele landet. Jeg arbejder for et Danmark i balance, hvor frihed og sund fornuft sætter retningen – ikke detailstyring fra Christiansborg.


---

# Louise Brown - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/louise-brown

Louise Brown
Østjyllands Storkreds
Scroll for mere
Louise Brown
Jeg elsker at være MENNESKE.
Jeg elsker at være DANSKER.
Jeg elsker at have FRIHED.
Jeg elsker at have masser af VALGMULIGHEDER.
Jeg vil kæmpe for, at det også er en del af DIN fremtid!
Jeg vil arbejde for at:
Forbedre rettighederne for vores veteraner og sikre, at de og deres familier altid har adgang til den nødvendige støtte og behandling.
Forbedre rettighederne for mennesker med hjernesygdomme og sikre dem adgang til optimal behandling.
Styrke adgangen til behandling for borgere med sjældne diagnoser og kræftformer, så de små patientgrupper ikke glemmes.
Værne om ytringsfriheden – i kunsten, i litteraturen, i den offentlige debat og i den faglige debat – for både offentligt og privat ansatte.
Sikre et mere reelt frit valg mellem serviceydelser fra det offentlige og det private.


---

# Kim Alexander Jensen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/kim-alexander-jensen

Kim Alexander Jensen
Sydjyllands Storkreds
Scroll for mere
Kim Alexander Jensen
Jeg bor på en landejendom mellem Esbjerg og Grindsted sammen med min forlovede, vores dyr og snart vores første barn.
I mit arbejde som digitaliseringskonsulent i landbrugsrådgivningen oplever jeg hver dag, hvor meget tid landmænd bruger på dokumentation og regler. Det er tid, der kunne være brugt på udvikling og arbejdspladser.
Danmark skal bruge moderne løsninger – fra atomkraft i energipolitikken til Uber og selvkørende teknologi for mobilitet i landdistrikterne. Lovgivningen skal følge udviklingen, ikke bremse den.
Som verdens mest digitaliserede samfund skal vi tage digital sikkerhed lige så alvorligt som det fysiske forsvar.
Samtidig er retten til privatliv en beskyttelse i sig selv. Det er en grundsten i vores demokrati og må ikke udhules af statslig masseovervågning.
Staten skal ikke opdrage borgerne – den skal beskytte deres frihed.


---

# Helena Artmann Andresen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/helena-artmann-andresen

Helena Artmann Andresen
Sydjyllands Storkreds
Scroll for mere
Helena Artmann Andresen
Jeg er en ung, frisk og klar liberal stemme, der siger nej til misundelsespolitik og offergørelse – og ja til storsind, frihed, ansvar og muligheder.
Danmark skal have den bedste velfærd. Men i dag har vi den dyreste, og alt for mange er stadig utrygge ved skolen, hospitalet og plejehjemmet.
Derfor skal vi turde tænke nyt. Jeg kæmper for reelt frit valg i velfærden – og for at gøre Danmark til et af verdens bedste lande at være iværksætter og drive virksomhed i.
Lavere skat på arbejde og investeringer skal gøre det lettere at starte virksomheder, skabe arbejdspladser og få nye idéer til at vokse.
Jeg arbejder efter et simpelt princip: Hvis man har retten til at bruge andres penge, har man også pligten til at bruge dem ansvarligt og effektivt.
Stem på mig, hvis du vil have en tydelig liberal økonomisk stemme med hjerte for børn, unge og ældre.


---

# Joachim Riis - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/joachim-riis

Joachim Riis
Sjællands Storkreds
Scroll for mere
Joachim Riis
Jeg er ikke uddannet politiker – og det er netop pointen. Jeg kommer fra erhvervslivet, har ledelsesansvar og ved, hvordan beslutninger træffes, når konsekvenserne er virkelige og ikke bare ord på Christiansborg. I dag sidder jeg i Kommunalbestyrelsen i Lejre Kommune, hvor jeg arbejder med økonomi og prioriteringer i praksis – ikke i teorien.
Jeg stiller op, fordi jeg er træt af levebrødspolitikere, symbolpolitik og løsninger, der ser pæne ud på papir, men ikke virker i virkeligheden. Danmark har brug for mere frihed, mindre stat og politikere, der forstår arbejdsliv, virksomheder og ansvar.
Som liberal vil jeg kæmpe for lavere skat, færre regler og mere magt til borgerne. For et Danmark, hvor indsats belønnes, og hvor politik igen tager udgangspunkt i virkeligheden – ikke systemet.


---

# Lars-Christian Brask - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/lars-christian-brask

Lars-Christian Brask
Sjællands Storkreds
Scroll for mere
Lars-Christian Brask
Mit hjerte banker for et Danmark, hvor respekt, tillid og værdighed er fundamentet for vores fælles samfund.
Uanset om du er barn, sårbar voksen eller ældre, skal hjælpen tage udgangspunkt i det enkelte menneske og give styrke til at vokse, tage ansvar og finde fodfæste i eget liv.
Politik handler ikke om systemer, men om livskvalitet, fællesskab og tryghed – om at blive set som menneske og ikke som en sag. Det er et ansvar og et løfte til hele Danmark, i by og på land, at velfærden er nærværende og til at stole på.
Samtidig skal virksomheder have stabile og gennemskuelige vilkår, lavere skat og mindre bureaukrati, så kræfterne bruges på innovation, arbejdspladser og vækst. Med mange års erhvervserfaring ved jeg, hvordan frihed og ansvar skaber vækst, håb og optimisme – for det enkelte menneske, for virksomhederne og for Danmark som helhed.


---

# Helle Jensen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/helle-jensen

Helle Jensen
Vestjyllands Storkreds
Scroll for mere
Helle Jensen
Jeg hedder Helle Jensen, er 47 år og bor i Viborg. Som akutsygeplejerske, regionsmedlem i Region Midtjylland og formand for Sundhedsråd Midt kender jeg sundhedsvæsenet helt indefra.
Mit arbejde som sygeplejerske har forstærket mit liberale standpunkt: Vi får kun et bedre sundhedsvæsen, hvis vi flytter fokus fra systemet til patienten og viser medarbejderne mere tillid. Pengene skal følge patienten, og det frie valg skal sikres. Samtidig skal det offentlige og private samarbejde tættere for at øge både kvalitet og tilgængelighed.
Vi skal skabe en arbejdsplads, der er så attraktiv, at flere får lyst til faget. Det kræver også reel ytringsfrihed. Jeg kæmper for, at medarbejdere tør tale højt om udfordringer uden frygt, for vi kan ikke skabe forandring i tavshed. Patienten skal komme før systemet.


---

# Thorbjørn Jacobsen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/thorbjoern-jacobsen

Thorbjørn Jacobsen
Vestjyllands Storkreds
Scroll for mere
Thorbjørn Jacobsen
Jeg stiller op for Liberal Alliance, fordi Danmark har brug for mere frihed og mindre bureaukrati. Et samfund, hvor du bestemmer mere over dit eget liv.
Kernevelfærden skal styrkes: Færre regler, mindre papirarbejde og mere tid til at pædagoger og sygeplejersker kan udføre deres arbejde, i stedet for at være bundet foran skærmen.
Jeg kæmper for kerneværdier som ytringsfrihed, frihed fra overvågning, retssikkerhed både for udsatte og i familieretten – og for familiens frihed til selv at indrette sig.
Og vi skal sætte strøm til fremtidens elektriske samfund med kernekraft – ren, stabil energi og nye arbejdspladser. Frihed fra energiafpresning og med meget mere plads til natur – forbuddet skal væk!
Jeg drømmer om en fremtid med kernekraft, god kernevelfærd og stærke kerneværdier.
Kernevælgere stemmer på Thorbjørn Jacobsen!
Læs mere på tjliberal.dk


---

# Jonas Juhl - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/jonas-juhl

Jonas Juhl
Københavns Omegns Storkreds
Scroll for mere
Jonas Juhl
Det skal være nemmere at være dansker
Mit mål er, at politik skal fylde mindst muligt i dit liv, hvad enten det handler om din lønseddel eller dit valg af velfærd. Politik skal fylde mindre, så dit liv kan fylde mere.
Lavere skat
Jeg vil sænke skatten, i toppen og i bunden.
De første 7.000 kr., du tjener hver måned, skal være skattefrie.
Og ingen danskere skal betale over 40 % af deres løn i skat.
Afskaf registreringsafgiften
Flere skal have råd til en bil.
For de fleste familier er bilen ikke en luksus – den er en nødvendighed for, at hverdagen hænger sammen.
Frit valg i velfærden
Velfærd skal være noget, du vælger. Ikke noget, du tildeles.
Jeg vil kæmpe for at vi sætter dig før systemet. Jeg vil have mere frit valg i velfærden.
Jeg kæmper for din løn. Dit liv. Dit valg.
Jeg kæmper for, at det skal være nemmere at være dansker.


---

# Mads Strange - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/mads-strange

Mads Strange
Københavns Storkreds
Scroll for mere
Mads Strange
Jeg er Liberal Alliances unge kandidat i København.
Jeg går til valg på at sænke skatterne, så det kan betale sig at være en af dem, der bidrager allermest til samfundet.
Jeg går til valg på en strammere udlændingepolitik, så indvandrere også forventes at opføre sig ordentligt, bidrage til samfundet og respektere vores værdier.
Og så går jeg til valg på at få ordentligheden tilbage i dansk politik. Vores samfund er ikke tjent med en statsminister, der bryder loven, indskrænker vores ytringsfrihed og tilbageruller vores ret til ikke at blive overvåget.
Danmark har brug for en frisk start. De seneste mange år i dansk politik har vist, at der er brug for mere borgerlig politik.
Jeg kommer til at kæmpe for et samfund med mere frihed, ansvar og optimisme.


---

# Christopher Arzrouni - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/christopher-arzrouni

Christopher Arzrouni
Nordsjællands Storkreds
Scroll for mere
Christopher Arzrouni
Vær ikke et offer. Stem på Christopher.
Du kan mere, end staten tror. Jeg tror på din frihed. Frihed gør det muligt at blive klogere. Frihed gør det også muligt at søge lykken på sin egen måde.
Derfor skal du have råd. Du fortjener at beholde mere af din løn. Det er dine penge. Ikke mine. Ikke statens. Du skal have mulighed for at tjene penge og spare op.
Du skal have service. Det vigtige er, at du bliver hjulpet. Ikke hvem der hjælper. De skal belønnes, når de hjælper dig. Den offentlige service skal være mere service – og mindre offentlig. Lad endelig hospitalet, skolen eller plejehjemmet være privat.
Du skal have fred for indblanding i dit liv. Du fortjener dine private glæder, også når andre synes, det er umoralsk. Du skal kunne nyde et glas vin, en burger, en Tiktok-video og andre glæder uden løftede pegefingre.


---

# Kenneth Skatka Hammer - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/kandidater/kenneth-skatka-hammer

Kenneth Skatka Hammer
Nordjyllands Storkreds
Scroll for mere
Kenneth Skatka Hammer
Jeg stiller op til Folketinget, fordi Danmark trænger til lidt mere frihed og lidt mindre bøvl.
Jeg bor i Aalborg Øst, er opvokset i Støvring og sidder i Regionsrådet i Nordjylland, så jeg ser hver dag, hvad der sker, når systemet bliver vigtigere end borgeren.
Jeg vil kæmpe for lavere skat i bunden, så det kan betale sig at arbejde og give den ekstra skalle.
Jeg vil have et sundhedsvæsen, hvor du har frit valg fra dag 1, og hvor vi bruger både offentlige og private kræfter til at knække ventelisterne.
Jeg vil have stabil, grøn energi – ja, atomkraft skal tilbage i værktøjskassen, og bedre mobilitet i Nordjylland.
Jeg vil prioritere at rydde op i regeljunglen og sætte turbo på digitalisering, så vi bruger tiden på mennesker, ikke på kontrol-skemaer.
Stem på mig, hvis du vil have liberal politik med nordjysk sindighed og sund fornuft.


---

# Klimapolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/klima

Politik
Klimapolitik.
En grøn fremtid – helt uden skræmmebilleder.
Kampen for klimaet skal vindes. Menneskeheden kan gennemføre den grønne omstilling med opfindsomhed, teknologi og flid – præcis som vi har løst historiens tidligere udfordringer. Det kræver dog, at vi erstatter klimafrygt med fremskridt og målrettet satser på udvikling og udbredelse af ny, grøn teknologi.
Produktionen af energi er nødvendig for at holde samfundets hjul i gang. Desværre bidrager fossile energikilder til den globale opvarmning og gør os afhængige af regimer, der ikke støtter frihed og demokrati. Derfor skal energisektoren i højere grad basere sig på vedvarende energikilder, med atomkraft som en grøn energikilde, der ikke er afhængig af vejret.
Vi skal beskytte vores natur, vores havmiljø og vores grundvand. Naturpleje, bekæmpelse af forurening og teknologisk udvikling skal prioriteres mere end symbolsk miljølovgivning, og vi skal have en fornuftig miljøpolitik, som lægger færrest mulige unødvendige byrder på virksomheder og borgere.
Gå direkte til:
Klima, energi og natur
Klimapolitik uden grænser
Grøn, stabil og rigelig energi
Meget mere vild natur
Ofte stillede spørgsmål
Klima, energi og natur
Liberal Alliance arbejder for en grøn fremtid, der går hånd i hånd med økonomisk vækst og velstand. Derfor har vores grønne politik fokus på at skabe reelle resultater for klimaet og vores energiforsyning, miljø og natur – uden unødig detailregulering, dommedagsprofetier og symbolpolitik. Vi ønsker et grønnere Danmark med mere vild natur og mere stabil energiproduktion, som ikke blot forurener mindre, men også fylder mindre og dermed giver plads til mere vild natur.
Derfor er vores politik på disse områder markedsbaseret, teknologioptimistisk og internationalt orienteret. Derudover er det vigtigt for os, at vi som samfund ikke skal blive grønnere på bekostning af vores velstand og konkurrenceevne. Tværtimod skal vi blive både rigere og grønnere. Et sundt miljø, rig natur og en stabil energiforsyning er forudsætninger for et velfungerende samfund, men de nås bedst gennem klare mål, fleksible virkemidler og internationalt udsyn.
Klimapolitik uden grænser
Fordi klimaet er globalt og ikke skelner til de samme landegrænser, som nationale CO₂ regnskaber opgøres efter, bør klimapolitik føres med globalt udsyn frem for nationalt navlepilleri. Det er oftest billigere og mere effektivt at opnå reduktioner uden for Danmarks grænser end herhjemme. Derfor prioriterer Liberal Alliance at opnå globale CO₂-reduktioner frem for at føre symbolpolitik.
Grøn, stabil og rigelig energi
Vi mener, at en ansvarlig energipolitik ikke kun går ud på at sikre grøn energi, men også sikre nok energi til danskerne – og ikke mindst til stabile priser. Derfor fokuserer Liberal Alliances energipolitik på grøn og ren energiproduktion, energisikkerhed, stabilitet og national uafhængighed.
Den grønne omstilling kræver en massiv udbygning af energisystemet og især elnettet. En gennemgående elektrificering af samfundet vil øge elforbruget markant og stille krav om langt større elproduktion. Det vil kræve massive forstærkninger i elnettet, som vi vil finansiere med provenuet fra CO₂-kvoter.
Vi kommer ikke uden om atomkraft. Derfor har Liberal Alliance også fremlagt den mest ambitiøse og gennemarbejdede plan for, hvordan vi får atomkraft i Danmark.
Vi vil bl.a. bygge opføre to moderne atomkraftværker. Det kan du læse meget mere om i vores atomkraftudspil fra 2025. Siden da har vi oven i de eksistrende to reaktorer fra udspillet også fundet finansiering til at opføre yderligere 4-6 små modulære reaktorer. Med vores politik vil moderne atomkraft levere strøm til mellem 3 og 4 millioner husstandes årlige forbrug.
Meget mere vild natur
Danmarks natur og biodiversitet er under pres.
Bl.a. fordi stort set hele landet er taget i brug til byer, infrastruktur og landbrug. Det har skabt velstand, men også reduceret pladsen til vild natur. Liberal Alliance vil derfor give mere plads til naturen ved at lade den udfolde sig på egne præmisser. Staten råder over betydelige skovarealer, som i dag drives kommercielt og konkurrerer med private. Disse arealer bør omlægges til fri og vild natur med offentlig adgang, fordi store sammenhængende naturområder er blandt de mest effektive virkemidler til at styrke biodiversiteten.
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance have CO2-kvoter?
Ja, Liberal Alliance går ind for CO2-kvoter. Statens indtjening fra salget af CO2-kvoterne skal først og fremmest gå til at udbygge og forbedre elnettet.
Er Liberal Alliance imod vedvarende energi som vindmøller og solceller?
Nej, vi er ikke imod nogen som helst af de grønne energikilde. Men vi er imod at lægge alle æg i samme kurv, når det kommer til energimikset. I dag har skiftende regeringer haft et alt for enøjet og kortsigtet sats på vedvarende energikilder, som er vejrafhængige. Derfor foreslår vi et markant kursskifte, hvor atomkraft udgør grundlasten i strømproduktionen og vi så stadig har masser af billig strøm fra solceller og vindmøller, når vejret er til det. Det frigiver samtidigt en masse plads til vild natur, da atomkraft fylder enormt lidt sammenlignet med eksempelvis solcelleparker.
Hvordan vil Liberal Alliance indføre atomkraft i Danmark?
Det vil vi blandt andet ved at ophæve forbuddet, opbygge en dansk atomkraftmyndighed, etablere et nordisk atomkraftsamarbejde og meget mere. Du kan læse hele planen i vores 24 punkters atomkraftudspil, hvor vi både fortæller, hvor atomkraftværkerne skal ligge og hvordan vi vil håndtere det radioaktive affald.
Går Liberal Alliance op i natur og miljø?
Ja, og det er faktisk vores politik, at vi skal have markant mere vild natur i Danmark. Som det første vil vi omlægge al statsskov til vild natur med fri offentlig adgang. Som det næste vil vi opkøbe landbrugsjord i nærheden af de atomkraftværker, vi foreslår, og omlægge det til vild natur. Arealet skal svare til den plads, som man i teorien sparer ved at producere strøm med atomkraft frem for med solceller. Det svarer til et område 10 gange så stort som Amager Fælled for hver eneste af de 6-8 reaktorer, vi har foreslået.
Går Liberal Alliance ind for landbrugsstøtte?
Vi mener, at EU’s nuværende arealbaserede landbrugsstøtte gradvist skal udfases, fordi den er ineffektiv og konkurrenceforvridende. Indtil da skal støtten målrettes mod dokumenterbare positive effekter for klima, natur og miljø.
Vil Liberal Alliance reducere udledninger?
Ja, Liberal Alliance går ind for store CO2-reduktioner med globalt udsyn frem for nationalt snæversyn. Klimaet har ingen landegrænser og derfor giver det også bedst mening at prioritere ressourcerne dér, hvor vi opnår størst reduktioner for pengene – og dét er i udlandet.


---

# Sundhedspolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/sundhed

Politik
Sundhedspolitik
Bedre service, mindre bureaukrati, mere frihed.
Et trygt samfund forudsætter et sundhedsvæsen, der fungerer, når vi har allermest brug for det. Når sygdom rammer, er vi afhængige af hurtig og kompetent behandling. Derfor skal sundhedspolitik tage udgangspunkt i patientens behov og medarbejdernes faglighed, ikke i systemets egen logik.
Udgifter til sundhed udgjorde i 2023 8,2 pct. af BNP. Danmark er det land i EU med det 4. højeste udgifter til sundhed, og udgifterne forventes at stige i takt med, at befolkningen bliver ældre. Men høje udgifter er ikke det samme som høj kvalitet. Sammenlignet med andre lande, herunder vores nordiske naboer, præsterer vi ikke bedre, tværtimod.
I dag er der alt for meget unødigt bureaukrati, som betyder, at medarbejderne skal bruge for meget tid på at registrere og dokumentere deres arbejde. Alt sammen fordi politikerne ikke har tillid til, at medarbejderne gør deres arbejde ordentligt.
Liberal Alliance sundhedspolitik bygger på en enkel ambition. Et sundhedsvæsen med høj kvalitet, kortere ventetider og større frihed, helt uden at borgerne skal betale endnu mere i skat.
Gå direkte til:
Mindre bureaukrati - mere tid til patienterne
Handlingsplan mod endometriose
Mere frit valg og større ansvar
Mindre bureaukrati – mere tid til patienterne
Når en stor del af tiden skal bruges på kontrol og bureaukrati, er der mindre tid til patienterne. Det skaber frustration og ineffektivitet.
Liberal Alliance ønsker at gennemføre en systematisk afbureaukratisering. Unødvendige registreringskrav skal fjernes, og detailstyring fra centralt hold skal reduceres. Kontrol skal begrænses til det nødvendige, og tillid skal være udgangspunktet.
Vi vil samtidig reducere antallet af administrative lag i regionerne og flytte ressourcer fra administration til behandling. Pengene skal bruges dér, hvor de gør mest gavn, nemlig hos patienterne.
Læs mere om hvordan vi vil sikre stærkere patientrettigheder her.
En national handlingsplan mod endometriose
I Danmark har vi et generelt problem med, at kvindesygdomme bliver underprioriteret i sundhedsvæsenet. Alt for mange kvinder med endometriose oplever i dag årelange udredningsforløb, manglende specialviden og et sundhedsvæsen, der ikke tager deres smerter alvorligt. Det er uacceptabelt.
Liberal Alliance vil derfor gennemføre en målrettet handlingsplan mod endometriose.
Mere frit valg og større ansvar
Patienter skal have reel frihed til selv at vælge behandlingssted – offentligt eller privat. Det er ikke staten, der skal afgøre, hvor man behandles, hvis der findes bedre eller hurtigere alternativer.
Vi ønsker derfor at styrke det frie sygehusvalg og lade pengene følge patienten. Hvis en patient ønsker en løsning, der koster mere end det offentlige tilbud, skal det være muligt selv at betale differencen.
Når borgerne får valgfrihed, opstår der konkurrence om kvalitet, service og effektivitet. Gode tilbud vælges til, dårlige vælges fra. Det skaber incitament til forbedring og giver et mere dynamisk sundhedsvæsen med kortere ventetider og højere kvalitet.
Sundhed skal være universel, men ikke ensrettet.
Læs mere i vores sundhedsudspil.
Tandpleje
I dag er voksentandpleje i høj grad egenbetalt. Det betyder, at nogle – især unge og borgere med lavere indkomster – udskyder eller fravælger tandlægebesøg af økonomiske årsager. Det er uhensigtsmæssigt både for den enkelte og for samfundet.
Udgangspunktet er, at der skal være brugerbetaling for tandlæge til voksne. Men ingen skal stå alene, når uforudsete eller alvorlige situationer opstår.
Vi mener ikke, at al tandpleje skal gøres fuldt skattefinansieret. Men vi går ind for, at tandbehandling ved ulykker eller kroniske lidelser skal være skattefinansieret.
Psykiatri
Styrk psykiatrien - en kernevelfærdsopgave
Psykisk sygdom kan være lige så alvorligt som somatisk sygdom. Alligevel har psykiatrien i Danmark i årevis været underprioriteret. Antallet af patienter er steget markant og for mange oplever lange ventetider, manglende sammenhæng og utilstrækkelig opfølgning.
Når danskerne betaler nogle af verdens højeste skatter og har verdens største offentlige sektor, bør man også kunne forvente ydelser i verdensklasse. Når vi taler om kernevelfærd, må psykiatrien være en central prioritet.
Vi ønsker en ambitiøs plan for psykiatrien, som sikrer varige forbedringer, og derfor er vi også med i en 10-årsplan for psykiatrien.
Kapaciteten skal styrkes med flere sengepladser og flere specialiserede medarbejdere. Behandlingstilbuddene skal differentieres, så de matcher den enkelte patients behov og sygdomsforløb. Ét standardforløb passer ikke alle.
Vi vil etablere faste, specialiserede teams omkring patienten for at sikre kontinuitet og sammenhæng.
Særligt psykisk sårbare unge skal have én samlet indgang til systemet. Her skal fagpersoner med overblik kunne sammensætte et individuelt og helhedsorienteret forløb, så hjælpen kommer hurtigt og målrettet.
Vi ønsker at sætte mennesket før systemet.
Ofte stillede spørgsmål
Hvad vil Liberal Alliance med sundhedsvæsenet?
Et sundhedsvæsen med høj kvalitet, kortere ventetider og større valgfrihed.
Hvordan vil Liberal Alliance reducere bureaukratiet?
Vi vil fjerne unødvendige registreringskrav, reducere administrative lag og flytte penge fra administration til behandling. Mere tid til patienter og mindre tid til papirarbejde.
Vil Liberal Alliance privatisere sundhedsvæsenet?
Nej. Sundhed skal være universel. Men vi vil styrke det frie sygehusvalg og lade pengene følge patienten – også mellem offentlige og private tilbud.
Hvad vil Liberal Alliance med tandplejen?
Voksentandpleje skal fortsat have brugerbetaling.
Men behandling ved ulykker og kroniske lidelser skal være skattefinansieret. Samtidig vil vi sænke skatten, så flere får råd til tandlæge.
Hvad vil Liberal Alliance gøre for psykiatrien?
Flere sengepladser, flere specialiserede medarbejdere, faste teams og bedre sammenhæng. Psykiatrien er en kernevelfærdsopgave, der skal prioriteres højere.


---

# Uddannelsespolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/velfaerd/uddannelsespolitik

Politik
Uddannelsespolitik
Mere frihed til studerende og institutioner
Uddannelse er fundamentet for det frie menneske og for et moderne, velstående samfund. For Liberal Alliance er målet med uddannelse ikke blot at skabe arbejdskraft til staten, men at give det enkelte menneske nøglen til at låse op for sit eget potentiale. Når borgerne er veluddannede, vinder både individet og samfundet.
Desværre må vi i dag sande, at den danske folkeskole gennem årtier er blevet kvalt i en bureaukratisk spændetrøje af centralisering og politisk detailstyring, som har flyttet fokus væk fra selve kerneopgaven: den faglige indlæring og den menneskelige dannelse. Resultatet af denne udvikling er smerteligt tydeligt, når vi ser de bekymrende statistikker over unge, der forlader grundskolen uden at have styr på de mest basale færdigheder i læsning, skrivning og regning.
Gå direkte til:
Sæt den danske folkeskole fri
SU – lad studerende beholde flere af deres egne penge
Danmark skal have universiteter i verdensklasse
Beskyt forskningsfriheden
Ofte stillede spørgsmål
Sæt den danske folkeskole fri
En god folkeskole er helt essentiel, hvis vi skal give vores børn en god start på livet og sikre sammenhængskraften i vores samfund. Desværre er der mange problemer ved den danske folkeskole: Alt for mange opnår ikke de nødvendige, faglige færdigheder; mange børn og unge i skolen går ned med stress; og selvom vi bruger flere penge pr. elev i folkeskolen end nogensinde, er det langtfra altid sådan, at kvaliteten følger med.
I Liberal Alliance vil vi skabe en bedre folkeskole. Vi vil give den enkelte folkeskole mere frihed til at indrette en hverdag, der passer til deres elever, og som efter egen vurdering kan maksimere faglighed og trivsel på lige netop deres skole. Der skal være frit skolevalg, så forældre har flere valgmuligheder. Vi vil også øge den statslige støtte til fri- og privatskoler, så flere, uanset klassebaggrund, har mulighed for at vælge et alternativ til folkeskolen
Læs mere i vores folkeskoleudspil.
SU – lad studerende beholde flere af deres egne penge
Studerende skal have lov til at tjene lige så mange penge, de vil, ved siden af studiet uden at blive straffet med modregning i SU. Det er også godt for resten af samfundet, at unge under uddannelse arbejder: Dermed bidrager de til økonomien og opnår erhvervserfaring, som gør dem mere attraktive for kommende arbejdsgivere. Derfor vil Liberal Alliances afskaffe fribeløbet, da det mindsker de studerendes økonomiske frihed og skaber forkerte incitamenter.
Danmark skal have universiteter i verdensklasse
Universiteterne varetager en helt central opgave i vores samfund ved at udklække forskere og skabe vækst og velstand. Men der er behov for, at vi tænker mindre bredde og mere elite. Det er nødvendigt for at sikre, at vi ikke går på kompromis med det faglige niveau og kvaliteten på universitetet, som bør være forbeholdt mennesker med et stort, fagligt potentiale frem for at være et ”masseuniversitet”. Fokus på kvalitet frem for kvantitet skal også gælde for erhvervs- og professionsuddannelserne.
Vi foreslår derfor, at der skal skabes eliteforløb for de dygtigste, og retskravet til en kandidatuddannelse bør gradvist afskaffes, så der er mere konkurrence om at blive kandidat og bliver skabt et arbejdsmarked for bachelorer.
Liberal Alliance vil ligeledes give private universiteter bedre vilkår, så der skabes større incitament for private aktører til at etablere og drive private universiteter i Danmark. F.eks. bør uddannelser på private universiteter kunne akkrediteres, og studerende burde kunne få SU.
Beskyt forskningsfriheden
Forskning er en uundværlig del af ethvert samfund, som vil bidrage til videnskabelig fremgang og skabe fremtidens teknologi og ideer. Forudsætningen for, at forskningen kan drives frem, er, at der er så meget frihed som muligt til at forske. Derfor er det bekymrende, at der både i Danmark og i udlandet har bredt sig en tendens til, at forskere og lektorer straffes for at forske i kontroversielle emner og beskyldes for at krænke og skabe utryghed. Vi har blandt andet set grupper af maskerede studerende på Roskilde Universitet forsøge at presse universitetet til at foretage et akademisk og økonomisk boykot af israelske institutioner.
Derfor foreslår vi i Liberal Alliance, som en del af vores uddannelsespolitik, at vi skal indføre de såkaldte Chicagoprincipper i dansk lov, som skal sikre ytringsfriheden og fri debat på universitetet. Det er vigtigt, da vi desværre har set eksempler på, at universiteternes egne ledelser ikke altid formår at sikre ytrings- og forskningsfriheden på universitetet.
Ofte stillede spørgsmål
Hvordan vil Liberal Alliance styrke folkeskolen?
Liberal Alliance mener, at skolerne er de bedste til at skabe den bedste undervisning. Derfor vil vi give skolerne mere metodefrihed, så de hver kan indrette sig som det passer bedst i netop deres lokalområde. Til gengæld skal målet ensrettes – vi vil indføre et nationalt pensum, og sikre at alle elever lærer de vigtigste færdigheder.
Hvad vil Liberal Alliance gøre ved volden i folkeskolen?
Liberal Alliance har i årevis arbejdet for at skærpe ordensbekendtgørelsen, der hidtil har forhindret lærerne i at gribe ind overfor voldelig adfærd hos eleverne, og fx fysisk føre en uregerlig elev ud ad klassen. Vi skal styrke lærernes autoritet, så der kan skabes ro og trygge rammer, og skolen kan være et rart sted at være for alle.
Hvad mener Liberal Alliance om SU?
Liberal Alliance vil afskaffe fribeløbet, så studerende ikke kan modregnes i deres SU, af de penge de tjener ved siden af studiet. Samtidig vil vi omlægge SU’en på kandidaten til et lån. At tage en lang videregående uddannelse er en investering i at kunne tjene flere penge på sigt, og det er rimeligt, ikke at modtage støtte af staten, oveni at man allerede får en gratis uddannelse.


---

# Sikkerhedspolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/sikkerhedspolitik

Politik
Sikkerhedspolitik
Et stærkt fundament for Danmark
Dansk udenrigspolitik skal fremme fred, frihed og samhandel. Som en lille nation varetager vi bedst vores interesser gennem tæt samarbejde i internationale organisationer som EU, NATO, WTO og FN. Vores sikkerheds- og forsvarspolitik skal værne om Danmarks suverænitet, forebygge konflikt og bidrage til global stabilitet. Det kræver et styrket forsvar og et tættere engagement i det europæiske forsvarssamarbejde.
Det danske forsvar skal være klar til kamp. Markante investeringer i et moderne, slagkraftigt forsvar er ikke blot en økonomisk nødvendighed for at leve op til vores NATO-forpligtelser; det er en moralsk pligt over for de kommende generationer. Vi skal sikre, at vores soldater har det materiel og de rammer, der kræves for effektivt at kunne afskrække aggression og værne om de liberale værdier, som Danmark og det vestlige fællesskab bygger på.
Gå direkte til:
Forsvarspolitik
Udenrigspolitik
Ofte stillede spørgsmål
Forsvarspolitik
I Liberal Alliance mener vi, at Danmark befinder sig i en virkelighed, hvor den verdensorden, vi i Vesten har opbygget gennem generationer, er ved at forandre sig. Vi skal holde fast i, at vores udenrigspolitik har til formål at fremme fred, frihed og frihandel. Det skal ske med rod i EU, FN og NATO. Danmark kan som et lille land kun opnå indflydelse gennem samarbejdet med andre.
Fred, frihed og frihandel kommer ikke uden omkostninger. Derfor skal vi også opruste vores forsvar markant. I en tid, hvor der er krig i Europa, og gamle alliancer vakler, er det afgørende, at det danske forsvar bliver i stand til at varetage vores egen sikkerhed i samarbejde med NATO — og til fortsat at bidrage til hele NATO-alliancens sikkerhed rundt om i verden.
NATO er selve grundlaget for Danmarks sikkerhed, og vi skal også løfte en langt større del af ansvaret, bl.a. ved at opruste og leve op til de krav, vi stiller til hinanden i alliancen. Derfor har Liberal Alliance også fremlagt en fuldt finansieret plan for, hvordan vi lever op til NATO-kravet om at bruge 3,5 pct. af BNP på militære kernebehov.
Liberal Alliance vil bruge 3,5 pct. af BNP på militære kernebehov. Det koster 45,5 mia. kr. årligt, og det vil vi finansiere på følgende måde:
– Frit råderum: 32,5 mia. kr.
– Gør DR selvejende og reducer det statslige tilskud: 2,2 mia. kr.
– Dagpengereform: 8,6 mia. kr.
– Oprydningsgeneral: 2,0 mia. kr.
– Afskaf ikke-lovbundne kommunale integrationsindsatser: 0,3 mia. kr.
Selvom NATO er kernen i Danmarks sikkerhed, er vi også nødt til at kunne agere i en mere og mere foranderlig verden. Derfor mener Liberal Alliance også, at Danmark skal styrke sit forsvarssamarbejde med ligesindede lande, f.eks. i Norden og i EU. Hvis vi pludselig ikke kan regne med USA’s beskyttelse, er vi nødt til at have alternative alliancer klar.
Derfor har Liberal Alliance også foreslået, at Danmark arbejder for en fælles europæisk atomparaply, så vi tager ansvar for vores egen sikkerhed, og gør os mindre afhængige af at amerikanerne stiller deres atomvåben til rådighed for os i Europa. Vi er også klar til at lade atomvåben stå på dansk jord, hvis det giver mening rent militærfagligt.
Liberal Alliance mener også, at det er enhver danskers pligt at bidrage til forsvaret af Danmark, NATO og Europa. Vi mener, at vi får det bedste forsvar, hvis de soldater, der aftjener deres værnepligt, gør det frivilligt. Derfor mener vi, at alle danskere, uanset køn, bør have værneret — altså en ret til at tjene sit land i det danske forsvar. Vi anerkender, at der kan være situationer, som kræver, at man tvangsindkalder danske unge mænd og kvinder, f.eks. hvis Danmarks territoriale integritet er truet. Værnepligten bør være fleksibel, så den kan tilpasses den sikkerhedsmæssige situation.
Udenrigspolitik
I Liberal Alliance mener vi, at Danmarks udenrigspolitik skal koncentrere sig om tre kerneopgaver: fred, frihed og frihandel. Danmark har gavn af en omverden, der er både rigere og friere, da det skaber de bedste forudsætninger for fred og sikkerhed på dansk jord. Frihandel er et af de bedste midler til fred, da nationer, der handler med hinanden, sjældent går i krig med hinanden.
Danmark skal fremme fred, frihed og frihandel via organisationer som EU, FN og NATO. Hvis vi skal kunne gøre en udenrigspolitisk forskel i verden, kan det kun ske i samarbejde med andre lande. Derfor skal vi også reformere organisationerne, så de er bedre rustet til at løse kerneopgaverne. Bl.a. EU skal blive bedre til at sikre Europas sikkerhed og fremme frihandel i verden.
Liberal Alliance vil nedbringe udviklingsbistanden til gennemsnittet i EU, som lige nu er omkring 0,5 pct. af BNI. Danmark bruger 0,7 pct. af BNI i dag. Vi skal selvfølgelig yde nødhjælp i forbindelse med krig og naturkatastrofer, men vi mener at vi hjælper udviklingslandene langt bedre ved at handle med dem, fremfor at fastholde dem i en økonomisk afhængighed af Vesten.
Ofte stillede spørgsmål
Mener Liberal Alliance ikke, at kvinder kan være gode soldater?
Jo, kvinder kan være lige så gode soldater som mænd, og vi mener også at det er vigtigt med forskellige typer i forsvaret – også kvinder. Vi mener som udgangspunkt at alle unge mennesker i Danmark skal have en ret – og ikke en pligt til at gå i Forsvaret. Vi mener man får et bedre Forsvar, hvis soldaterne er der frivilligt. Vi anerkender dog, at vi kan stå i en situation, hvor det er nødvendigt at mobilisere en stor styrke, og i det tilfælde skal vi kunne indkalde alle unge – både mænd og kvinder.
Ønsker Liberal Alliance en EU-hær?
Nej. Kernen i den danske sikkerhed er NATO. Det mener vi fortsat det skal være, også selvom sammenholdet i alliancen har været stærkere.
Vil Danmark ikke være et udsat mål for russerne, hvis der står atomvåben på dansk jord?
Det er netop for at afskrække russerne, at vi mener Europa bør have sin egen atomparaply.
Har vi ikke – som en rig nation – en forpligtelse til at hjælpe de fattige lande økonomisk?
Vi ved fra forskningen at udviklingsbistand ikke virker efter hensigten. Det mest effektive, hvis vi skal hjælpe udviklingslandene er at handle med det. Liberal Alliance vil også fortsat hjælpe økonomisk, og derfor vil vi fortsat afsætte 0,5 pct. af BNI til bl.a. nødhjælp.


---

# Udlændingepolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/udlaendingepolitik

Politik
Udlændingepolitik
Dansk udlændingepolitik
Danmark har de seneste 40 år gennemgået en historisk demografisk forandring. Indvandringen har haft vidtrækkende konsekvenser for vores samfund – fra øget terrorrisiko og kriminalitet til sociale spændinger, økonomiske udfordringer og religiøse særkrav.
Vi skal byde de mennesker velkommen, der har evnerne og viljen til at bidrage til Danmark. Men vi skal aktivt modvirke indflydelse fra kulturer, der modarbejder de værdier og frihedsrettigheder, som vores samfund hviler på. Frie samfund opstår ikke af sig selv; de skal forsvares for at bestå.
Gå direkte til:
Vores politik
Asyl
Statsborgerskab
Integration
Ofte stillede spørgsmål
Vores politik
Danmark har over de sidste 40 år gennemgået den største befolkningsmæssige forandring nogensinde.
Indvandringen har haft store konsekvenser for Danmark, ikke bare i forhold til terrorrisiko, sociale spændinger, økonomiske udfordringer, kriminalitet og religiøse særkrav, men også kulturelt.
Liberal Alliance mener at indflydelse fra kulturer, der står i modsætning til de værdier og grundlæggende frihedsrettigheder, som det danske samfund bygger på, bør modarbejdes. Frie og liberale samfund opstår ikke af sig selv. De skal forsvares for at bevares.
Asyl
Derfor vil Liberal Alliance sætte en stopper for spontan asyl, som gives til asylansøgere, der står ved den danske grænse.
Asyl skal gives til de mennesker, der er mest i nød. Derfor vil vi afskaffe den spontane asyl, da den primært gives til mennesker, som er relativt ressourcestærke og derfor har mindre brug for asyl sammenlignet med andre grupper som f.eks. kvoteflygtninge.
Hvis man har formået at komme hele vejen til den danske grænse og ikke er flygtning, har man mindre behov for asyl end mennesker, der er deciderede flygtninge og søger beskyttelse fra krig, konflikt og ødelæggelse.
Statsborgerskab
At opnå statsborgerskab i Danmark er en gave. Det er ikke en rettighed. Liberal Alliance ønsker at stramme kravene til statsborgerskab, fordi vi mener, der knytter sig en række krav og forventninger til det privilegium, det er at blive borger i et liberalt demokrati. Vi vil gerne have en større sikkerhed for, at nye statsborgere har forstået, hvad det kræver af dem at være en demokratisk medborger, end det er tilfældet i dag.
Vi ønsker at borgere, der søger om statsborgerskab, underkastes en profilering, der analyserer deres adfærd ift. nogle definerede krav og forventninger. Hvis en borger f.eks. ad flere omgange har hyldet terrorhandlinger, truet andre borgere ifm. frafald fra en religion, ageret fjendtligt eller truende overfor homoseksuelle eller har ageret informanter overfor myndigheder i lande, Danmark ikke samarbejder med, vil dette tælle ned i vurderingen af, hvorvidt der er grund til at tro, at de vil overholde gældende ret og respektere ånden i grundloven.
Profileringen indsendes til Indfødsretsudvalget, der træffer beslutning om, hvorvidt borgeren skal indstilles til at modtage statsborgerskab ved lov.
Læs mere om vores indfødsretspolitik her.
Integration
Det bedste værktøj til at få udlændinge integreret i Danmark, er at sikre, at de kommer på arbejdsmarkedet. Det vil vi bl.a. sikre ved at det bedre kan betale sig at være på arbejde, fremfor på overførselsindkomst.
Ved at komme ud på en arbejdsplads, får folk et bedre kendskab til dansk kultur og danske normer. Det giver også et individuelt ansvar for egen tilværelse, når man kommer ud af passiv forsørgelse og begynder at tjene sine egne penge. Det er vejen til god integration.
Derudover vil Liberal Alliance bekæmpe parallelsamfund ved at tage et opgør med social kontrol på bl.a. vores uddannelsesinstitutioner. Det vil vi konkret gøre ved at forbyde de såkaldte bederum, som i stor stil bliver brugt til at fastholde muslimske studerende i religiøse dogmer.
Læs mere om vores udlændingepolitik her.
Ofte stillede spørgsmål
Hvorfor har vi dårlig integration i Danmark?
Det er der flere årsager til. Først og fremmest har danske regeringer gennem årene ikke været konsekvente nok ift. til at fremme integration og stille krav til indvandrere og efterkommere. De sociale ydelser har været for generøse, og der er for mange, der er blevet parkeret på offentlig forsørgelse. Mange gider heller ikke arbejde, fordi skatterne på indkomst er for høje. Uden at være i arbejde mister mennesker forbindelsen til resten af samfundet og isolerer sig i højere grad i ghettoer.
Er det ikke sindelagskontrol, at screene ansøgere til statsborgerskab for antidemokratiske holdninger?
Hvis vi skal holde sammen på vores frie, liberale demokrati, er det afgørende at vi ikke lukker folk ind, som aktivt vil undergrave det.


---

# EU-politik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/eu

Politik
EU politik
Frihed, Fred & Fremgang
Det er vores politik, at EU skal fokusere på det, der fra starten har været dets kerneopgaver – at fremme fred, frihed og frihandel.
Vi vil tage et opgør med Bruxelles’ detailregulering, så kræfterne i stedet bruges på at fjerne handelshindringer. Samtidig skal det europæiske forsvarssamarbejde og beskyttelsen af EU’s ydre grænser styrkes markant, så vi tager ansvar for vores egen sikkerhed og sikrer kontrol med migrationen.
I vores EU-program har vi samlet Liberal Alliances vision for et stærkere, men slankere EU.
Gå direkte til:
Fælles front
Indre marked og et slankere EU
Ofte stillede spørgsmål
Fælles front på grænseoverskridende udfordringer
Sikkerhedsspørgsmål, klimaforandringer og migrationsudfordringer stopper ikke ved landegrænser. Her har vi brug for et stærkt europæisk sammenhold, hvis vi skal holde truslerne på afstand. Særligt i en tid med global usikkerhed er det afgørende, at EU spiller en større sikkerhedspolitisk rolle. Alt for længe har vi ladet USA være garant for Europas sikkerhed, og nu er det på høje tid, at vi selv påtager os det ansvar. Derfor skal vi styrke det europæiske forsvarssamarbejde, fortsætte støtten til Ukraine og samarbejde tættere om indkøb, produktion og udvikling af forsvarsmateriel i Europa.
Også den grønne omstilling kræver fælles handling. Liberal Alliance tror på, at vi sammen kan være endnu mere ambitiøse, end vi er nu. Vi foreslår, at EU frem mod 2050 reducerer sit klimaaftryk med 105% samtidig med, at vi prioriterer at styrke selvforsyningen og forbedre infrastrukturen. EU’s klimapolitik skal være markedsbaseret og teknologineutral med en høj og ensartet CO₂-afgift som det centrale redskab, og vi skal investere i innovative løsninger som carbon capture og kernekraft.
Migration er i høj grad også et EU-anliggende. Det kræver en fælles europæisk indsats, at beskytte EU’s ydre grænser og sikre en ansvarlig og retfærdig asylpolitik. Det indebærer stærkere kontrol ved vores grænser, støtte til sydeuropæiske lande og en nødvendig reform af et defekt asylsystem. Læs mere om vores forslag til EU’s migrationspolitik her.
Det indre marked og et slankere EU
Det indre marked er kernen i det europæiske samarbejde, og det er den vigtigste forudsætning for at sikre europæisk velstand og konkurrenceevne. Derfor er det afgørende, at vi i EU styrker og håndhæver det indre marked ved at modarbejde protektionisme og udarbejder fælles regler, som skaber lige konkurrencevilkår for alle. Kun sådan kan vi sikre åbne markeder og frihandel til gavn for hele Europa.
Men mere samarbejde betyder ikke et større EU. Tværtimod skal EU på slankekur. Først og fremmest skal Unionen holde sig til sine kerneopgaver. Liberal Alliance er store tilhængere af nærhedsprincippet, og vi mener at særligt social- og arbejdsmarkedspolitik bør forblive nationale anliggender. Barselsregler og mindstelønssatser bør ikke besluttes centralt i Bruxelles, men hos os i medlemsstaterne, der hver især har unikke udfordringer.
Samtidig skal vi sætte en stopper for EU’s voksende bureaukrati. En stor del af dansk lovgivning udspringer fra Bruxelles, og danske virksomheder er pålagt enorme mængder regulering og dokumentationskrav, der er dybt skadelige for innovations- og konkurrenceevnen. Liberal Alliance ønsker en konsekvent anvendelse af princippet om “én regel ind – to regler ud”, så den samlede mængde regulering reduceres.
Læs mere om Liberal Alliances vision for fremtidens EU her.
Ofte stillede spørgsmål
Hvad er Liberal Alliances EU-politik?
EU skal være stærkt dér, hvor samarbejde er nødvendigt og slankt dér, hvor det ikke er. Derfor mener vi, at EU skal fokusere på sine kerneopgaver: at fremme fred, frihed og frihandel – herunder at styrke det indre marked og løse grænseoverskridende udfordringer.. Samtidig ønsker vi begrænset bureaukrati, mindre overregulering og mindre EU-indblanding i nationale forhold.
Hvad vil Liberal Alliance helt konkret bruge EU-samarbejdet til?
Vi vil styrke samarbejdet om de grænseoverskridende udfordringer, som ingen lande kan løse alene: Europas sikkerhed og støtte til Ukraine, den grønne omstilling samt en fælles indsats for at beskytte EU’s ydre grænser og reformere asylsystemet.
Hvordan vil Liberal Alliance sikre afbureaukratisering i EU?
EU skal holde sig til sine kerneopgaver og respektere nærhedsprincippet. Vi vil bremse overregulering og mindske bureaukratiet ved konsekvent at bruge princippet om “én regel ind – to regler ud”, der skal sikre at én ny regel indføres, skal to eksisterende regler fjernes. Samtidig mener vi, at særligt social- og arbejdsmarkedspolitik bør bestemmes nationalt, så f.eks. barselsregler og mindsteløn ikke fastlægges i Bruxelles.
Hvorfor vil Liberal Alliance ikke være med i euroen?
Liberal Alliance vil ikke have Danmark med i euroen, fordi vi ikke skal afgive mere magt til EU’s institutioner. Vi ønsker at bevare kronen og dansk selvbestemmelse, så renten og pengepolitikken ikke fastlægges af Den Europæiske Centralbank, men her i Danmark. Vi kan godt samarbejde tæt i EU og handle frit i det indre marked uden at opgive vores egen valuta.


---

# Transportpolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/transport

Politik
Transportpolitik
Investér i fremtidens transport
Transport er ikke blot et spørgsmål om at komme fra A til B; det er fundamentet for et frit liv, en velfungerende familie og et dynamisk arbejdsmarked. Dine transportmuligheder skal passe til dine behov – ikke til statens behov for adfærdsregulering.
Når vi har friheden til at bevæge os uhindret, skaber vi de nødvendige forbindelser mellem hjem, arbejde og fritid, som gør det muligt for den enkelte at få livets mange puslespilsbrikker til at gå op uden unødigt tidsspilde. Mobilitet er dermed en forudsætning for personlig vækst og social sammenhængskraft, da det nedbryder geografiske barrierer og giver os adgang til de fællesskaber og muligheder, der findes uden for vores eget dørtrin.
Gå direkte til:
Offentlig transport
Infrastruktur
Kattegatbro
Fremtiden
Ofte stillede spørgsmål
Offentlig transport
Den kollektive transport i Danmark er utroligt dyr og ineffektiv. Det skyldes især, at der ikke er nok konkurrence: Nogle få aktører dominerer og får ofte gavmild støtte fra staten, og det har skabt monopoler på transportområdet, som betyder dyrere transport for danskerne.
Det er derfor afgørende, at vi får gjort op med monopoldannelsen for transport.
Det er især vigtigt ift. togdrift, hvor der er brug for at udfordre DSB’s dominans.
Det er langt dyrere at køre med tog end det behøver at være, og de mange skandaler i DSB viser tydeligt, at der er brug for nytænkning og konkurrence på togområdet. Derfor er det Liberal Alliances politik, at kontrakten med DSB bør opsiges hurtigst muligt.
Infrastruktur
Langt det meste person- og varetransport foregår på vejene. Der er derfor behov for investeringer i infrastrukturen, hvis vejene i Danmark skal være af bedre kvalitet. Hvis infrastrukturen smuldrer, sætter det hele samfundet ud af kraft, hvorfor investeringer i infrastruktur er givet godt ud, da de giver et stort afkast for samfundet på længere sigt.
Kattegatbro
For at binde Danmark endnu tættere sammen mener Liberal Alliance, at vi skal have en fast broforbindelse over Kattegat. Presset på Storebæltsbroen er massiv, og en fast broforbindelse direkte mellem Sjælland og Jylland vil betyde markant nedsat rejsetid mellem de to største landsdele. Det vil ikke kun komme borgerne, men også virksomhederne til gavn, da de kan transportere deres varer langt billigere og mere effektivt.
Fremtiden
I fremtiden kommer selvkørende køretøjer til at spille en endnu større rolle, men i dag spænder en masse dansk regulering ben for den udvikling. Liberal Alliance vil lette meget af den regulering, så Danmark kan være et foregangsland for den teknologi.
Ofte stillede spørgsmål
Vil en kattegatbro ikke smadre naturen på Samsø
Vi mener at en fast forbindelse over Kattegat vil være ekstremt vigtigt for at binde Danmark endnu tættere sammen. Det er klart at det skal ske på en måde, så vi ikke ødelægger værdifuld natur eller generer for mange mennesker. Derfor skal vi selvfølgelig også foretage alle de nødvendige forundersøgelser.
Er det ikke skidt for klimaet, hvis vi investerer i motorveje fremfor offentlig transport?
Tog udleder faktisk mere CO2 end f.eks. elbiler. Det er klart at fossilbiler stadig forurener, men der er også en meget stor udskiftning af bilparken i gang. Det vigtigste for os er, at vi sikre at danskerne kan transportere sig effektivt og uden at sidde i kø.


---

# Ligestillingspolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/ligestilling

Politik
Ligestillingspolitik
Lige muligheder og lighed for loven
Ligestilling betyder, at alle borgere behandles som ligeværdige individer med lighed for loven. Enhver form for diskrimination eller favorisering baseret på køn, etnicitet eller seksualitet er derfor uforenelig med ægte ligestilling.
Vi skelner skarpt mellem ligestilling og resultatlighed. Det er naturligt, at mænd og kvinder i gennemsnit træffer forskellige valg og karriereveje. Så længe der er lige muligheder og reel ligebehandling, bør politikere ikke diktere bestemte resultater eller favorisere udvalgte grupper på bekostning af det frie valg.
Gå direkte til:
Lige muligheder og lige behandling
Ofte stillede spørgsmål
Lige muligheder og lige behandling
I Danmark har vi et mål om ligestilling og en Ligestillingslov, som skal sikre lige behandling af mænd og kvinder. I Liberal Alliance mener vi, at ligestilling betyder lige rettigheder, lige muligheder og lighed for loven – uanset køn, etnicitet eller seksualitet. Staten skal behandle borgerne som individer, ikke som repræsentanter for bestemte grupper.
Danmark er allerede blandt verdens mest ligestillede lande ifølge FN’s Gender Inequality Index, som måler landes ligestillingsniveau, og det forpligter os til at værne om de principper, vi har kæmpet så meget for. Derfor skal ligestilling baseres på lige muligheder og lige behandling – ikke lige resultater.
Vi tager afstand fra kønskvoter, måltal og andre former for særbehandling, der diskriminerer mennesker på baggrund af køn. Politikere skal ikke bestemme, hvordan kønsfordelingen skal se ud i bestyrelser, på universiteter eller i bestemte brancher. Forskelle i valg og interesser er legitime. Ligestilling handler om lige muligheder – ikke tvungne resultater.
Ligestilling styrkes ikke ved at erstatte én form for diskrimination med en anden. Derfor vil Liberal Alliance arbejde for et samfund med reel ligebehandling og et meritokrati, hvor den bedst kvalificerede altid vælges.
I vores pensionsudspil fremgår det blandt andet, at det ved skilsmisse skal være muligt at dele pensionsopsparinger ligeligt. Sådan sikrer vi at de, ofte kvinder, hvis livsvalg resulterer i en lavere pensionsopsparing, ikke bliver straffet for det.
Derudover vil vi sætte barslen fri, så hver familie har mulighed for at indrette den første tid som forældre, som det bedst passer dem. Også her kommer pensionssystemet i spil. Vi mener nemlig, at det skal være muligt at forlænge sin barsel med sin pensionsopsparing.
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance afskaffe kønskvoter og måltal?
Ja. Kønskvoter og måltal er i strid med ligestilling, fordi de favoriserer eller diskriminerer på baggrund af køn. Derfor skal de afskaffes.
Skal staten støtte organisationer, der arbejder for kønskvoter?
Nej. Staten skal ikke finansiere organisationer, der fremmer særbehandling og resultatlighed. Offentlige midler skal bruges på at sikre lige rettigheder – ikke politisk kønspolitik.
Hvad vil Liberal Alliance så med ligestilling?
Lige behandling for alle og et klart fokus på kvalifikationer, ansvar og indsats fremfor køn, seksualitet eller etnicitet. Det er grundlaget for et frit, liberalt og ligestillet samfund.


---

# Afbureaukratisering | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/afbureaukratisering

Politik
Afbureaukratisering
Danmark har brug for en bindende bureaukratilov
Bureaukrati er ikke blot et spørgsmål om spildte ressourcer; det er det ultimative udtryk for en stat, der har mistet tilliden til borgerens dømmekraft og medarbejderens faglighed. Når vi kvæler både det private erhvervsliv og den offentlige sektor i et net af kontrol og overflødige regler, fjerner vi drivkraften bag innovation og menneskelig trivsel.
Når hver eneste handling skal dokumenteres, og hver beslutning skal gennemgå et utal af kontrolinstanser, sender vi et signal om, at mennesket bag opgaven ikke længere anses som værende i stand til at tænke selv eller handle ansvarligt uden et omfattende sikkerhedsnet af regler. Denne systematiske mistillid underminerer den grundlæggende samfundskontrakt og forvandler dygtige fagfolk til passive administratorer af deres egen hverdag. Det dræner arbejdet for mening og gør den personlige frihed til en teoretisk størrelse i et hav af skemaer og procesbeskrivelser.
Gå direkte til:
Vi har for meget bureaukrati i Danmark
Sådan vil vi bekæmpe bureaukratiet
Ofte stillede spørgsmål
Vi har for meget bureaukrati i Danmark
Danmark drukner i bureaukrati. I 1989 klarede vi os med under en fjerdedel af den mængde lovgivning, vi har i dag. Siden da er bureaukratiet vokset hurtigere og hurtigere år for år, og det koster tid og ressourcer i både virksomheder, den offentlige sektor og for danskernes hverdag. Den øgede administration medfører højere priser i butikkerne og højere skatter. Bureaukrati gør med andre ord hele Danmark fattigere.
Ved at fjerne bureaukrati kan man omvendt frigøre rigtig mange ressourcer, som både virksomheder og offentligt ansatte kan bruge på vigtigere kerneopgaver end papirarbejde.
Hele samfundet vinder ved, at vi prioriterer vores ressourcer på bedre ting end bureaukrati.
Mere tillid og kernevelfærd i den offentlige sektor
I Danmark har vi en af verdens største offentlige sektorer. Det finansieres ved, at danskerne betaler nogle af verdens højeste skatter.
Hvert år går en lavere andel af skattekronerne til kernevelfærd og ”varme hænder”, mens administrationen i den offentlige sektor vokser. Samtidig går en større del af de varme hænders arbejdstid med kontrol og bureaukrati. Det betyder, at der er mindre tid og færre ressourcer til den borgernære kernevelfærd.
Derfor mener vi i Liberal Alliance, at der er brug for en omfattende afbureaukratisering af den offentlige sektor. Unødvendige regler og papirnusseri skal skæres væk, og vi skal være langt bedre til at udvise tillid til medarbejderne frem for at ville kontrollere og registrere hver en detalje.
Det vil frigøre tid og ressourcer til kernevelfærden og samtidig spare danskerne for milliarder i skat. Hele samfundet vinder på mindre bureaukrati.
Færre byrder for erhvervslivet
Erhvervslivet er underlagt meget regulering, selvom en række regeringer har haft stort fokus på at nedbringe byrderne i den danske lovgivning. Særligt EU har pålagt erhvervslivet mange regler. Bureaukratiet har vokset sig så stort, at de fleste virksomheder i dag hellere vil have gjort op med bureaukratiet, end de vil have sænket skatterne.
Liberal Alliance foreslår at indføre et bindende mål om, at bureaukratisk lovgivning maksimalt må koste erhvervslivet 30 mia. kr. i 2030.
Sådan vil Liberal Alliance bekæmpe bureaukrati
Indfør en bindende bureaukratilov
Liberal Alliance foreslår at indføre en bindende bureaukratilov, som bl.a. skal forpligte regeringen til at udpege en minister, der bliver ansvarlig for arbejdet. Denne minister skal give en årlig status og fremlægge initiativer, som kan realisere de bindende mål.
1 regel ind, 2 regler ud
For at nedbringe mængden af lovgivning foreslår Liberal Alliance at indføre et bindende mål i lovgivningen om, at der skal fjernes to regler, hver gang der indføres en ny. Metoden er allerede kendt fra British Columbia i Canada, hvor det er lykkedes at mindske lovgivningen med over 40%.
Færre administrativt ansatte i den offentlige sektor
De senere år er andelen af offentligt ansatte, som kun arbejder med administration, vokset markant. Liberal Alliance vil tilbagerulle antallet af administrativt ansatte i det offentlige til samme niveau som før Mette Frederiksen blev statsminister i 2019. Vores økonomiske plan vil dermed afbureaukratisere den offentlige sektor for i alt 22,4 mia. kr. årligt.
Loft over byrder på erhvervslivet
Liberal Alliance vil indføre et bindende mål om, at erhvervsøkonomiske byrder maksimalt må koste erhvervslivet 30 mia. kr. om året i 2030 – også selvom EU påfører danske virksomheder nye byrder.
Læs mere i Liberal Alliances Afbureaukratiseringsudspil. og i vores forslag om 100 regler, vi kan afskaffe.
Ofte stillede spørgsmål
Hvor meget vil Liberal Alliance spare ved at mindske bureaukrati?
Der er betydelige beløb at hente på mindre bureaukrati i den offentlige sektor. Alene ved at bringe antallet af bureaukrater ansat i staten tilbage til niveauet før Mette Frederiksen kan der spares ca. 14 mia. kr. hvert år. Liberal Alliances økonomiske plan vil spare samlet 22,4 mia. kr. på bureaukrati på tværs af staten, kommunerne og regionerne.
Hvilke konkrete love eller regler vil Liberal Alliance afskaffe?
Liberal Alliance har udarbejdet 100 forslag til konkrete regler, vi gerne vil afskaffe.
Hvordan vil Liberal Alliance fjerne bureaukrati fra EU?
Først og fremmest vil vi stoppe dansk overimplementering af EU-lov. Analyser viser, at Danmark overimplementerer hvert fjerde EU-direktiv. Liberal Alliance vil sikre, at Danmark ikke gør EU-lov mere bureaukratisk end andre lande.
Hvordan sætter I i dag handling bag ordene om at mindske bureaukrati?
Liberal Alliance arbejder hele tiden for mindre bureaukrati i lovgivningen. Vi er f.eks. det eneste parti i Folketinget med mere end ét mandat, der har valgt ikke at tilslutte sig aftalen om at indføre differentieret moms på fødevarer.


---

# Kulturpolitik I Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/kultur

Politik
Kulturpolitik
En liberal kulturpolitik
Kulturen er fundamentet for vores samfund og danskernes liv. Den binder os sammen, giver os et fælles ståsted og værner om centrale værdier som demokrati, frihed og tolerance. Kunsten forbinder os med vores historie og minder os om det, der er større end os selv.
Det gælder også åndsfriheden. Her står vi vagt, for det er ikke en opgave for det politiske system at administrere danskernes overbevisninger. Selvom Folkekirken er en uadskillelig del af vores danmarkshistorie og en vigtig bærer af vores kulturarv, må målet være en klarere adskillelse af kirke og stat.
Gå direkte til:
Kultur i Danmark
Kirkepolitik
Kultur i Danmark
I Liberal Alliance mener vi, at kulturen spiller en central rolle for Danmarks sammenhængskraft, vores fælles identitet og vores værdier. Kunst og kultur binder os sammen som samfund, styrker forståelsen for vores historie og er med til at fremme demokrati, frihed og tolerance. Et levende kulturliv er derfor ikke en luksus, men en forudsætning for et stærkt nationalt fællesskab.
Derfor skal Danmark føre en kulturpolitik, der i langt højere grad prioriterer kvalitet, talent og fornyelse. Den offentlige kulturstøtte skal målrettes kulturlivets elite, altså de etablerede kulturinstitutioner, samt vækstlag, altså de nye talenter. På den måde får de dygtigste kunstnere og de største talenter de bedste betingelser for at udvikle sig. Elite må ikke være et skældsord, men et pejlemærke for ambition og kvalitet. Samtidig skal unge og talentfulde kunstnere have bedre adgang til midlertidig støtte, der kan fungere som et økonomisk afsæt og give dem mulighed for at slå igennem.
Offentlig støtte og privat finansiering
Omvendt skal kulturtilbud, der kan klare sig på markedsvilkår, ikke modtage offentlig støtte. Det er hverken rimeligt over for skatteborgerne eller sundt for kulturlivets uafhængighed, når staten finansierer aktiviteter, som kan bæres af publikum og private midler.
Liberal Alliance vil samtidig styrke den private finansiering af kulturen. Gennem lavere skat og bedre vilkår for fonde, virksomheder og privatpersoner, skal flere få mulighed for frivilligt at støtte kunst og kultur. Kunstnere skal også have bedre mulighed for at leve af deres arbejde, bl.a. ved at beholde en større del af deres indtjening. På den måde sikrer vi et friere, mere mangfoldigt og mere bæredygtigt kulturliv.
I forlængelse heraf mener Liberal Alliance, at den statslige mediepolitik bør gentænkes grundlæggende – særligt når det gælder Danmarks Radio. DR fylder i dag markant i det danske medielandskab og finansieres gennem obligatorisk skat, uanset om borgerne benytter sig af tilbuddet eller ej. Det rejser et principielt spørgsmål om frihed, prioritering og statens rolle i kulturlivet. For Liberal Alliance handler det om, at borgerne skal have ret til selv at vælge, hvilke medier de vil betale for, og at DR’s størrelse og opgaver bør tilpasses et moderne mediemarked med stærke private alternativer.
Læs mere om det i vores DR-udspil.
Kirkepolitik – sæt kirken fri, og hold staten ude
I Liberal Alliance støtter vi religiøs mangfoldighed og individets ret til frit at vælge tro. Trosfrihed er en grundlæggende demokratisk frihed, som skal værnes om, og den forudsætter, at staten forholder sig neutral overfor religion.
Offentlige institutioner skal ikke tage særlige hensyn til religiøse eller kulturelle praksisser. Det gælder eksempelvis etablering af bederum eller religiøst begrundet kønsopdeling. Til gengæld skal private tilbud og institutioner have frihed til at stille mere specifikke krav til påklædning og indretning, hvis de ønsker det.
Liberal Alliance foreslår, at statens og folkekirkens økonomi adskilles yderligere. Folkekirkens medlemmer skal i højere grad selv finansiere kirkens aktiviteter, serviceydelser og lønninger til præster. Statens rolle bør begrænses til opgaver, der kommer alle borgere til gode – såsom vedligeholdelse af kulturarv og bevarelse af de historiske middelalderkirker.
Præster skal ikke længere være statslige embedsmænd, og civilregistrering bør overgå til kommunerne. Målet er en friere og mere uafhængig folkekirke, hvor det er medlemmerne – ikke staten – der bestemmer. Samtidig skal borgere, der ikke støtter folkekirken, ikke tvinges til at medfinansiere dens religiøse virke.
Kort sagt: Liberal Alliance ønsker en så vidtgående adskillelse mellem kirke og stat som muligt.
Ofte stillede spørgsmål
Skal der bruges flere offentlige penge på kultur?
Nej. Liberal Alliance ønsker ikke højere samlede kulturudgifter, men en klarere prioritering. Offentlig støtte skal koncentreres om elite og vækstlag, mens kulturtilbud, der kan klare sig selv, gradvist udfases fra statsstøtte.
Hvilken rolle skal private spille?
Vi ønsker at forbedre vilkårene for private bidrag og fonde gennem skattelettelser og færre barrierer. Samtidig giver vores generelle skattepolitik både borgere og kunstnere flere midler til rådighed, som også kan komme kulturen til gode.
Ønsker Liberal Alliance at afskaffe folkekirken?
Nej. Liberal Alliance ønsker ikke at afskaffe folkekirken, men at skabe en klarere adskillelse mellem kirke og stat – inden for Grundlovens rammer. Folkekirken skal være friere og i højere grad styres af sine egne medlemmer frem for af Folketinget.
Skal folkekirkens økonomi ændres?
Ja. Liberal Alliance ønsker en tydeligere økonomisk adskillelse. Folkekirkens medlemmer skal i højere grad selv finansiere kirkens aktiviteter, serviceydelser og præstelønninger. Borgere, der ikke støtter folkekirken, skal ikke tvinges til at medfinansiere dens religiøse virke.


---

# Erhvervspolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/erhvervspolitik

Politik
Erhvervspolitik.
Et stærkt fundament for Danmark.
Når erhvervslivet trives, fører det til mere velstand, flere arbejdspladser, højere skatteindtægter, mere velfærd, bedre produkter samt serviceydelser, og, ja, på næsten alle tænkelige måder en bedre fremtid.
Dansk erhvervsliv står imidlertid overfor en række store udfordringer. Bureaukrati fra staten og EU koster virksomhederne dyrt, der mangler arbejdskraft, og virksomheder forlader Danmark mens der startes færre nye virksomheder.
Derfor er det helt essentielt, at vi fører en erhvervspolitik, der skaber muligheder frem for begrænsninger, så danske virksomheder kan trives og også fremover skabe den velstand, vi alle lever af – også i fremtiden.
Gå direkte til:
Danmark skal have flere iværksættere
Flere hænder på arbejdsmarkedet
Ofte stillede spørgsmål
Danmark skal have flere iværksættere
Iværksættere spiller en helt central rolle i det danske samfund ved at skabe arbejdspladser, innovation og velstand, som kommer os alle sammen til gavn. Det er dem, der skal skabe fremtidens virksomheder og forretningsideer i Danmark, så vi får råd til at forbedre vores velfærdssamfund.
En af udfordringerne er det høje skattetryk i Danmark. Liberal Alliance vil sænke selskabsskatten til 18%. Det vil give selvstændige en større gevinst ved at starte egen virksomhed, og motivere flere til at tage chancen. Samtidig vil det øge lønningerne i hele samfundet med 0,7%.
Danmark har i dag den tredjehøjeste aktiebeskatning i hele verden på 42%, der til sammenligning kun er 30% i Sverige. Liberal Alliance vil sænke kapitalskatterne til 34%, så flere vil investere i start-ups og morgendagens succesvirksomheder. For når investorer har udsigt til at skulle betale en stor del af deres profit til staten, vil de være mindre villige til at investere i nye virksomheder, og så bliver det sværere for selvstændige at rejse kapital.
Danske iværksættere er derudover underlagt for en stor mængde bureaukrati og regler, som besværliggør opstart og drift af virksomheder. Det får færre til at tage springet og blive selvstændig, når en stor del af tiden skal bruges på at administrere og sætte sig ind i komplekse regler. Liberal Alliance vil indføre et bindende mål om færre erhvervsøkonomiske byrder. Staten skal ikke bebyrde iværksættere og investorer med unødig regulering og høje skatter, men derimod skabe gode rammer for, at Danmark kan blive en førende iværksætternation.
Læs mere i vores iværksætterudspil.
Flere hænder på arbejdsmarkedet
Én af erhvervslivets største udfordringer er mangel på arbejdskraft. De danske virksomheder mangler hænder og gode hoveder for at holde fart på hjulene under deres vækst.
Selvom Danmark har et ret fleksibelt arbejdsmarked, er der alt for mange i den arbejdsdygtige alder – over 600.000 – som ikke er i beskæftigelse. Samtidig lægger den offentlige sektor beslag på stadig flere hoveder og hænder, som dermed mangler i den private sektor.
Det skal kunne betale sig at arbejde
Dem, der vælger at arbejde, skal desuden betale en stor del af deres løn til staten. Det betyder, at den økonomiske gevinst ved at arbejde falder sammenlignet med at være på offentlig forsørgelse.
Det er Liberal Alliances politik, at vores beskæftigelsessystem sikrer, at dem som kan forsørge sig selv, også gør det. Og vi ønsker at alle oplever en markant indkomstfremgang ved at gå fra passiv forsørgelse til beskæftigelse.
Vi skal derfor have sænket nogle sociale ydelser, så det sikres, at det altid kan betale sig at arbejde. Vi ønsker bl.a. at sænke dimittendsatsen til SU-niveau, halvere dagpengeperioden til et år, fjerne den særligt høje dagpengesats de første 3 måneder, sænke kontanthjælpen til niveauet for grundsatsen for kontanthjælp efter et år og afskaffe Arne-pension og efterløn. Alt dette skal være med til at betale for et mindre ekstremt skattetryk i Danmark.
De høje skatter betyder også, at det i mindre grad kan betale sig at arbejde, fordi man skal betale så stor en del af sin indkomst til det offentlige. Derfor vil vi fjerne al beskatning af de første 5.000 kr. man tjener om måneden. Så kan man forsørge sig selv før man skal forsørge staten, og det får flere i arbejde.
Ofte stillede spørgsmål
Hvor meget vil Liberal Alliance sænke selskabsskatten?
Liberal Alliance vil i vores 2030-plan sænke selskabsskatten til 18%. Det vil ifølge Skatteministeriet løfte BNP med næsten 12 mia. kr., skabe 1.800 nye job og løfte timelønnen med 0,7%.
Hvad mener Liberal Alliance om udenlandsk arbejdskraft?
Liberal Alliance vil prioritere arbejdskraft fra lande, som vi har gode erfaringer med. Vi vil bl.a. sænke beløbsgrænsen for udenlandsk arbejdskraft fra disse lande, som f.eks. tæller de øvrige EU-lande, hvor arbejdsløsheden i dag er høj.
Hvordan vil Liberal Alliance sikre, at det kan betale sig at arbejde?
Liberal Alliance vil gøre de første 5.000 kr., du tjener hver måned, skattefri. Samtidig vil vi sanere i nogle af verdens højeste overførselsydelser, ved bl.a. at halvere dagpengeperioden, sænke kontanthjælpen efter et års ledighed til niveauet for grundsatsen og afskaffe Arnepensionen og efterlønnen.


---

# Retssikkerhed | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/retspolitik/retssikkerhed

Politik
Retssikkerhed.
Retssikkerheden er under pres.
Danskernes retssikkerhed har ikke haft det værre i mange årtier. Mette Frederiksens regering har udvist en historisk stor foragt for danskernes retssikkerhed, og der bliver meget at rydde op. Det betragter vi som en bunden opgave for et nyt, borgerligt flertal.
PET-loven, som kraftigt vil udvide efterretningstjenesternes mulighed for at masseovervåge borgerne, EU-chatkontrol, som regeringen har arbejdet for under EU-formandskabet, vil give staten mulighed for at læse med i dine private beskeder på sociale medier, minkskandalen.
Det er bare få eksempler på, hvordan Mette Frederiksens regeringer er ligeglade med danskernes retssikkerhed.
I Liberal Alliance ser vi med stor bekymring på de trusler mod retssikkerheden, som underminerer borgernes rettigheder og svækker vores samfund. Derfor er der mere end nogensinde behov for, at vi fra politisk side opprioriterer retssikkerheden markant i vores retspolitik.
Det kan ikke gøres kun med love og regler, det kræver også årvågenhed fra Folketinget. Derfor har vi fremlagt seks principper for god borgerlig regeringsførelse, som ikke mindst handler om at styrke kontrollen mod politikere og myndigheder, der ikke overholder deres forpligtelser over for borgeren.
For at sikre retssikkerheden foreslår vi, at der oprettes et erstatningssystem, så borgere kompenseres økonomisk, hvis de f.eks. er blevet udsat for en uberettiget anholdelse eller er blevet begrænset af myndigheder uden at det var lovligt. Det er både retfærdigt over for borgeren og giver myndigheder et større incitament til at tage højde for borgernes rettigheder.
Vi skal også have mere åbenhed, så det bliver lettere at opdage, når magthaverne i centraladministrationen truer, eller ligefrem undergraver, retssikkerheden. Vi foreslår derfor at fjerne offentlighedsloven, som i virkeligheden er en mørklægningslov, der skjuler vigtig information fra journalister og borgere.
Læs mere i vores retssikkerhedsudspil her.
Ofte stillede spørgsmål
Hjælper overvågning ikke med at opklare forbrydelser og skaber mere tryghed?
Overvågning er helt klart et nyttigt værktøj for politiet, men det kommer også med en pris. Vi ønsker ikke et samfund, hvor staten kan følge med i alt hvad borgerne foretager sig. Staten skal respektere borgernes ret til privatliv. Vi vil ikke fratage politiet mulighed for at bruge overvågning, men det skal være i tilfælde, hvor der er en konkret mistanke mod en borger, ikke som i dag, hvor alle danskere bliver overvåget hele tiden.


---

# 100 regler til afskaffelse - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/100-regler-til-afskaffelse

100 regler
som vi vil sløjfe!
Læs vores forslag
Scroll for mere
Danskerne drukner i regler og bureaukrati
Mængden af lovgivning i Danmark er mere end tredoblet siden 1989. De mange regler kræver enorme ressourcer i administration hos både private virksomheder og i den offentlige sektor.
90.000 mennesker i det private erhvervsliv arbejder i dag udelukkende med bureaukrati fra Folketinget og EU. Det svarer til antallet af indbyggere i hele Herning Kommune. I den offentlige sektor vokser andelen af administrative medarbejdere også. I dag udgør de over 13% af de ansatte.
Det voksende bureaukrati skader danske virksomheders internationale konkurrenceevne. Det gør det dyrere at være dansker. I den offentlige sektor betyder det, at for mange ressourcer går til skrivebordsarbejde frem for borgernær velfærd.
Væk med de første 100 regler
Vi ved godt, at reglerne ofte bliver indført med velmenende intentioner. Men det er ikke godt nok. Selve mængden af bureaukrati kvæler initiativ, virkelyst og arbejdsglæde. I sidste ende svækker det viljen og evnen til at tænke selv, bruge sin sunde fornuft og tage ansvaret for sig selv og andre på sig. Hver eneste regel er en begrænsning af borgernes frihed. Det bør der være langt større respekt for, når vi politikere vedtager lovgivning i folketingssalen.
Skiftende regeringer har i årevis tordnet imod det voksende bureaukrati, men alligevel fortsætter udviklingen. Derfor er det vigtigt, at vi politikere binder os til at løse opgaven. At vi kigger indad. Derfor går vi til valg på at indføre en bindende bureaukratilov, der en gang for alle skal løse problemet ved roden.
Nu starter vi med en liste med 100 konkrete regler, som vi vil afskaffe. Men det er kun det første spadestik til det enorme arbejde, som vi vil arbejde videre med, når vi får en borgerlig regering.
Fordi væksten i bureaukratiet kan vendes. Men kun af dem, der har modet. Derfor er der brug for en frisk start.
Vi vil afskaffe regler indenfor:
Beskæftigelse
Læs mere
Bolig
Læs mere
Børn og undervisning
Læs mere
Erhverv
Læs mere
Fødevarer
Læs mere
Indenrigs
Læs mere
Kirke
Læs mere
Klima
Læs mere
Kultur
Læs mere
Ligestilling
Læs mere
Miljø
Læs mere
Retspolitik
Læs mere
Skat
Læs mere
Socialpolitik
Læs mere
Sundhed
Læs mere
Transport
Læs mere
Uddannelse og forskning
Læs mere
Udlændinge
Læs mere
100 regler til afskaffelse
Læs vores forslag


---

# [PDF] Boerneopsparingsudspil.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2026/01/Boerneopsparingsudspil.pdf

Børneopsparingsudspil - 2026 
En god start på voksenlivet – 
også økonomisk
En god start på voksenlivet – 
også økonomisk 
Forældre vil deres børn det bedste – også 
når det gælder økonomien. Med dette udspil 
vil Liberal Alliance give familierne bedre 
muligheder for at spare op til deres børns 
fremtid. 
Børneopsparinger er et effektivt værktøj, fordi 
de giver skattefrie afkast på både renter og 
investeringer. Mange familier bruger også 
børns personfradrag til at investere skattefrit, 
indtil børnene selv kan bruge det, når de 
træder ind på arbejdsmarkedet.  
Alt i alt giver det børnene en bedre start på 
voksenlivet – uanset om de skal flytte 
hjemmefra, købe bolig, bil, giftes eller starte 
virksomhed. Men i dag er mulighederne alt 
for begrænsede. Samtidig viser analyser, at 
børneopsparinger ikke øger uligheder i 
samfundet – de er et ubetinget gode for både 
familierne og økonomien.  
Alt for få børneopsparinger er dog investeret. 
Det betyder, at børnene ender med færre 
penge, end de kunne have haft – og at der 
flyder færre penge ud på aktiemarkedet. Det 
skyldes både regulering og manglende 
konkurrence i den finansielle sektor. Det vil vi 
ændre. 
Konkret foreslår Liberal Alliance: 
1. Mere konkurrence om 
børneopsparinger 
2. Større fleksibilitet for familierne 
3. Fordobling af loftet for indbetalinger 
1. Mere konkurrence om 
børneopsparinger  
I dag kan kun banker og pensionsselskaber 
tilbyde børneopsparingskonti. Det skal 
ændres, så også 
investeringsforvaltningsselskaber kan tilbyde 
opsparinger – både investerede og ikke-
investerede. Dermed kan fx virksomheder 
som Tobi komme på banen, og familierne får 
flere valgmuligheder. 
Provenuneutral. 
 
2. Større fleksibilitet for 
familierne  
Børneopsparinger er i dag alt for ufleksible. Vi 
vil:  
• Gøre det muligt at oprette en 
opsparing til og med barnet fylder 17 
år (i dag kun til 14 år) 
• Reducere lock-up-perioden fra 
minimum 7 år til minimum 4 år. 
• Forhøje det muligt seneste 
udbetalingstidspunkt fra 21 år til 25 år. 
• Fjerne loftet over, hvor meget der kan 
indbetales pr. år (i dag 6.000 kr.) 
• Gøre det muligt for andre end 
forældre – fx bedsteforældre eller 
venner af familien – at få fuldmagt til 
at se og indbetale til 
børneopsparingen. 
Pris: 10 mio. kr.  
 
3. Fordobling af loftet for 
indbetalinger 
Loftet for børneopsparinger er ikke 
automatisk reguleret. Det blev sidst hævet i 
2019 til 72.000 kr. Vi foreslår at fordoble loftet 
til 144.000 kr. Ikke alle vil udnytte det, men for 
de familier, der kan og vil, skal muligheden 
være der. 
Pris: 25 mio. kr. 
 
Samlet set 
Forslagene koster 35 mio. kr. og finansieres 
via råderummet.


---

# Boligudspil - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/herre-i-eget-hus

Boligudspil 2025
Herre i eget hus
Læs udspillet
Scroll for mere
Boligen er basen, hvorfra vi lever vores liv
Derfor er det afgørende at føre en boligpolitik, der sætter det enkelte menneske i centrum og fremmer privat ejerskab. I dag ønsker syv ud af ti danskere at eje deres egen bolig, men kun lidt over halvdelen af voksne danskere har opnået denne drøm. Endnu værre er det, at andelen af boligejere har været faldende de seneste ti år. Mange unge frygter, at de aldrig vil få mulighed for at eje deres eget hjem på grund af stigende priser, begrænset udbud og besværlige lånemuligheder.
Den private ejendomsret er en af de mest fundamentale frihedsrettigheder i et liberalt demokrati, men den bliver stadig vanskeligere at udleve for mange danskere. Det vil Liberal Alliance ændre. Vi mener, at øget privat ejerskab er vejen frem for et stærkere og mere ansvarligt samfund. Ejere passer bedre på deres hjem og lokalsamfund, hvilket skaber tryghed og engagement. Langsigtet ejerskab er godt for både ejendomsværdier og det lokale miljø.
Liberal Alliance vil derfor sikre tre centrale ting på boligmarkedet:
1. Flere skal kunne for at eje deres bolig
Det skal være nemmere at blive boligejer og skabe en stabilbase for privatlivet.
2. Øget retssikkerhed og tryghed
Boligens ukrænkelighed skal styrkes, og sagsbehandlinger skal effektiviseres.
3. Mere frihed til at bestemme over ens ejendom
Forældede forbud, mærkelige regler og uigennemskuelige skatteregler skal væk.
For at realisere dette har vi formuleret 20 konkrete forslag til boligpolitikken under fire overskrifter:
1. Øget udbud af ejerboliger
2. Bedre adgang til boligmarkedet
3. Mere frihed over din ejendom
4. Mindre regulering, men mere retssikkerhed
Herre i eget hus
Ejerskab, tryghed og frihed
Læs udspillet


---

# Atomkraftudspil 2025 - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/atomkraftudspil-2025

Atomkraftudspil 2025
Tilbage til fremtiden
Se udspil
Scroll for mere
Hvis fremtiden skal blive god, grøn og gavmild, har vi brug for atomkraft
Vi er rigtigt gode til vedvarende energi i Danmark. Det skal vi blive ved med at være. Men vi skal også kunne noget mere.
I årtier har skiftende regeringer nemlig haft et så ensidigt fokus på vejrafhængig strømproduktion, at de nærmest har overset, at der også er brug for stabil produktion af strøm uanset vind og vejr.
I dag står vi så tilbage med en energiforsyning, der ikke er tilstrækkelig stabil og sikker, fordi vi har lagt for mange æg i samme kurv. Hvis vi ikke retter vores fejl, vil det få massive omkostninger for danskerne og danske virksomheder i form af tårnhøje priser, risiko for strømsvigt, miljøproblemer og en for stor sårbarhed over for sabotage fra fjendtlige magter.
Heldigvis er der en løsning: At få atomkraft ind i den danske energiforsyning, så vi i fremtiden ikke kun satser på vind og sol, men på et bredt miks af både stabile og volatile energikilder, som alle er bæredygtige.
Sådan indfører vi atomkraft i Danmark
Danskerne er ikke tjent med, at vi bliver ved med at spilde tid i arbejdet for fremtidens energisystem med syltekrukker og kommissioner, der fyldes med erklærede atomkraftmodstandere, så konklusionen er givet på forhånd. Og danskerne er slet ikke tjent med, at vi hænger fast i fortidens forkerte skræmmebilleder.
Derfor vil vi fra dag ét fjerne forbuddet mod atomkraft, så vi kan placere atomkraftværker, hvor det giver mening. Vi hilser debatten om placeringen velkommen og præsenterer derfor to realistiske og fornuftige bud på mulige placeringer. De kommuner, der er så heldige at få atomkraftværker, vil samtidig få mere vild natur, ren energi og renere luft.
Vores forslag
Afskaf forbuddet mod atomkraft
Læs mere
Oprettelse af dansk atomkraftmyndighed
Læs mere
Nordisk atomkraftssamarbejde
Læs mere
Den danske regering skal øjeblikkeligt stoppe med at modarbejde atomkraft i EU- sammenhæng
Læs mere
Danmark skal opføre to atomkraftværker inden 2040
Læs mere
Vi skrotter det nye havvindudbud til 55,2 mia. kr. og bruger pengene på atomkraft
Læs mere
Fast track til atomkraftværker, der allerede er godkendte i udvalgte lande
Læs mere
Private virksomheder skal på sigt kunne etablere licensgodkendte SMR’er
Læs mere
Sådan håndterer vi affaldet
Vi har i forvejen radioaktivt affald i Danmark, som de dygtige medarbejdere i Dansk Dekommissionering håndterer ude på Risø lidt nord for Roskilde. Det skal de blive ved med.
Derudover er det vigtigt at huske, at stråling i sig selv ikke er lig med noget farligt – det handler om niveauet og om, hvor lang tid man eksponeres. Vi bestråles helt naturligt i dagligdagen af det, der kaldes baggrundsstråling, som f.eks. både kommer fra rummet og fra naturlige mineraler i jorden.
Faktum er, at vi lever i en radioaktiv verden, hvoraf langt størstedelen af den stråling, man udsættes for gennem et liv, intet har med atomkraft at gøre. Det ønsker vi mere oplysning om, så både politikere og borgere kan sove trygt ved tanken om, at håndteringen af Danmarks radioaktive affald ikke udgør en sundhedsrisiko. Og man kan sove endnu mere trygt ved tanken om, at Danmark med vores plan kan få stabil og CO2-fri energi fra atomkraft.
Vores forslag
Fortsat mellemlagring på Risø
Læs mere
Europæisk samarbejde om slutdeponering
Læs mere
Atomaffald udstilles under Christiansborg til folkeoplysning
Læs mere
Sådan får vi et grønnere Danmark med stabil energi
Danmarks energipolitik skal som udgangspunkt være teknologineutral. Det betyder, at ingen energikilder og teknologier holdes ude, når vi skal overveje, hvordan vi sammensætter det bedst mulige energimiks. Vi skal have dem alle med i overvejelserne – men ikke nødvendigvis gå videre med dem alle. Lige nu skal vi f.eks. prioritere energikilder, der både er grønne og stabile. Som udgangspunkt vil vi ikke tilbyde bestemte energiformer bedre vilkår end andre, medmindre der er en særlig grund til det. Dét er der nu og her.
I sammensætningen af Danmarks energimiks mener vi, at vi skal prioritere stabil og grøn produktion af strøm i langt højere grad end i dag. Skiftende regeringer har gennem årtier kun prioriteret, at vores strøm skal produceres grønt, og ikke at den også skal produceres stabilt eller at vores smukke natur skal bestå bedst muligt.
Samtidig mener vi, at dansk energiplanlægning skal tage langt større hensyn til naturen og hvor meget af dens areal, vi benytter til at producere energi. Vedvarende energi er godt, og vi er gode til det i Danmark.
Men det er synd for både natur, dyr og mennesker at fylde landskabet med solcelleparker og vindmøller, når vi nu har
bedre og langt mindre pladskrævende alternativer, der også kan lave grøn strøm. Ét SMR-kraftværk på 300 MW kan producere strøm til lidt over en halv million husstande på sølle 13,8 hektar svarende til 19 fodboldbaner. På samme areal kan solceller til sammenligning producere strøm til blot 3.353 husstande.
Vores forslag
Teknologineutral energipolitik og et mere stabilt energisystem
Læs mere
Indførelse af forbud mod elproduktion ved kulafbrænding
Læs mere
Fra jernmark til vildmark
Læs mere
Delvis udfasning af afbrænding af biomasse i dansk fjernvarmeproduktion
Læs mere
Offentlige energisystemanalyser skal være komplette ”fra vugge til grav”
Læs mere
Sådan opnår Danmark en europæisk styrkeposition på atomkraft
Liberal Alliance vil investere massivt i forskning, uddannelse, vækst og arbejdspladser inden for atomkraft. Der bliver brug for, at vi både tiltrækker og uddanner en masse dygtige mennesker. Sammen kan vi skabe en fremtid som stor atom-nation, vi engang sagde nej til.
Vi er allerede verdensmestre i vindenergi i Danmark. Det skal vi også være fremadrettet. Men der er intet rationelt argument for, at vi kun skal satse på vindenergi, bare fordi vi er gode til det.
Når visse erhvervsorganisationer og politiske partier argumenterer sådan, så må det skyldes, at de er uambitiøse på Danmarks vegne. Vi siger derfor klart og tydeligt: Selvfølgelig skal Danmark gå efter guldet i både vindenergi og atomkraft!
Vores forslag
Forsøgsreaktor på Risø
Læs mere
Massiv oprustning med 2 mia. kroner årligt til forskning i atomkraft og andre grønne teknologier
Læs mere
Alle relevante teknologier skal i spil
Læs mere
Staten skal hurtigst muligt udpege et reaktortestområde
Læs mere
Danmark skal uddanne atomfysikere og nuklear-ingeniører
Læs mere
Fossilfri søfart
Læs mere
Rekruttering af internationale specialister med udvidet forskerskatteordning
Læs mere
Dansk atomkraftteknologi som eksporteventyr
Læs mere
Tilbage til fremtiden
Atomkraftudspil 2025
Download udspillet


---

# Familieudspil - 2025 - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/familieudspil-2025

Familieudspil - 2025
Frihed til nærvær
Se udspil
Scroll for mere
Liberal Alliances vision for mere tid til familien
For mange af os er tid og nærvær med familien det vigtigste i livet.
Familielivet er naturligvis også andet end solskinsdage, latter og lyse aftener på terrassen, men når alting gøres op, er det ofte mærkedage, morgenrutiner eller en søndagsmiddag, hvor alle var samlet omkring bordet, vi husker som det, der giver livet værdi.
Derfor er det et problem, at familier i Danmark har få muligheder for at indrette sig, som de helst vil.
Mange forældre oplever, at de har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen, uanset hvor meget, de skruer op for hastigheden. Både unge og ældre plages af ensomhed, og der er for mange børn i skolealderen, for hvem tilværelsen braser helt sammen. Nogle forældre må aflevere børn til daginstitutioner, de ikke har fuld tillid til.
Familierne skal ikke indrette sig efter staten
Liberal Alliance ønsker at vende den tilgang, vi har til familierne på hovedet, sådan at politik, tiltag og service har til formål at hjælpe familien med at få mere tid og nærvær. Familierne skal have hjælp til at skabe det liv, de ønsker for netop deres familie.
Det betyder, at det offentlige – i stedet for at betragte børn som et ”pasningsproblem” og ældre som ”en omsorgsbyrde”, skal arbejde på en måde, der giver mere tid og nærvær i familien. Børn har brug for deres forældre. Forældre har behov for rettigheder, så de selv kan bestemme over deres tid og ressourcer. Generationerne har behov for muligheden for at kunne være der for hinanden.
Det er sådan, vi ønsker at arbejde, og det er sådan, vi mener, at danske familier kan få mere frihed til nærvær.
Konkret foreslår
Liberal Alliance:
Ret til omsorg for det lille barn
Læs mere
Mere tid til familie
Læs mere
Bedre mulighed for at være sammen - mellem generationer
Læs mere
Giv familien bedre rettigheder over egne ressourcer
Læs mere
Giv familierne ret til at vælge frit
Læs mere
Frihed til nærvær
Familieudspil - 2025
Download udspillet


---

# Udlændinge- og integrationsudspil 2025 - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/udlaendinge-og-integrationsudspil

Udlændinge- og integrationsudspil 2025
Fra erkendelse til handling
Se udspil
Scroll for mere
Et forsvar for det liberale fællesskab
Danmark har over de seneste 40 år gennemgået den største befolkningsmæssige forandring nogensinde.
I 1983 var der knap 60.000 personer med ikke-vestlig baggrund i Danmark; i 2024 er der ti gange så mange. En del af denne
udvikling skyldes en generelt uproblematisk indvandring af eksempelvis højtuddannet arbejdskraft fra både EU og resten af verden,
som både økonomisk og socialt har været en succes og et nødvendigt bidrag til det danske arbejdsmarked og landets velstand.
Men langt hovedparten af indvandringen er sket via et asylsystem, der oprindeligt var tiltænkt midlertidig beskyttelse af mennesker i
umiddelbar fare. I dag bruges systemet reelt til permanent migration, hvor flygtninge med tilstrækkelige ressourcer og penge rejser
gennem et stort antal sikre lande for at opnå en bedre fremtid i Vesteuropa.
Det er hverken meningsfuldt eller retfærdigt.
Ikke alene bruger Danmark og en lang række vesteuropæiske lande enorme summer på at hjælpe et lille antal af de relativt mest ressourcestærke flygtninge, mens de svagere efterlades i nærområderne. Denne indvandring har også haft voldsomt negative konsekvenser for Danmark og de fleste andre vesteuropæiske lande, både i forhold til blandt andet terrorrisiko, sociale spændinger, økonomiske udfordringer, kriminalitet og religiøse særkrav.
Hvis andelen af befolkningen i en bestemt bydel eller på en skole forrykkes i en grad, så en stor andel – eller måske flertallet – af
borgere ikke anerkender danske normer for ligestilling, anerkendelse af homoseksuelle, respekt for ytringsfrihed, anerkendelse af
myndighedernes ret til at agere mv., kan det få alvorlige følger for disse fællesskaber, og det kan forringe rettigheder for borgerne, give utryghed og øge konfliktniveauet.
Et stort antal mennesker, som ikke kan tilslutte sig de liberale og demokratiske værdier, som det danske samfund er baseret
på, er et problem. Selvom mange ikkevestlige indvandrere bidrager positivt, både økonomisk og kulturelt, så abonnerer en stor
gruppe åbenlyst på værdier og normer, der står i direkte modstrid med det samfund, som Liberal Alliance ønsker og arbejder for.
Også kulturelt har indvandringen haft store konsekvenser.
Vores samfund fungerer ikke kun på baggrund af lovgivning. Den måde vi møder hinanden på i hverdagen, i foreninger, i familien, på arbejdspladsen er i høj grad bestemt af kultur og normer. Hvis vi f.eks. arbejder sammen med en kollega, der ikke er enig i klassiske nordiske normer for ligestilling, kan det hurtigt føre til konflikter og sammenstød, hvis kollegaen ikke vil trykke kvindelige kolleger i hånden eller ikke udviser samme respekt for kvindelige chefer som for de mandlige.
Liberal Alliance mener ikke, at alle kulturer er lige gode, og indflydelse fra kulturer, der står i modsætning til de værdier og grundlæggende frihedsrettigheder, som det danske samfund bygger på, bør modarbejdes. Frie og liberale samfund opstår ikke af sig selv. De skal forsvares for at bevares.
Derfor må en liberal stat nødvendigvis beskytte det fællesskab, der er opbygget gennem mange generationer, ved aktivt at sortere i, hvem og hvor mange tilflyttere med markant andre normsystemer, vi ønsker at byde velkommen til landet.
Derfor vil vi:
Indføre et asylstop
Læs mere
Ophæve EMRK’s særstatus
Læs mere
Sænke beløbsgrænsen ansvarligt
Læs mere
Styrke integrationen
Læs mere
Opruste den liberale værdikamp
Læs mere
Have bederum væk fra offentlige folkeskoler og ungdomsuddannelser
Læs mere
Fjerne begrænsninger i ytringsfriheden
Læs mere
Sætte hårdere ind mod børnemishandling
Læs mere
Styrket data på børn af efterkommere
Læs mere
Intet statsborgerskab til personer med antidemokratiske værdier
Læs mere
Fra erkendelse til handling
Udlændinge- og integrationsudspil 2025
Download udspillet


---

# Borgerne skal kunne fravælge DR - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/borgerne-skal-kunne-fravaelge-dr

DR-udspil 2025
Borgerne skal kunne fravælge DR
Scroll for mere
Dansk public service er i en elendig forfatning
Selvom Danmarks Radio er Danmarks suverænt største medieaktør med et budget på små 4 mia. kr. og flere tusinde fuldtidsansatte, er outputtet undervældende.
Langt hovedparten af DR’s enorme budget går til at producere indhold, som markedet allerede leverer – ofte bedre og med højere seertal.
DR har med andre ord svigtet sin kerneopgave: at levere public service-indhold, som markedet ikke tilbyder. I stedet er DR i praksis alt for ofte en for borgerne ekstremt dyr konkurrent til private medier. Derfor vil Liberal Alliance skære ind til benet af public service og give danskerne mulighed for at fravælge DR samt give andre aktører mulighed for at byde ind på public service-opgaver, der ikke kan opretholdes på markedsvilkår.
DR har fejlet
DR Nyheder har flere journalistiske medarbejdere end samtlige landsdækkende dagblade tilsammen, men producerer kun i begrænset omfang dagsordensættende egenhistorier. Når det sker, er det ofte politiseret og af ringe kvalitet – som demonstreret af dokumentaren Grønlands hvide guld. Det er ikke godt nok.
Samtidig er DR vokset til en mastodont, der spænder over utallige kanaler og formater, hvoraf mange konkurrerer direkte med private medier. At eksempelvis Deadline, børne-tv og P4 Nordjylland produceres under samme tag, giver ingen mening – det skyldes alene en forældet opfattelse af statslig medieproduktion.
Både TV 2 og Radio24syv samt dagbladene har bevist, at kommercielle og private aktører kan levere public service-indhold på mindst samme niveau som DR.
Public service er indhold, ikke en organisation
Liberal Alliance ønsker derfor en fundamental omstrukturering af public service i Danmark. DR gøres selvejende, og public service-opgaverne udbydes i stedet til aktører, der kan levere uafhængigt indhold. Et selvejende og nu markant mindre DR vil kunne byde på opgaverne på lige fod med andre aktører.
Public service skal fremover leveres gennem uafhængige, tværmedielle koncepter, der udbydes på kontrakter af en fast varighed. Her er tale om tre nye landsdækkende kanaler/medier og 10 regionale radiostationer:
• Nyheder, samfund og debat (primært fokus: live-tv og -radio)
• Kultur, historie og drama (primært fokus: tv og radio)
• Børn og unge (primært fokus: tv)
• 10 regionale stationer (primært fokus: live-radio)
Det vil Liberal Alliance:
DR gøres selvejende og skal fremover finansieres via abonnement, antennepakke og reklamer, men ikke via statslige midler. DR’s bagkatalog skal ligge frit tilgængeligt for alle danskere, der allerede har betalt for det over skatten/licens. På sigt ønsker Liberal Alliance at staten helt skal frasælge DR.
Beløbet, der hidtil er blevet brugt på DR, reduceres til 1,5 mia. kr. årligt, som fremover bruges til at finansiere tre landsdækkende og 10 regionale medier.
De tre landsdækkende organisationer får hver ansvar for at dække én af følgende:
• Nyheder, samfund og debat
• Kultur, historie og drama
• Børn og unge
De 10 regionale medieorganisationer får ansvaret for at dække områder, der svarer til de nuværende P4-regioner. Hver kanal udbydes separat, men det tillades, at samme ejer kan stå for medieorganisationerne i flere områder. De regionale stationer får mulighed for at udveksle og fællesproducere indhold med henblik på at udfylde sendefladen.
Alle relevante medieaktører kan byde på både de landsdækkende og de regionale kanaler.
Koncessionsperioden sættes til 10 år for at sikre mulighed for langsigtede investeringer og opbygning af publikum.
Hvis en kanal lever op til sine forpligtelser og opretholder høj kvalitet, kan den fortsætte uden automatisk genudbud. Samtidig kan politikerne vælge at sende en kanal i udbud, hvis den ikke lever op til forventningerne. I praksis er det en form for solnedgangsklausul.
De nye public service-aktører kan producere indhold til radio, tv og web, men ikke fx long-reads eller andet på web, der overlapper med kommercielle mediers virke.
Public service-midlerne, som i dag går til de otte TV 2-regionalkanaler, fortsætter uændret.
Alt indhold, der betales af public service-midler, skal kunne tilgås uden login af alle danskere.
Debatindlæg
Dansk public service har brug for en frisk start
Læs debatindlægget


---

# ATP-udspil - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/atp-udspil

ATP-udspil 2025
ATP's monopol skal brydes
Download PDF
Scroll for mere
ATP’s monopol skal brydes –
danskerne skal have frit valg
Liberal Alliance foreslår at bryde ATP’s monopol. Monopolet har medført en udpræget grad af prestigeprojekter, pseudoarbejde og mangel på professionalisme i investeringerne af danskernes penge.
Alle skal have muligheden for frit at vælge pensionsinstitut for de penge, som nu bliver bundet i ATP, og for nuværende kunder i ATP skal det være muligt at flytte eksisterende midler til andre pensionsinstitutter. Det vil skabe en sundere konkurrence på markedet og frit valg af pensionsinstitut til danskerne.
Alle arbejdende danskere vil fortsat modtage pensionsbidrag fra deres arbejdsgiver og skulle betale til egen pension.
Tilsvarende vil modtagere af overførselsindkomster i den arbejdsdygtige alder skulle betale en del af deres ydelse og få dækket et bidrag fra det offentlige.
På den måde sikres det, at alle danskere fortsat sparer op til en del af egen pension, men ATP’s nuværende monopol bliver nedbrudt, og pensionsmarkedet bliver fuldt konkurrenceudsat.
Hvad er problemet?
Eftersom ATP’s 5,6 mio. kunder er tvunget til at være medlem af ordningen, er der ingen direkte respons fra dem på selskabets
dispositioner og investeringsstrategi.
Dette fravær af konkurrence skaber en usund incitamentsstruktur, da borgerne ikke har muligheden for at stemme med fødderne ved at fravælge ordningen og tilvælge andre udbydere til at forvalte deres pension.
Med en obligatorisk pensionsopsparing gennem ATP formår ATP ikke at imødekomme den enkelte danskers individuelle behov, risikoprofil, tidshorisont og præferencer i almindelighed – og dermed muligheden for en pensionsopsparing, der passer til deres personlige behov.
ATP's monopol skal brydes
Danskerne skal have mere frit valg
Download udspillet


---

# Frie og forpligtede - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/frie-og-forpligtede

Indfødsretsudspil 2024
Frie og forpligtede
Læs udspillet
Scroll for mere
Liberal Alliance ønsker ikke at fremelske et internt fjendskab i den danske befolkning.
Derfor må vi have bedre sikkerhed for, at nye statsborgere har en intention om at overholde gældende ret og respektere ånden i Grundloven. Et liberalt demokrati består kun, hvis borgerne vil det, og derfor skal vi naturligvis ikke tildele de mange rettigheder, der følger med et statsborgerskab, til personer, der ikke kan betrygge os i, hvad der naturligt følger med af krav til sådanne rettigheder. At modtage statsborgerskab er ifølge Grundloven et privilegie, der besluttes af et flertal i Folketinget. Der er derfor behov for, at vi præciserer, hvilke betingelser der skal knytte sig til dette privilegie med udgangspunkt i Grundlovens ånd.
Liberal Alliance ønsker at stramme kravene til statsborgerskab, fordi vi mener, der knytter sig en række krav og forventninger til det privilegium, det er at blive borger i et liberalt demokrati. Vi vil gerne have en større sikkerhed for, at nye statsborgere har forstået, hvad det kræver af dem at være en demokratisk medborger, end det er tilfældet i dag.
Det liberale demokrati består kun, hvis borgerne vil det. I den verden, vi lever i, kan vi ikke tillade os at være naive. Nye statsborgere er velkomne, men kun hvis de rent faktisk også har forstået, at et statsborgerskab er et særligt privilegium, der kun tildeles borgere, der kan betrygge os i, at de har forstået, hvad demokratiet kræver af os som borgere.
Derfor vil vi:
Intet statsborgerskab til personer med antidemokratiske værdier
Læs mere
Skærpe krav for bipersoner
Læs mere
Skærpe krav til danskkundskaber
Læs mere
Skærpe krav til nordiske statsborgere
Læs mere
Udfordre internationale konventioner
Læs mere
Skærpelse af opholdskravet
Læs mere
Øget administrationsgebyr
Læs mere
Krav om ansøgning før dispensation
Læs mere
Indfødsretsudspil 2024
Frie og forpligtede
Læs udspillet


---

# Værdighed og tryghed for alle - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/vaerdighed-og-tryghed-for-alle

Socialudspil 2024
Værdighed og tryghed for alle
Læs udspillet
Scroll for mere
Et samfund skal kendes på, hvordan det behandler sine mest sårbare.
Mennesker med svært handicap, børn med hårde diagnoser, hjemløse, stofmisbrugere og borgere med psykiske lidelser.
Og i Danmark kan vi være stolte over mange ting. Men vi må også være ærlige at sige, at vi har skabt et samfund, der bedre hjælper middelklassen end de mest udsatte.
Alt for længe har vi haft et socialpolitisk system, hvor mange af landets mest sårbare borgere bliver tabt og svigtet. Hvor der sker lovbrud, og hvor det halter med retssikkerheden.
Man har vidst det alt for længe – nu er tiden inde til at gøre noget.
For vi har et system, hvor økonomien skranter. Udgifter løber løbsk, men kvaliteten følger ikke rigtig med. Vi ansætter flere og flere, men problemerne bliver ikke løst bedre. Og det værste er, at vi ikke ved hvorfor.
Én ting er sikkert: Vi skal ikke bare gøre noget. Vi skal gøre noget andet.
Vi kan ikke længere lave flere tiltag, der bare er mere af det samme. Der er ikke brug for mere lovgivning, der er brug for, at den bliver overholdt. Der er brug for, at medarbejdere i landets socialforvaltninger har den nødvendige faglighed, og der er brug for at nå et punkt, hvor vi har tillid til, at socialrådgiveren træffer den rigtige afgørelse til borgerens bedste.
Vi kan ikke blive ved med at kaste flere penge i det samme system, og forvente at det nok skal blive anderledes denne gang.
De sociale indsatser er komplekse. Det er vanskelige sager, kommunerne står over for.
Netop derfor skal vi fokusere på, hvordan man får mere og bedre viden om, hvad der egentlig virker. Og hvordan vi får mere faglighed ind i sagsbehandlingen, så man kan give folk den rigtige hjælp i første omgang.
Og netop derfor skal vi have langt mere gennemsigtighed i økonomien. Når budgetrammen sprænges med enorme beløb, og udgifterne bare stiger og stiger, men ingen ved reelt, hvad pengene bliver brugt til.
Så vi skal tilbage til kerneopgaven: At sikre så god en mulig behandling af samfundets mest sårbare.
I Liberal Alliance har vi derfor 7 forslag, der skal sikre netop det.
Vi vil:
Skabe gennemsigtighed i kommunernes økonomi og regnskaber
Læs mere
Hæve den faglige kvalitet og sikre en robuste socialpolitiske indsatser
Læs mere
Give Tilbudsportalen en overhaling, som giver indkøbere, udsatte borger og pårørende det bedst mulige overblik
Læs mere
Samle socialtilsynene under én uafhængig ledelse
Læs mere
Sikre, at kommunerne skal stå til ansvar for deres fejl - brud på borgernes retsikkerhed må aldrig accepteres
Læs mere
Lukke huller for forbrydere, der vil udnytte kommunekassen for egne vindings skyld
Læs mere
Give lige behandling på tværs af landet med en ny specialeplan, så hele landet får gavn af den specialiserede viden
Læs mere
Socialudspil 2024
Værdighed og tryghed for alle
Læs udspillet


---

# Alle skal med på A-holdet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alle-skal-med-paa-a-holdet

Sundhedsudspil 2024
Alle skal med på A-holdet
Læs udspillet
Scroll for mere
Danmark har brug for en frisk start.
Der er brug for en grundlæggende nytænkning af vores sundhedsvæsen.
For vi står over for en kæmpe politisk opgave: Lange ventetider, flere kronikere, lav fleksibilitet og manglende sammenhæng i patientforløbene. Der er brug for, at vi tør sætte patienten og borgeren først. Det skal ikke længere handle om regionernes, kommunernes eller systemets interesser. Det skal handle om patientens interesser.
Derfor foreslår vi et nyt sundhedssystem, der tager udgangspunkt i dig som patient. For det kan godt blive bedre.
Vi vil tage et opgør med den evige strukturdiskussion. Det er nemlig fløjtende ligegyldigt, om der er fem, fire eller nul regioner, så  længe du har en god oplevelse som patient, og at du bliver rask. Derfor vil vi skabe langt mere lokalt driftsansvar – og til gengæld kun ét statsligt organ, der har det overordnede ansvar for driften af sundhedsvæsenet.
Vi vil slippe iværksætteriet løs. I Danmark er vi notorisk dårlige til at bruge og tage ved lære af sundhedsiværksætterne, og udbrede deres løsninger på tværs af sundhedsvæsenet.
Vi vil skabe et sundhedsvæsen med stærke patientrettigheder, fri konkurrence mellem private og offentlige udbydere af sundhedsydelser og uden besværlige og fordyrende bureaukratiske lag.
Og så vil vi have værdigheden tilbage i sundheden. Patienten skal ikke være kastebold mellem forskellige offentlige instanser, men i stedet have let ved at gennemskue, hvad man kan forvente, og hvad man kan blive tilbudt.
Alt sammen for at fokusere på dét, som velfærd først og fremmest handler om: At borgerne oplever et højt serviceniveau og får den rigtige hjælp, når de har brug for den.
Fordi så mange ting ikke fungerer godt nok i vores sundhedsvæsen i dag, vælger flere og flere danskere – særligt den ressourcestærke del af befolkningen – at benytte sig af alternativer til behandling i det offentlige. Det beskriver kritikere som et A- og et B-hold.
Men velfærd af højeste kvalitet skal ikke være de få forundt. Vi skal brede mulighederne ud, så alle danskere kan nyde godt af dem. Vi skal have dig og alle andre danskere med på A-holdet.
Overblik over
sundhedsudspillet.
Et sundhedsvæsen med patienten i centrum
Læs mere
Mere indflydelse og værdighed
Læs mere
Slip iværksætteriet løs
Læs mere
En praksissektor, der er til for dig
Læs mere
Afspil nu
Sundhedsudspil 2024
Alle skal med på A-holdet
Læs udspillet


---

# Forslag til handlingsplan mod endometriose - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/forslag-til-handlingsplan-mod-endometriose

Forslag til handlingsplan mod endometriose
Endometriose er en kronisk sygdom, som ca. 130.000 danske kvinder lider af.
Læs vores forslag
Scroll for mere
I Danmark har vi et generelt problem med, at kvindesygdomme bliver underprioriteret i sundhedsvæsenet.
Det kan der være mange årsager til: Ofte kan det være svært for patienter at tale med fagfolk om meget private sygdomme, og andre gange kan lægerne have manglet den rigtige forståelse for problemerne, når nogen har henvendt sig. Samtidig har det ikke hjulpet, at vi på samfundsplan har undervurderet sygdommenes omfang. Vi har simpelthen ikke taget mange kvindesygdomme alvorligt nok.
En af de sygdomme er endometriose. Det er en sygdom, der giver kvinder store smerter i forbindelse med deres menstruation, og som for nogle også kan føre til smertefulde tilstande under samleje, afføring og vandladning. Det fører for mange patienter til hyppige sygemeldinger og voldsomt nedsat livskvalitet.
I dag skønnes det, at op mod 10 pct. af alle kvinder i den fødedygtige alder bliver eller vil blive ramt af sygdommen, og samlet set lider omkring 130.000 danske kvinder lige nu af sygdommen.
Mest alvorligt er imidlertid, at helt op mod 50 pct. af de ramte kvinder bliver infertile. Det fører til et stort antal nærmest ubærlige personlige tragedier, og med den ærgerlige udvikling ser tendensen ikke ud til at vende, hvis vi ikke sætter ind.
Derfor vil vi i Liberal Alliance have udarbejdet en national handlingsplan mod endometriose. Med den vil vi finde frem til, hvordan vi kan få en bedre forståelse af sygdommen og blive bedre til at diagnosticere og behandle den.
Udfordringer
Patienter med formodet endometriose oplever, at systemet hverken ved nok om deres udfordringer og ikke tager dem alvorligt. Det skyldes bl.a., at der er meget lidt forskning på området, og at mange læger derfor ikke er klar over, hvad det skyldes, og hvordan eller om det kan forebygges.
Derudover mangler der klare retningslinjer for, hvordan man behandler og udreder patienterne. Derfor kan man have vidt forskellige oplevelser, alt efter hvor i landet man bor.
Manglende faglighed
Der er især blandt de privatpraktiserende læger en manglende viden om endometriose. Det er særligt et problem, fordi 90 pct. af alle gynækologiske undersøgelser og behandlinger sker hos en praktiserende læge.
Læs vores forslag
Geografisk ulighed
Der findes i dag ingen nationale retningslinjer for behandling af endometriose. Derfor er det meget forskelligt fra region til region, hvor alvorligt man tager sygdommen, og hvordan den diagnosticeres og behandles.
Læs vores forslag
Manglende forskning
Det er nødvendigt med grundforskning, hvis vi skal kunne forstå og muligvis forebygge endometriose. Desværre er det felt hidtil meget mangelfuldt i Danmark, og der mangler særligt vidensdeling mellem forskere og læger.
Læs vores forslag
LA’s krav til en handlingsplan mod endometriose:
Inddragelse
Hvis vi skal forstå sygdommen og dens konsekvenser, er vi nødt til at inddrage patienterne i udarbejdelsen af handlingsplanen.
Læs vores forslag
Oplysning og uddannelse
Vi ved, at tid er afgørende for, om kvinder med endometriose bliver infertile. Derfor er det afgørende, at sundhedspersonalet til enhver tid bliver opdateret på den nyeste viden inden for feltet.
Læs vores forslag
Klare retningslinjer
For at komme de regionale forskelle til livs, skal der udarbejdes et sæt nationale retningslinjer for diagnosticering og behandling af endometriose på tværs af sundhedssektorer og aktører.
Læs vores forslag
Nationalt videnscenter
Hvis vi skal tage livtag med sygdommen, bliver forskning og viden afgørende. Derfor er der behov for at samle kompetencerne i et nationalt forskningscenter, der skal være indgangen til den nyeste viden.
Læs vores forslag
Økonomi
Det vurderes, at udgifterne til en handleplan vil kunne holdes inden for den nuværende økonomiske ramme.
Læs vores forslag
Fakta om endometriose:
Endometriose er en kronisk sygdom, som ca. 130.000 danske kvinder lider af. Ved endometriose dannes der livmoder-lignende væv uden for livmoderen.
De fleste patienter oplever kraftige menstruationssmerter og smerter ved samleje, afføring og vandladning.
Ufrivillig barnløshed er et af de mest almindelige symptomer, eftersom 50 pct. af alle kvinder med endometriose ikke kan blive gravide. For en del lykkes det at blive gravide med fertilitetsbehandling, men ca. 30 pct. af kvinderne i fertilitetsbehandling lykkes ikke med at blive gravide.
Der findes forskellige teorier om, hvorfor nogle kvinder bliver ramt af endometriose, og der forskes stadig i årsagerne. En af de mest anerkendte teorier er, at kvinder under menstruationen kan komme til at bløde små mængder blod ud gennem æggelederne, og at blodets celler dér kan sætte sig fast og danne nyt væv.
I Australien, Storbritannien og Frankrig er der lavet omfattende nationale handlingsplaner mod endometriose. I Danmark har sygdommen imidlertid levet mere i det skjulte.
De årlige direkte sundhedsudgifter til endometriose skønnes at ligge i omegnen af 3 mia. kr., og dertil kommer tab af produktivitet som følge af f.eks. sygemeldinger for yderligere 6 mia. kr.
Forslag til handlingsplan mod endometriose
Endometriose er en kronisk sygdom, som ca. 130.000 danske kvinder lider af.
Læs vores forslag


---

# Tryg fremtid: Pensionsudspil 2024 - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/tryg-fremtid

Pensionsudspil 2024
Tryg fremtid
Læs udspillet
Scroll for mere
Det er på tide at fremtidssikre danskernes økonomi – over hele livet.
Danskerne er noget nær verdensmestre i at spare op til pensionen, og det stiller Danmark langt bedre end mange andre lande til en fremtid med færre unge og flere ældre.
Til gengæld er mange danskere mere pressede i starten af deres arbejdsliv, hvor folk typisk både skal spare op til at købe en bolig og til pensionen på samme tid – i den del af deres arbejdsliv, hvor de ofte tjener mindst. Samtidig føler flere og flere, at de er låst i nogle kasser, når det kommer til arbejdslivet, som de ikke nødvendigvis passer ind i.
De problemer kan vi løse – hvis vi tænker tingene sammen.
I stedet for kun at tænke på pensionsopsparingen som en opsparing til den livsfase, hvor man er trådt ud af arbejdsmarkedet, bør vi sætte pensionerne fri. På den måde vil folk også kunne få glæde af deres pensionsopsparinger i den periode af livet, hvor de økonomiske behov er størst.
Hvis man i dag vil bruge penge fra pensionsopsparingen på f.eks. at købe en bolig, holde pause fra sit arbejde eller til at trække sig før den politiske bestemte pensionsalder, bliver man ramt af en særlig strafskat på 60 pct. Det kan vi gøre bedre.
De danske pensioner er – og vil fortsat være – så velpolstrede, at der er plads til at give danskerne mulighed for fleksibilitet i løbet af deres arbejdsliv. Med en frisættelse af de danske pensionsopsparinger vil danskerne få endnu større nytte af deres pensionsopsparinger, så man kan få luft i økonomien på de tidspunkter, hvor man har brug for det.
Sådan kan vi skabe en tryggere ramme om danskernes økonomi over hele livet.
Vi foreslår:
Håndsrækning til førstegangskøbere
Brug pensionsopsparingen til at få fodfæste på boligmarkedet
Førstegangskøbere skal gives mulighed for at låne fra deres pensionsopsparing til udbetalingen på deres første ejerbolig.
Læs udspillet
Længere barsel gennem pensionsopsparing
Man skal kunne forlænge sin barsel med sin pensionsopsparing
Det skal efter barsels-dagpengenes udløb være muligt at forlænge barslen med op til 3 måneder betalt af forældrenes pensionsopsparing.
Læs udspillet
Folkepension på deltid
Mere fleksibel folkepension
Det skal være muligt at få udbetalt sin pension på ”deltid”. Hvis man som pensionist fx ønsker at arbejde halvtid, skal man kunne kombinere det med at have halvt træk på sine pensionsudbetalinger, hvis man ønsker det.
Læs udspillet
Bedre forhold for at spare mere op
FriPension
Vi vil indføre en ny pensionsordning kaldet FriPension, hvor alle danskere kan spare skattefrit op til at trække sig tidligere tilbage eller forsøde sin pensionisttilværelse.
Læs udspillet
Mere ligestilling i pensionssystemet
Pensionsopsparinger skal medregnes i familiens samlede formue
I udgangspunkt skal pensionsopsparinger deles ved skilsmisse for ægteskaber indgået i fremtiden.
Læs udspillet
Hvad mener danskerne selv?
AP Pension har i en meningsmåling spurgt danskerne, hvad de synes om, at få retten til at bruge deres pensionsopsparing før tid.
62 % er enige eller meget enige i, at man skal kunne tage et års løn ud af opsparingen for at passe en syg pårørende. 13 % er uenige eller meget uenige.
53 % er enige eller meget enige i, at man skal kunne bremse sine pensionsindbetalinger i op til to år for at bruge pengene på at afdrage på gæld. 19 % er uenige eller meget uenige.
50 % er enige eller meget enige i, at man skal kunne få udbetalt op til en årsløn fra sin pensionsopsparing, hvis man påbegynder en ny uddannelse senere i livet. 18 % er uenige eller meget uenige.
Pensionsudspil 2024
Tryg fremtid
Læs udspillet


---

# Bedre alkoholbehandling i Danmark - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/bedre-alkoholbehandling-i-danmark

Alkoholbehandlingsudspil
Bedre alkoholbehandling i Danmark
En helhjertet indsats på socialområdet
Læs udspillet
Scroll for mere
Liberal Alliances principper for bedre alkoholbehandling i Danmark
I Danmark er andelen af mennesker, som er i behandling for et alkoholmisbrug stigende. Man regner med, at omkring 800.000 danskere drikker for meget. I 2022 modtog omtrent 25.000 danskere offentligt finansieret behandling af deres misbrug, hvilket er en stigning på 23% sammenlignet med 2017  . Vi kan ikke med sikkerhed sige, hvad udviklingen skyldes, men én ting er sikkert: Det stiller højere krav til både de kvalitets- og prismæssige rammer for alkoholbehandling.
I Liberal Alliance arbejder vi for en stærkere, smidigere og friere praksis for alkoholbehandling på socialområdet. Det starter med, at vi sætter mennesket i centrum og lader pengene følge borgeren. Kvalitet og gennemsigtighed skal sætte barren for, hvordan vi tilgår politik og praksis på området.
Derfor vil Liberal Alliance gennemføre tiltag på socialområdet, der styrker Danmarks behandlingstilbud til personer med et alkoholmisbrug.
Vores forslag til bedre alkoholbehandling bygger på 6 principper:
Gennemsigtighed i økonomien
Læs udspillet
Uafhængig og gennemsigtig godkendelse af alkoholbehandlingstilbud
Læs udspillet
Friere valg af alkoholbehandlingstilbud
Læs udspillet
Nationale mål og standarder for alkoholbehandling
Læs udspillet
Helhedsorienteret behandling
Læs udspillet
Effektmåling så vi ved hvor der er bedst effekt for pengene
Læs udspillet
Alkoholbehandlingsudspil
Bedre alkoholbehandling i Danmark
En helhjertet indsats på socialområdet
Læs udspillet


---

# EU har brug for en ansvarlig migrant- og asylpolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/migrationsudspil

Migrationsudspil
EU har brug for en ansvarlig migrant- og asylpolitik
Det er på tide at tage ansvaret for Europas grænser og migrationspolitik alvorligt.
Læs udspillet
Scroll for mere
Europas ydre grænser er under ekstremt pres.
I 2023 var der 380.000 tilfælde af irregulære grænsekrydsninger. Det er en stigning på hele 17 procent siden 2022. Det forventes, at irregulær migration i 2024 stadig vil lægge et stort pres på EU’s ydergrænser. Derfor har vi behov for handling.
Over de sidste 50 år har en række EU-landes befolkningssammensætning ændret sig i en grad, der er uden fortilfælde i moderne tid. Den primære årsag er et asylsystem, der har gjort det muligt for store grupper af primært ikke-vestlige asylansøgere at blive permanente migranter.
Mange asylmigranter er blevet succesfuldt integreret i og bidrager til deres nye hjemlande, hvor de bidrager både økonomisk og kulturelt. Overordnet set har indvandringen imidlertid ført til voldsomme kulturelle, sociale og ikke mindst religiøse konflikter. Dertil kommer omfattende problemer med kriminalitet, terror og fremvæksten af både kriminelle og religiøse parallelsamfund.
Asylmigrationen har derfor i en række lande sat de liberale værdier som ligestilling, individuel frihed, lighed for loven og sekularisme, som det moderne Europa er bygget på, under markant pres. Det er den danske koranlov kun et af mange triste eksempler på.
I Liberal Alliance ved vi, at demokratiske og liberale samfund ikke opstår af sig selv men både skabes og forsvares af folk, der deler disse værdier. De sidste 50 års erfaringer med omfattende asylmigration viser, at det ikke er tilfældet for en stor del af de nytilkomne.
Desværre bærer EU en stor del af ansvaret for denne udvikling. Fjernelsen af de indre grænser i EU kombineret med en mangelfuld kontrol af EU’s ydergrænser har gjort, at lande som Italien og Grækenland i vid udstrækning har fungeret som åbne døre til resten af unionen.
Liberal Alliance støtter helhjertet arbejdskraftens og borgernes frie bevægelighed internt i EU, der er til gavn for både virksomheder, velstand og innovation. Men forudsætningen for åbne indre grænser er en effektiv kontrol med unionens ydergrænser, som de hastigt stigende migranttal i Sydeuropa demonstrerer, ikke findes.
Det er hverken fornuftigt eller ansvarligt at fortsætte en politik, der både motiverer flygtninge og migranter til at risikere livet på Middelhavet og forværrer allerede omfattende integrationsproblemer.
Det er på tide at tage ansvaret for Europas grænser og migrationspolitik alvorligt.
Derfor foreslår vi følgende:
1. Effektiv grænsekontrol
Læs mere
2. Reform af Frontex.
Læs mere
3. Ingen økonomisk støtte til lande, der ikke respekterer statsborgerskabskonventioner.
Læs mere
4. Fælles modtagecentre i tredjelande.
Læs mere
5. En nødvendig reform af et defekt asylsystem.
Læs mere
EU har brug for en ansvarlig migrant- og asylpolitik
Det er på tide at tage ansvaret for Europas grænser og migrationspolitik alvorligt.
Læs udspillet


---

# Fremtidens hænder kommer ikke af sig selv | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/fremtidens-haender-kommer-ikke-af-sig-selv

Udspil om erhvervsakademier og professionshøjskoler
Fremtidens hænder kommer ikke af sig selv
Det er gået de færreste danskeres næse forbi, at vi mangler arbejdskraft i Danmark. Derfor har vi sat os for at gøre noget ved problemet. For hænderne kommer ikke af sig selv.
Læs udspillet
Scroll for mere
Det er gået de færreste danskeres næse forbi, at vi mangler arbejdskraft i Danmark.
Slår man op i tidens aviser, kan man læse det ene opråb fra arbejdskrafts-hungrende arbejdsgivere efter det andet, og overalt i samfundet bliver man som borger konfronteret med den skinbarlige sandhed, at vi mangler hænder.
På hospitalerne bliver operation efter operation aflyst, mens man i sit eget hjem sommetider må spejde langt efter en håndværker med en ledig tid, hvis noget er i udu.
Årsagerne er mange og komplekse, men de fleste af dem handler om uddannelse. Med den stigende akademisering af samfundet forestiller mange af nutidens unge sig nemlig end ikke at overveje en professions- eller erhvervsakademiuddannelse, og ofte bliver ikke-akademiske uddannelser betragtet som et andet-valg. Det er et kolossalt tab for samfundet og det enkelte individ.
For langt flere mennesker ville være bedre tjent med et meningsfyldt uddannelsesforløb, der førte til et vigtigt og værdigt job. Alligevel står uddannelsespladserne tomme, mens mængden af jobopslag vokser og vokser.
Derfor har vi i Liberal Alliance sat os for at gøre noget ved problemet. For hænderne kommer ikke af sig selv.
Vi foreslår følgende:
1. Flere erhvervsbaserede uddannelser.
Læs mere
2. Flere engelsksprogede studiepladser, hvor behovet er størst.
Læs mere
3. Fastholdelse af internationale studerende.
Læs mere
4. Sporskifte.
Læs mere
5. Krav om uddannede praktikvejledere på praktikstederne.
Læs mere
6. Styrket vejledning om mulighederne for videreuddannelse.
Læs mere
7. Flere midler til simulationer.
Læs mere
1. Flere erhvervsbaserede uddannelser.
En ekspertgruppe skal komme med bud på, hvordan vi kan skabe flere erhvervsbaserede uddannelser. På dem vil de studerende kunne arbejde parallelt med, at de uddanner sig – f.eks. i en model, hvor de arbejder to dage, har undervisning de to følgende dage og har studie-fordybelse den sidste dag.
Modellen er inspireret af den skolebaserede læreruddannelse, hvor teori og praksis ikke er delt op i praktikophold og studieperioder.
Derfor kan de unge hurtigt komme ud og anvende deres læring i praksis. Eftersom de studerende vil være i arbejde, vil SU’en være skiftet ud med løn under uddan-nelsen. Kombinationen af arbejde, løn og uddannelse vil ikke kun være positiv for arbejdsudbuddet – den vil forhåbentlig også gøre det mere attraktivt for flere at søge i den erhvervsfaglige retning i første omgang.
2. Flere engelsksprogede studiepladser, hvor behovet er størst.
Danmark er et lille land med stor knowhow og høj ekspertise. Det kommer dels fra den erfaring, som vi har opbygget i vores arbejdsstyrke, men det kommer også fra de gode uddannelsesmuligheder, vi har i Danmark.
Den kapacitet vil vi udnytte til at uddanne flere engelsktalende studerende udefra, så vi kan få flere dygtige og specialiserede mennesker ud og besætte de ledige stillinger. Det gælder særligt på STEM- og IT-området, hvor manglen på arbejdskraft er ekstraordinært stor.
3. Fastholdelse af internationale studerende.
Internationale studerende er guld værd for Danmark. Derfor vil vi undersøge, hvordan vi kan fastholde flere af dem, så vi kan iværksætte de tiltag, der virker. Det kan f.eks. være ved at styrke deres danskkundskaber under deres uddannelsesforløb, eller ved at de kommer i praktik i virksomheder i Danmark.
4. Sporskifte.
Mange gode erfaringer går tabt, når færdiguddannede bachelorer tager en ny uddannelse og skal starte fra nul. Derfor vil vi etablere sporskifte-uddannelser på særligt lærer-, socialrådgiver- og sygeplejerske-uddannelsen.
Formålet med sporskifteuddannelserne er, at de studerende kan få merit for en række fag og områder, som de i forvejen har godt kendskab til fra deres tidligere uddannelse, og de skal indrettes efter samme model, man har på pædagoguddannelsen i dag. Sporskifteuddannelsen på pædagoguddannelsen er selvbetalt, hvilket de nye sporskifteuddannelser på tilsvarende vis skal være.
5. Krav om uddannede praktikvejledere på praktikstederne.
Et praktikophold former og danner de studerende både fagligt og menneskeligt. Af den grund er det vigtigt, at de unge bliver klædt bedst muligt på til arbejdslivet, når de er i praktik. Vi foreslår derfor, at det fremover skal være et krav, at praktikvejlederne på praktikstederne er uddannede.
6. Styrket vejledning om mulighederne for videreuddannelse.
Mange med en erhvervsuddannelse tror, at de ikke kan videreuddanne sig efter endt uddannelse. Det er en skam, for muligheden eksisterer faktisk allerede i vid udstrækning, da en lang række erhvervsuddannelser er adgangsgivende til mange professions- og erhvervsakademiuddannelser. Derfor skal vi øge kendskabet til vores fantastiske uddannelsesmuligheder – f.eks. ved at styrke Studievalg Danmark, som bl.a. hjælper med at vejlede uddannelsessøgende. På denne måde kan vi få gavn af alles fulde kompetencer.
7. Flere midler til simulationer.
Det er svært at blive god til noget konkret, hvis man kun læser om det. Derfor vil vi afsætte flere midler til flere simulationer under uddannelser, så vi kan styrke overgangen mellem teori og praksis.
Udspil om erhvervsakademier og professionshøjskoler
Fremtidens hænder kommer ikke af sig selv
Det er gået de færreste danskeres næse forbi, at vi mangler arbejdskraft i Danmark. Derfor har vi sat os for at gøre noget ved problemet. For hænderne kommer ikke af sig selv.
Læs udspillet


---

# Danmark har brug for en bindende bureaukratilov | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/danmark-har-brug-for-en-bindende-bureaukratilov

Afbureaukratiseringsudspil
Danmark har brug for en bindende bureaukratilov
Afbureaukratisering må ikke længere blot være et valgslogan
Læs udspillet
Scroll for mere
Danmark er blevet et gennembureaukratiseret samfund.
De statslige regler breder sig over alt – og der er desværre ingen udsigt til forbedringer. Man tillader bureaukratiet at vokse år efter år, og ingen tager ordentligt fat om problemets rødder. Det ser vi lige nu konsekvenserne af.
Man ser konsekvenserne i den offentlige sektor, hvor der er sket en afkobling mellem de eksploderende udgifter og kvaliteten af tilbuddene til borgerne.
Man ser det i erhvervslivet, hvor den mest almindelige klage ikke længere er et højt skattetryk, men et højt tryk af papirer, skemaer og skabeloner fra det offentlige.
Og man ser det i en lovgivning, der i dag har et omfang, som gør det umuligt for borgeren at finde rundt i. Må man bygge et skur i sin have? Må man betale kokken til en fest, man holder, i kontanter? Må man flage med et udenlandsk flag? Svaret blæser i vinden. Vi har fået så mange regler og love, at de fleste af os bryder dem, helt uden at vide det.
Skiftende statsministre er gået til valg på, at der skulle ske et opgør med bureaukratiet. Det gælder også Mette Frederiksen, der blandt andet i valgkampen foreslog et regelstop, hvor man skulle fjerne en regel, hver gang man indførte én. På trods af valgløfterne fortsætter udviklingen i den forkerte retning.
Vi kan ikke længere tillade over for borgerne, at det fortsætter. Derfor foreslår Liberal Alliance, at vi vedtager en bindende bureaukratilov. Vi skylder danskerne at gøre livet bare lidt mindre besværligt.
LA foreslår, at vi på følgende områder indskriver i loven, at der skal være sket reduktioner i 2030:
1. Færre skal arbejde med administration i den offentlige sektor
Læs mere
2. Mindre lovgivning
Læs mere
3. Færre regler
Læs mere
4. De administrative byrder på virksomhederne skal ned
Læs mere
Liberal Alliance foreslår, at vi bruger tilgangen fra klimaloven, hvor vi nedfælder bindende mål i lovgivningen for reduktioner. Og vi foreslår, at man ligesom med klimaloven forpligter regeringen på:
1. Regeringen skal udpege en minister, som fx justitsministeren, til at være ansvarlig for arbejdet i medfør af loven.
Læs mere
2. Ministeren skal give en årlig status på arbejdet med de bindende afbureaukratiseringsmål samt en redegørelse for effekterne af den gennemførte politik.
Læs mere
3. I redegørelsen skal den ansvar-lige minister kunne vise, at de nationale afbureaukratiseringsmål nås – hvis ikke ministeren kan det, skal ministeren fremlægge initiativer, som kan bringe Danmark på linje med målsætningerne.
Læs mere
4. Ministeren skal udstyres med en handlepligt i forhold til at opnå målene.
Læs mere
5. En uafhængig vagthund i stil med Klimarådet skal trykprøve, om regeringen når målene og give Folketinget rådgivning til vejen til reduktioner i bureaukratiet.
Læs mere
Danmark har brug for en bindende bureaukratilov
Afbureaukratisering må ikke længere blot være et valgslogan
Læs mere


---

# Fritidsjobbet skal tilbage - den negative kurve skal knækkes | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/fritidsjobudspil

Fritidsjobudspil
Fritidsjobbet skal tilbage - den negative kurve skal knækkes
Færre unge tager i dag et fritidsjob, end de gjorde tidligere. Årsagerne er mange, men én ting er klart: Christiansborgs fornemmeste opgave er at undgå at stå i vejen for de unge, der gerne vil have et.
Scroll for mere
Hvem husker ikke følelsen af den første lønseddel?
Når man åbnede sit brev, sin e-Boks eller hvad end for en informationsteknologi, der var tilgængelig i netop sin ungdom, og kunne se frugterne af den første måneds arbejde.
Beløbet var nok ret så beskedent, men det var dine penge. Og du havde ikke fået dem foræret – du havde tjent dem. Det var ikke bare et tilfældigt beløb overført fra dine forældre eller bedsteforældre, som du fik for din blotte tilstedeværelse. Nej – for selvom det også føles dejligt at få penge, føles det endnu bedre at tjene dem.
I bagklogskabens lys kan vi nok alle se, at det ikke kun var pengene, det handlede om. Nej, det var dét, pengene symboliserede. Man kiggede på lønsedlen og kunne rette ryggen med stolthed over sin indsats. Over, at man tog ansvar for en række konkrete opgaver, man blev stillet.
Men i fremtiden vil der være flere, der ikke vil kunne nikke genkendende til det scenarie, vi lige har beskrevet. For udviklingen går kun én vej: Antallet af teenagere med fritidsjob rasler ned. Tal fra Danmarks Statistik viser, at blot 35,7 pct. af unge mellem 13 og 17 år havde et fritidsjob i 2022.
Selvom der er regionale forskelle, går det den forkerte vej. F.eks. havde 47 pct. i Ringkøbing-Skjern Kommune et fritidsjob, mens det kun var tilfældet for 28,3 pct. i Gentofte Kommune. Men det går tilbage i hele landet, selvom mange af os, der selv har haft et fritidsjob, kan se værdien i et fritidsjob for vores egne børn.
Det er svært at sige noget om, hvorfor det er blevet sådan. Skyldes det en forkælende forældregeneration? Er vi bare blevet så rige, at fritidsjobbet er blevet overflødiggjort? Eller er den stigende mistrivsel blevet en hæmsko for unge, der ellers ville have haft et fritidsjob?
Vi påstår ikke at kende svaret i Liberal Alliance. Vi ved ikke, hvad der helt præcist står i vejen for de unge.
Men vi vil rigtig gerne gøre vores for, at det i hvert fald ikke er politik, der står i vejen. Derfor skal vi luge ud i unødvendige regler og besværligt bureaukrati, så det bliver så let som overhovedet muligt for unge at få sig et fritidsjob.
Og for at gøre det, er der et akut behov for at få justeret lovgivningen på området.
Derfor foreslår Liberal Alliance:
1. Skattefri ungdom: Unge under 18 år skal ikke betale skat under deres personfradrag
2. Unge skal kunne udføre alle former for lettere arbejde, såfremt arbejdet er forsvarligt.
3. Unge skal kunne arbejde med ufarlige maskiner, så længe der er foretaget en konkret risikovurdering af opgaverne.
4. Regler for opsyn skal lempes.
5. Udvidelse af tidsrummet for, hvornår unge må arbejde.
6. Justering af dato for, hvornår undervisningspligten ophører.
1. Skattefri ungdom: Unge under 18 år skal ikke betale skat under deres personfradrag
I dag har unge under 18 år et personfradrag på 49.700 kr. – ligesom voksne. Det betyder, at de kan tjene dette beløb uden at skulle betale skat. Men desværre er beløbet ikke helt skattefrit. De unge betaler nemlig stadig arbejdsmarkedsbidrag på 8 pct.
Det synes vi er urimeligt, når de fleste unge har en timeløn på 60-70 kr. Ved at afskaffe arbejdsmarkedsbidraget for de første 49.700 kr. vil det blive mere attraktivt for flere unge under 18 år at tage et fritidsjob.
2. Unge skal kunne udføre alle former for lettere arbejde, såfremt arbejdet er forsvarligt.
Der er meget stramme regler for, hvad unge må beskæftige sig med. Vi mener, at unge under 18 år generelt skal kunne arbejde med alle former for lettere arbejde, hvis arbejdet er forsvarligt ift. den unges tryghed og sundhed. Det indebærer, at bilag 7 – der beskriver hvad unge, som er fyldt 13 år, må beskæftiges med – fjernes for de 15-17-årige.
Vores forslag vil indebære, at en 15-årig, der stadig går i folkeskole, eksempelvis får lov til at tømme flaskeautomaten, skrælle kartofler og tømme en opvaskemaskine i et køkken.
3. Unge skal kunne arbejde med ufarlige maskiner, så længe der er foretaget en konkret risikovurdering af opgaverne.
Der findes utallige arbejdsmiljøregler for, hvad unge under 18 år må arbejde med af tekniske hjælpemidler. F.eks. må 15-17-årige ikke sidde på en gulvvaskemaskine, der typisk har en max. hastighed på 5 km/t., selvom det er tilladt for dem at tage knallertkørekort som 15-årig.
Vi mener, at unge generelt skal kunne arbejde med alle maskiner, så længe, at der ikke er en sundhedsrisiko. Derfor foreslår vi at fjerne bilag 1 for 15-17-årige over de tekniske hjælpemidler, som unge ikke må arbejde med.
4. Regler for opsyn skal lempes.
I dag er det retfærdigvis sådan, at der skal være en person over 18 år til stede, når der er en ungarbejder på arbejde. Men det er også sådan, at unge under 18 år være under fysisk opsyn af en person over 18 år, når de er på arbejde. I Liberal Alliance synes vi, at der er tale om overbeskyttelse, når vi ikke vil lade vores unge ude af syne. Vi mener ikke, at unge konstant bør være under opsyn. I stedet bør det præciseres, at der skal være en person over 18 år til rådighed på arbejdspladsen i tilfælde af, at den unge har brug for hjælp.
5. Udvidelse af tidsrummet for, hvornår unge må arbejde.
I dag må unge under 18 år arbejde i tidsrummet kl. 06-20. Dette tidsrum mener vi godt kunne udvides, så unge kan få lov at arbejde lidt længere ud på aftenen. Vi foreslår derfor, at 15-17-årige, der ikke er undervisningspligtige, skal kunne arbejde i tidsrummet fra kl. 06:00 til kl. 22:00.
6. Justering af dato for, hvornår undervisningspligten ophører.
I dag er en ung, der netop er gået ud af folkeskolen, omfattet af strengere regler for arbejde indtil den 31. juli, hvor den unge ikke længere er undervisningspligtig. Hvis datoen falder tidligere, vil den unge være omfattet af lempeligere regler, når de arbejder i sommerferien.


---

# Fem liberale principper for ældrepolitik | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/fem-liberale-principper-for-aeldrepolitik

Udspil
Fem liberale principper for ældrepolitik
Vi vil gennemføre en grundlæggende reform af ældreplejen i Danmark.
Download udspillet
Scroll for mere
I Liberal Alliance vil vi gennemføre en grundlæggende reform af ældreplejen i Danmark. Vores forslag bygger på fem principper, som vi forhandler ud fra, når regeringen inviterer til forhandlinger om nytænkning af ældreplejen:
1. De offentlige plejehjem skal frigøres fra kommunen
Læs mere
2. Alle ældre skal kunne fravælge det offentlige tilbud
Læs mere
3. Konkurrence på lige vilkår
Læs mere
4. Bureaukratiet skal nedbringes
Læs mere
5. Ældre skal kunne tilkøbe ydelser
Læs mere
Fem liberale principper for ældrepolitik
Vi vil gennemføre en grundlæggende reform af ældreplejen i Danmark.
Download udspillet
Læs mere
om vores ældrepolitik:
Læs mere
Ældre


---

# En skole, hvor børnene lærer noget mere | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/en-skole-hvor-boernene-laerer-noget-mere

Udspil
En skole, hvor børnene lærer noget mere
Større ambitioner: Sæt folkeskolen helt fri
Download udspillet
Scroll for mere
Vores vision er klar: Vi vil grundlæggende ændre folkeskolen, så vi for alvor giver den de frie rammer, som den har brug for. Og vi vil ikke gøre det halvt.
Derfor vil vi gennemføre følgende initiativer:
1. Ny organisationsmodel – selvejende skoler
Læs mere
2. Højere faglighed og mindre regulering
Læs mere
3. Færre børn og unge med ondt i livet
Læs mere
4. Dygtigere lærere
Læs mere
5. Større fokus på mulighederne efter 9. klasse
Læs mere
En skole, hvor børnene lærer noget mere
Større ambitioner: Sæt folkeskolen helt fri
Download udspillet


---

# Det hele handler om dig | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/det-hele-handler-om-dig

Udspil
Det hele handler om dig
Stærkere patientrettigheder i sundhedsvæsnet
Download udspillet
Scroll for mere
Alt for meget af den førte sundhedspolitik i Danmark glemmer at have fokus på det vigtigste: dig som patient.
Derfor vil vi gennemføre følgende initiativer:
1. Du skal kende dine rettigheder - en samlet patientrettighedslov
Læs mere
2. Du skal have klar besked - bedre og uafhængig rådgivning af patienter
Læs mere
3. Du skal have frit valg fra dag 1
Læs mere
4. Din behandlingsgaranti skal også gælde fertilitetsbehandling
Læs mere
5. Du skal ikke være kastebold i systemet
Læs mere
6. Dine rettigheder skal også styrkes i psykiatrien
Læs mere
Det hele handler om dig
Stærkere patientrettigheder i sundhedsvæsnet
Download udspillet


---

# Iværksætterudspil - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/ivaerksaetterudspil

Iværksætterudspil
For få virksomheder vokser sig store i Danmark
Download PDF
Scroll for mere
I Danmark har vi et stort problem. I de sidste 30 år har kun to nye virksomheder med over 1.000 danske medarbejdere set dagens lys. Den ene af Netcompany, der blev børsnoteret på Nasdaq København i 2018, og den anden er Fitness World, som i 2021 planlagde en børsnotering, men blev solgt i stedet.
Ingen af de 11 danske unicorns stiftet i dette årtusinde har skabt over 1.000 danske arbejdspladser. Faktisk har den nok mest værdifulde danske unicorn, Unity, med knap 8.000 globale arbejdspladser, kun skabt 335 arbejdspladser i Danmark.
Vi har i Danmark meget få børsnoteringer, og kun 7,6 % af al nordisk venture- og børskapital i 2021 tilfaldt danske virksomheder. Svenske virksomheder fik til gengæld 60 %. Det er 1,5 gange af Danmark, Norge og Finland tilsammen!
De otte mest værdifulde danske virksomheder (ifølge Forbes 2000) er 103 år gamle i gennemsnit.
Det er ikke bare et problem for virksomhederne selv. Det er også et problem for Danmark, som går glip af en masse fremgang, virkelyst og i sidste ende også velstand. Flere danskere fortjener at få andel i den fantastiske følelse, det er at have ansvar – også for virksomheder.
Når vi skal forklare, hvad der er galt med den danske vækstmotor, ser vi fire store hoved- problemer.
De 4 problemer Liberal Alliance vil løse:
Problem 1: For mange virksomheder forlader Danmark:
Der er blevet skabt en række store, nye virksomheder i Danmark, men de er næsten alle flyttet til udlandet.
Problem 2: For få danskere ejer iværksættervirksomheder:
Mange danskere har en stor del af deres opsparing i mursten og i pensionsselskaber, som investerer i store, gamle virksomheder. Det betyder, at alt for få danskere har et medejerskab i en enorm del af værdiskabelsen og væksten i Danmark.
Problem 3: Danmark holder talenterne ude:
I Folketingets konkurrence om at fremstå strammest på udlændingepolitikken og lukke landet for enhver udlænding, er det som om, man slet ikke fatter, at der foregår en intens international konkurrence om de klogeste hænder og hoveder.
Problem 4: Staten spænder ben:
Staten er dybt afhængig af en dynamisk privat sektor, som skaber vækst og velstand.


---

# Retssikkerhedsudspil | Åbenhed, tillid & retfærdighed | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/retssikkerhedsudspil

Retssikkerhedsudspil
Åbenhed, tillid & retfærdighed
Download PDF
Scroll for mere
Retssikkerhed er grundlaget for enhver retsstat. At sikre borgernes retssikkerhed betyder, at borgerne skal kunne gennemskue den lovgivning, som gælder i samfundet, og at borgeren har visse rettigheder, som ikke må krænkes af magthavere og myndigheder. Borgerne skal kort sagt kunne forvente en ordentlig og fair behandling.
I samfund uden retssikkerhed gælder der til gengæld helt andre spilleregler: Her bliver borgerne udsat for vilkårlig lovgivning og kan ikke vide sig sikre på, at deres rettigheder er beskyttet. Det betyder dårligere vilkår for både borgere og virksomheder og gør samfundet mindre robust og fattigere.
Retssikkerheden er derfor helt fundamental for, at samfundet kan fungere og skabe de bedste rammer for, at borgerne kan leve et godt og trygt liv, hvor deres rettigheder ikke bliver krænket.
Men danskernes retssikkerhed har ikke haft det værre i mange årtier. Det er ikke noget, der er startet med Mette Frederiksens regering, men hendes regering har alligevel udmærket sig ved en historisk stor foragt for danskernes retssikkerhed, og der bliver meget at rydde op. Det betragter vi som en bunden opgave for et nyt, borgerligt flertal.
Vores ønsker om at styrke danskernes retssikkerhed bygger på tre kernedanske værdier: Åbenhed, tillid og retfærdighed.
Åbenhed, fordi borgerne i et folkestyre naturligvis kan forvente, at magthavere og myndigheder varetager deres ansvar på en gennemskuelig måde – de burde jo ikke have noget at skjule.
Tillid, fordi magthavere og myndigheder ikke er sat i verden for at kontrollere borgerne, men for at tjene dem.
Retfærdighed, fordi mennesket er vigtigere end systemet, og magthavere og myndigheders beslutninger skal tages på et fair grundlag, samtidig med, at borgerne skal have bedre muligheder for at efterprøve dem.
Liberal Alliance vil
1. Fjerne straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf.
2. Rulle stramningerne i offentlighedsloven tilbage.
3. Indføre et Offentlighedsnævn, som kan give bøder til myndigheder og ministerier, der ikke overholder reglerne om aktindsigt.
4. Indføre en arkiveringspligt for alle offentlige myndigheder for al intern og ekstern kommunikation.
5. Reformere politiloven, så det bliver tydeligt, at enhver politiforretning skal ske med respekt for borgernes rettigheder.
6. Indføre en bodsordning, så kommunerne skal betale en bod til borgerne, hvis kommunerne groft tilsidesætter deres pligter.
7. Pålægge kommunerne at registrere og offentliggøre deres sagsbehandlingstider, og give Ankestyrelsen mulighed for at tildele kommunerne en bod, som skal betales til de borgere, der oplever urimeligt lange sagsbehandlingstider.
8. Ændre logningsbekendtgørelsen, så teleselskaberne kun skal logge data, når politiet eller PET har en rimelig formodning om, at en person kan få en straf på seks års fængsel eller mere.
9. Ændre retssikkerhedsloven, så der som udgangspunkt skal indhentes en dommerkendelse, før offentlige myndigheder kan få adgang til privat ejendom.


---

# Klimaplan - En grønnere fremtid | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/klimaplan

KLIMAUDSPIL
En grøn fremtid
- helt uden skræmmebilleder
Download PDF-fil her
Scroll for mere
Et klimaudspil renset for symbolpolitik
Danmark skal være helt i front. Vi skal skabe de grønne løsninger, som hele verden ikke blot roser, men efterligner. Vi skal i langt højere grad tænke internationalt udsyn ind i dansk klimapolitik, for atmosfæren er ligeglad med, om CO2’en kommer fra Danmark eller Kina.
Med en klimapolitisk strategi renset for symbolpolitik bliver fremtiden både grøn og god – og den politik kan føres uden at skræmme vores børn.
Liberal Alliances initiativer
100 procents reduktion gennem internationalt udsyn
Kloge skatter og afgifter
Turbo på elektrificeringen af Danmark
17-dobling af dansk havvind
Danmark skal være nukleart foregangsland
Teknologi skal være drivkraft
Læs vores klimaudspil her
Kontakt kan ske via pressechef Peter Bollerup.
Mail: peter.bollerup@ft.dk
Tlf.: +45 61 62 39 72


---

# Velfærdskonto - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/velfaerdskonto

Udspil
Velfærdskonto
Borgeren skal selv bestemme over sin velfærd
Scroll for mere
Den offentlige sektor kan ikke følge med borgernes stigende forventninger til velfærden. Det skyldes delvist, at man har haft en for lav produktivitetsudvikling i den offentlige sektor. Men det skyldes også, at forventningerne til velfærden med rette vokser meget hurtigt, når resten af samfundet udvikler sig. Det kan hverken røde eller blå regeringer løse ved at bruge flere penge i den offentlige sektor. Heldigvis er der en anden vej frem.
I Liberal Alliance mener vi, at borgerne i større grad skal kunne bestemme over deres velfærd. Det er godt med offentlige udbud og frit-valgs-ordninger, hvor man forsørger at skabe en kunstig konkurrence om at levere offentlige ydelser. Men man når aldrig op på siden af den fleksibilitet og konkurrence man får, når borgeren med egne penge i hånden er indkøber. Først der slipper man konkurrencen fuldstændig fri til gavn for den, der har brug for velfærden.
Liberal Alliance foreslår, at alle danske skal privat kunne indbetale op til 500 kr. om måneden til en velfærdskonto. Indbetalinger til kontoen og afkast beskattes på samme vilkår som pensionsopsparing. Ordningen skal kunne bruges til at købe private velfærdsydelser, når man er gået på pension, som ekstra hjemmehjælp, rengøring og lignende. Udbetaling fra kontoen til køb af velfærdsydelser skal være skattefri. Ønsker man ikke på pensionstidspunktet at gøre brug af velfærdskontoen, kan den konverteres til en almindelig ratepension, som beskattes efter sædvanlige vilkår.
Ved fuld indbetaling i et arbejdsliv på 40 år og med en beskeden real-forrentning på 3 % af de indbetalte midler, vil man have 465.000 kroner til som pensionist til selv at vælge sin velfærd.
Samtidigt foreslår vi, at private sygeforsikringer og sundheds-forsikringer skal stilles mere attraktivt end i dag. Vi foreslår, at give fuld fradragsret til indbetalinger til private sundheds- eller sygeforsikringer, som fx indbetalinger til Sygesikring Danmark, Trygs nye omsorgsforsikring eller arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer. Fradraget skal gælde forsikringer, som giver adgang til behandlinger, pleje eller medicin, men ikke ulykkesforsikring som udbetaler kontante beløb.
Det skal ikke straffes skattemæssigt, hvis man tager vare på sig selv. Og man må også regne med, at det har en aflastende effekt på det offentlige betalte sundhedssystem, når folk bruger deres sundhedsforsikringer til at få behandlinger hos private udbydere.
Liberal Alliance foreslår:
Alle danskere skal kunne indbetale til en velfærdskonto
Præmien til privat sygesikring skal give fuld fradragsret.
Finansiering
Tiltagene vil tilsammen koste ca. 8 mia. kr. fordelt på ca. 6 mia. kr. til oprettelse af velfærdskonto, omkring 2 mia. kr. på at gøre forsikringspræmier på sundheds- og sygeforsikringer fradragsberettiget. Vi finansierer dette inden for rammerne af vores kommende 2035-plan.
Download PDF-fil her


---

# FriPension - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/pension-politik

FriPension
Frihed til at planlægge sin pension
Scroll for mere
Vi vil give danskerne mere frihed til at tage ansvar for deres livs efterår i stedet for at gøre danskerne mere afhængige af staten. FriPension skal være skattefri i begge ender,
Alex VanopslaghFormand, Liberal Alliance
FriPension
Liberal Alliance vil indføre en ny konto kaldet FriPension, hvor arbejdende danskere kan indbetale 675 kroner hver måned – som de aldrig skal betale skat af – til at give mulighed for selv at spare op til tidligere pension.
Det foreslår Liberal Alliance i sit udspil ”FriPension – Frihed til at planlægge sin pension.”
”Vi vil give danskerne mere frihed til at tage ansvar for deres livs efterår i stedet for at gøre danskerne mere afhængige af staten. FriPension skal være skattefri i begge ender,”
– Alex Vanopslagh, formand for Liberal Alliance.
Frihed til at tage ansvar
Alle danskere i arbejde kan sætte 675 kroner ind om måneden på deres FriPension-konto. De skal hverken beskattes ved indbetaling eller udbetaling.
Hvis man indbetaler til FriPension hver måned i hele sit arbejdsliv, vil man efter 40 år have en opsparing på 600.000 kr., hvis der forudsættes et moderat afkast på 3 pct. årligt på den løbende opsparing.
Med 600.000 kr. kan man gå på pension næsten 5 år før, man kan få udbetalt folkepension, fordi beløbet svarer til næsten 5 års udbetaling af folkepension, pensionstillæg og ældrecheck efter skat.
Hvis man ikke ønsker at gå tidligere på pension, skal pengene i stedet kunne udbetales som et engangsbeløb, når man går på pension, eller som en løbende månedlig udbetaling til at forsøde pensionisttilværelsen med.
Mere frihed og fleksibilitet
Det er decideret uretfærdigt, at man skal tilhøre bestemte partiers kernevælgere for at få udsigt til en hjælpende hånd. Vores forslag gælder alle danskere i arbejde – uanset hvem de stemmer på”, – Alex Vanopslagh.
Liberal Alliances forslag er tiltænkt alle der selv ønsker at bestemme, eller blot har et ønske om at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet lidt tidligere end andre. Det skal der være plads og frihed til, mener vi. Liberal Alliances forslag øger fleksibiliteten for alle på arbejdsmarkedet.
Finansiering
FriPension er fuldt finansieret i vores 2035-plan, som du kan læse her.
Herunder kan du læse hele Liberal alliances udspil om “FriPension”.
FriPension udspil


---

# Alex Vanopslagh | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politikere/alex-vanopslagh

Folketingsmedlem
Alex Vanopslagh
Partileder
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg ved ikke, om man kan sige, at jeg altid har været liberal. Eller om jeg kunne være blevet så mange andre ting.
Jeg synes, at mine forældre har opdraget mig med liberale værdier; hvis jeg fx. ville have mig noget nyt mærkevaretøj eller en mobiltelefon, måtte jeg selv tjene pengene til dem – men mine forældre er ikke liberale. Man kan være påvirket af alle mulige ting i sit liv, som former éns holdninger til tingene. Og vi mennesker har nok også en tendens til at fortolke vores egne oplevelser på en måde, der bekræfter vores verdensbillede.
Derfor synes jeg, det er mindre spændende at fortælle om mig, og mere spændende at fortælle om, hvad jeg mener.
Så derfor vil jeg fortælle dig lidt om, hvad liberalisme er for mig, og hvorfor jeg mener, at liberale værdier er det bedste fundament under et godt samfund.
Jeg er liberal, fordi jeg tror på, at kernen i et godt samfund er ét, hvor borgerne tager ansvar for deres egen tilværelse og for deres omverden – og at friheden er den bedste forudsætning for at tage ansvar. Frihed og ansvar, dét er nøglen!
N.F.S. Grundtvig, dansk liberalismes åndelige fader, har udtrykt det klart:
At være en del af samfundet – en del af et folk og et fædreland – indebærer, at den enkelte påtager sig et ansvar for det fælles bedste. Det kræver frihed for den enkelte til at påtage sig det ansvar.
Frie borgeres forpligtende fællesskaber er den ubetinget stærkeste kraft, der kan eksistere i et samfund. De fællesskaber, der bindes af indre bånd – næstekærlighed og en følelse af ansvar -, vil altid overgå dem, der er bundet af ydre bånd – af statens og af fremmede magter.
Udvalg og ordførerskaber
Udvalgsposter
Stedfortræder i:
Det Udenrigspolitiske Nævn
Om Alex Vanopslagh
Alex Vanopslagh er folketingsmedlem og partileder for Liberal Alliance. Han er søn af Anni Sørensen og slagteren Samuel Vanopslagh og voksede op i Struer. Alex har været en del af Liberal Alliance siden 2011 hvor han meldte sig ind i Liberal Alliances Ungdom (LAU). Han blev i 2014 formand for samme organisation og på bare to år som formand for LAU formåede han at fordoble medlemstallet.
I 2016 blev Alex færdiguddannet som kandidat i statskundskab fra Københavns Universitet og vandt samme år DM i debat på Folkemødet. Han arbejdede sideløbende som public affairs-konsulent i GRACE PA og blev ved kommunalvalget i 2017 valgt til Borgerrepræsentationen i København.
Ved folketingsvalget i 2019 blev Alex valgt i Vestjyllands storkreds. Kort efter overtog han tidligere udenrigsminister Anders Samuelsens post som partileder for Liberal Alliance. Ved folketingvalget i 2022 førte Alex partiet til sit hidtil bedste resultat – 7,9 % og 14 mandater.
Alex stiller op i Østjyllands storkreds.


---

# Sólbjørg Jakobsen | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/solbjoerg-jakobsen

Folketingsmedlem
Sólbjørg Jakobsen
Politisk ordfører
Familieordfører
Ligestillingsordfører
Færøerne-ordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Nogle vokser op i et hjem præget af politisk debat, hvilket tænder gnisten i dem. Andre har måske en inspirerende samfundsfagslærer som åbner sindet for det politiske univers. Nogle har dog en lidt længere vej – det havde jeg i hvert fald. Politik fyldte ingenting i mit færøske barndomshjem og det var cirka det kedeligste jeg lagde øre til i skolen.
Jeg ænsede aldrig, at min kerne var spækket med liberale værdier!
Det var tanker og værdier såsom min stræben efter at gøre mig umage – uanset om det var skole, gymnastik eller noget 3., der havde fanget min interesse. Mit ønske om at gøre det rigtige, både for mig selv og andre. At sætte en ære i at forsørge mig selv og min familie. Med glæde give en hjælpende hånd til dem jeg kunne hjælpe. Taknemlighed, når mine egne evner ikke var nok og jeg selv var på den modtagende ende af den hjælpende hånd.
Som 19-årig flyttede jeg til Nordjylland. En pigedrøm blev opfyldt og jeg boede endelig i Aalborg. Det nordjyske folkefærd minder meget om det færøske, men landet og mulighederne er bare større end i det lille nordatlantiske ø-samfund. Jeg kunne således føle mig hjemme og omringet spændende udfordringer.
Men selvom menneskerne omkring mig var præget af samme værdier som jeg var opvokset med, så var der noget galt – og det havde det til dels også været på Færøerne, jeg havde bare ikke ænset det.
Jo ældre jeg blev og jo længere jeg dykkede ned i tunge lovsamlinger, voksede frustrationen og kritikken, som en levende sten i skoen. Det var en samfundskritik jeg havde svært ved at definere i begyndelsen. Jeg troede først, at det var forskellene imellem det færøske og danske samfund jeg lagde mærke til – men det kunne jeg heller ikke helt få til at hænge sammen, da kritikken i mange tilfælde gjorde sig gældende for begge samfund.
Den politiske interesse var vækket.
Efter 5 år på skolebænken i Aalborg Øst, kom jeg ud i arbejdslivet og blev en del af ”fællesskabets-hjælpende-hånd”. Jeg mødte et hav af forskellige skæbner, som på forskellig vis havde ført mennesker ind i systemjunglen. Mit perspektiv blev beriget gevaldigt af at være vidne til så mange livsforløb – men selvom det var et givende arbejde at hjælpe mange mennesker, så var jeg også vidne til et forfejlet system.
Interessen for politik blev til brændstof til at gøre en forskel. Jeg satte mig for, at jeg ville bidrage til et mere liberalt samfund.
Det er en fornøjelse og ære at arbejde for et mere frit samfund. Et samfund, hvor vi stræber os på at gøre det rigtige. Sætter en ære i at forsørge os selv og vores egne. Med glæde hjælper hinanden.
Et samfund hvor staten er mindre og den personlige frihed og ansvar er større.
Det er også med et smil på læben, at jeg reflekterer over, at jeg faktisk kæmper for de værdier jeg har kendt og elsket hele mit liv – men bare skulle bruge lidt tid på at definere.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Politisk ordfører
Familieordfører
Færøerneordfører
Ligestillingsordfører
Udvalgsposter
Beskæftigelsesudvalget (BEU)
Færøudvalget (FÆU)
Ligestillingsudvalget (LIU)
OSCE’s Parlamentariske Forsamling
Grønlandudvalget (GRA) – 2. ordfører
Retsudvalget (REU) – 2. ordfører
OSCEs Parlamentariske Forsamling
Retsudvalget
Skatteudvalget
Stedfortræder i:
Nordisk Råd
Afspil video
Om Sólbjørg Jakobsen
Sólbjørg Jakobsen er folketingsmedlem for Liberal Alliance og stiller op i Nordjyllands storkreds.
Som barn voksede hun op blandt Færøernes friske vind og hårdtarbejdende folk.
I dag kæmper hun for at blive et friskt pust i Danmark, hvor hun mener, at alt for lidt er overladt til borgerne, og alt for meget er styret af staten.
Sólbjørg Jakobsen blev valgt til Folketinget i 2022.
Sólbjørg er bosat i Vestbjerg med sin forlovede, Niklas, og børnene Sarita og Liam.


---

# Ole Birk Olesen | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politikere/ole-birk-olesen

Folketingsmedlem
Ole Birk Olesen
Gruppeformand
Finansordfører
Naturordfører
Luk video
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Frihed er noget, vi giver hinanden. Det er en aftale mellem os om, at vi lever i fred og fordragelighed med hinanden, uden at Jensen bilder sig ind, at han skal bestemme, hvad Hansen skal gøre med sit liv.
Frihed er en central politisk værdi for alle os, der kalder os liberale. Der er så mange politiske prioriteter, man kan have i denne verden, men uden frihed er de andre intet værd. Jeg vil hverken bytte friheden for tryghed eller for orden, selvom jeg gerne vil have begge dele og ikke mener, at frihed står i modsætning til tryghed og orden, tværtimod. Når politiske magthavere stiller sig op og lover tryghed og orden, hvis bare vi vil afgive vores frihed, siger jeg nej. Jeg tror ikke på, at ufrihed skaber tryghed og orden.
Der findes folk, som ikke kalder sig liberale, som påstår, at de skam også er for frihed, men jeg kan ikke høre det på dem.
Autoritære mennesker langt til ”højre”, som især findes i udlandet, vil acceptere friheden til at leve, som vi altid har gjort, men de vil ofte ikke acceptere friheden til at leve på nye måder. Forstokkede imamer i Iran hænger homoseksuelle i kraner, på Færøerne må kvinder, som bliver gravide ved et uheld, ikke skille sig af med graviditeten, og i USA er store religiøse grupper imod, at deres børn har frihed til at lære, hvad vi ved om universets og plante- og dyrearters skabelse.
Herhjemme har vi autoritære venstreorienterede, som godt nok gerne tillader folk at bryde med samfundets mest udbredte sociale og kulturelle normer, men ikke kan acceptere folks ret til at beholde de penge, de tjener, eller de virksomheder de stifter. ”Lev som du vil! Men de penge, som det koster at leve, beholder vi en meget stor del af, så du kun har råd til at leve på de måder, som det offentlige giver tilskud til,” er deres princip. Det er ikke frihed.
Det handler om frihed, men det handler også om, at et samfund kun kan udvikle sig i nye og mere positive retninger, hvis vi tillader hinanden at eksperimentere med andre måder at være sig selv på, være sammen med andre på, få idéer på, tjene penge på, skabe nye produktioner på. Ofte finder vi ud af, at eksperimenterne førte til fiasko. Så behøver andre ikke at efterabe! Men af og til opdager folk nye måder at indrette sig på, som er bedre end de gamle måder, og så kan alle andre lade sig inspirere, og de nye måder kan vinde udbredelse, og vi får det alle bedre! Kulturel og økonomisk evolution gennem frihed.
Samfund, hvor folk kan leve frit, har mest menneskelig værdighed, flest fremskridt og mest velstand.
Derfor er jeg liberal.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Finansordfører
Naturordfører
Udvalgsposter
Udvalget for Forretningsordenen
Udvalget for Valgs Prøvelse
Finansudvalget (FIU)
Granskningsudvalget (GRU) – Formand
Underudvalget under Udvalget for Forretningsordenen (UFF)
Om Ole Birk Olesen
Ole Birk Olesen er folketingsmedlem og gruppeformand for Liberal Alliance. Han er søn af Nis Olesen og Margit Olesen og gift med fotografen Sif Meincke. Ole blev i 1999 færdiguddannet som journalist fra Danmarks Journalisthøjskole og blev efterfølgende ansat som politisk journalist på Ekstra Bladet. Herefter skiftede han til Berlingske Tidende, og i 2007 blev han ansvarshavende redaktør på den borgerlige netavis 180Grader.
Ved siden af sin journalistiske karriere har Ole i en årrække været en markant stemme i den offentlige debat. I 2007 udkom hans debatbog Taberfabrikken, hvor han italesætter nogle af de negative konsekvenser, som den danske velfærdsstat har for bl.a. familier, kriminalitet og økonomien. Og han skriver jævnligt debatindlæg i aviser som Berlingske og deltager som debattør i diverse tv-programmer.
Oles politiske karriere begyndte i 2010, da han blev folketingskandidat for Liberal Alliance. I 2011 blev han valgt til Folketinget i Østjyllands storkreds, hvor han også blev genvalgt ved valgene i 2015 og 2019. Da Liberal Alliance i november 2016 blev en del af VLAK-regeringen, blev Ole transport-, bygnings- og boligminister. Som minister gjorde Ole det bl.a. muligt for fjernbusser at konkurrere med DSB på strækninger under 75 km; gennemførte en aftale om udbud og automatisering af S-tog; og fik igangsat byggeri af fast forbindelse til Femern Bælt.
Ole er i dag gruppeformand i partiet. Han stiller op i Københavns storkreds.


---

# Lars-Christian Brask | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/lars-christian-brask

Folketingsmedlem
Lars-Christian Brask
Udenrigsordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Frie mennesker lever bedst, fordi de selv kan vælge, hvad det gode liv er for netop dem. Derfor vil jeg et samfund, hvor frihed er vores fælles udgangspunkt.
Jeg tror på, at man i et godt samfund har så stor tillid til befolkningen, at man lader folk selv afgøre, hvordan de vil leve deres liv. Ikke kun fordi, man i et godt samfund ikke bør diktere, hvordan andre skal leve, men også fordi, friheden er afgørende for vores vækst og fremdrift.
Friheden kan nemlig give os et hav af fantastiske muligheder, og hvad end man griber en mulighed i sit private eller professionelle liv, så bidrager man til den fremdrift og vækst, vi har brug for. Den slags skal man selvfølgelig belønnes retfærdigt for. Hvad end man tager et job, en uddannelse eller en tørn som frivillig i den lokale fodboldklub, så har man nemlig gjort noget for sig selv og sine omgivelser, der kommer alle til gode. Man har taget ansvar.
Mens friheden giver os mulighederne, så giver ansvaret os en række sunde forpligtelser over for vores omverden. Og det er i samspillet mellem frihed og ansvar, jeg kan se fundamentet til det ideelle samfund.
I mit ideelle samfund tror vi på, at alle kan bidrage med noget – og vi hjælper dem med at få det bedste frem i dem selv. For det er dér, magien opstår. Frie og ansvarsfulde mennesker er nemlig ikke kun dét. De er også omsorgsfulde, innovative, ordentlige og risikovillige. De gør noget for sammenhængskraften i det ideelle samfund, som man ikke kan tvinge sig til med alverdens regler og love. Selv hvis de træder ved siden af, så tager de ejerskab over de konsekvenser, der følger af at have misbrugt sin frihed. De ved med andre ord, at friheden er en luksus, der er betinget af ansvaret. En luksus, man skal huske at pleje og kæmpe for. Den er nemlig meget værd.
I det ideelle samfund med frihed og ansvar respekterer vi hinanden på en måde, andre samfund kun kan misunde os. Vi fremmer friheden til forskellighed og kræver ikke, at andre lever, som vi selv lever. Vi sameksisterer fredeligt, mens vi misundelsesfrit lader hinanden vokse og hylder dem, der gør en forskel i det store og det små. For de har netop gjort det, vi har skabt det ideelle samfund for: De har gjort brug af deres frie muligheder og taget ansvar for deres omgivelser.
Sådan ser det ideelle samfund ud for mig – og derfor er jeg liberal.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Udenrigsordfører
Udvalgsposter
Det Udenrigspolitiske Nævn
Nordisk Råd – Ordfører og formand
Udenrigsudvalget (URU)
Erhvervsudvalget ERU) – 3. ordfører indtil andet besluttes i den ny samling
Transportudvalget (TRU) – 2. ordfører
Afspil video
Om Lars-Christian Brask
Lars-Christian Brask er født på Gotland, Sverige, af danske forældre; Ole og Jette Brask i 1963. Ole var direktør og selvstændig. Jette var personlig assistent i både det private og i det offentlige. Lars-Christian er fra 2022 valgt til Folketinget og stiller op i Sjællands storkreds.
Uddannelse og karriere
Lars-Christian har i kortere tid boet i Kolding, Silkeborg, København, New York og San Francisco. Det meste af sin tid har han boet i London (15 år) og i Roskilde, hvor han gik i folkeskole, gymnasium (matematisk-biologisk) samt på handelsgymnasium (engelsk, økonomi og jura). Lars-Christian nåede at fuldføre HD 1. del og havde næsten afsluttet HD 2. del (Udenrigshandel) før han flyttede til London i 1990.
Lars-Christian har i 30 år været rådgiver for nogle af verdens største investorer og virksomheder. I dag er han investor, rådgiver, bestyrelsesformand og coach for ejere, direktører samt små og mellemstore virksomheder, der:
bygger skoler, hospitaler, boliger og institutioner
forsker og laver bæredygtige løsninger, genanvendelse og rent grundvand
udvikler ny medicin og teknologi
uddanner til bestyrelse og ledelse
informerer og guider om psykisk sundhed hos unge
arbejder med økologi og økologiske fødevarer
Lars-Christian har uddannet næsten 3.000 til bestyrelseshvervet i Board Company og har selv siddet i 60+ bestyrelser i Norge, Sverige, Danmark og England. Han har desuden været bankdirektør i en række store banker og har ligeledes drevet egen investeringsbank i London med flere succesfulde og prisbelønnede virksomheder i sport, økologiske fødevarer, restauration, sundhed og IT.


---

# Katrine Daugaard | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/katrine-daugaard

Folketingsmedlem
Katrine Daugaard
Socialordfører
Kulturordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg har ikke altid været bevidst om, at jeg er liberal. Men jeg har altid følt mig i opposition til det miljø, jeg voksede op i. Først i mit tidlige voksenliv opdagede jeg, at den følelse af at være i opposition i virkeligheden var et udtryk for min egen liberalisme.
Jeg voksede op i et meget venstreorienteret miljø med to flippede forældre. Kort efter min fødsel besluttede de at flytte fra Nørrebro til en pløjemark ti kilometer uden for Faaborg. Så det gjorde vi – mine forældre og dengang etårige mig.
Den idealistiske livsstil og drømmen om det enkle, selvforsørgende liv blev dog aldrig til mere end et ideal udtænkt i en Nørrebrolejlighed. Mine forældre blev nemlig skilt allerede da jeg var tre år gammel. Efter deres skilsmisse voksede jeg op i hos min far på Sydfyn. Hverdagen var fuld af speltboller, friskole, musik og grænsesøgende adfærd.
Jeg har altid følt mig i opposition til alt det, jeg voksede op i. Der var for langt fra det, der blev sagt, til det, der blev gjort. Der blev prædiket solidaritet og fællesskab, men hverdagen gik for de fleste ud på, hvordan man kunne undgå at betale skat. Tingene hang ikke sammen i mit hoved.
Jeg havde også en stor frihedstrang. Som mange andre liberale, var jeg nok lidt en Rasmus Modsat. Da jeg begyndte på den konservatorieforberedende skole, MGK, deltog jeg i Melodi Grand Prix. Da jeg gik på musikkonservatoriet sang pop og dansktop – ikke jazz. Det var præcis det modsatte af det, de andre synes var cool.
Min frihedstrang og smårebelske tendenser blev omsat til et politisk formål i 2010. Jeg havde jeg lige født mit andet barn, og fra barselssengen så jeg Anders Samuelsen tone frem på mit TV. Jeg kan tydeligt huske den fornemmelse jeg sad med: Endelig kom et parti, som turde tænke anderledes. Jeg oplevede med det samme et parti, der talte til mit verdenssyn.
Før den dag i barselssengen var mit liberale verdenssyn ikke noget, jeg tydeligt havde artikuleret for mig selv. Men pludselig stod det klart, og jeg meldte mig ind i Liberal Alliance dér. Helt konkret var det socialpolitikken og retsprincipperne, der tændte min gnist. Jeg kunne se hvordan statens indgriben i borgerens privatsfærer tog overhånd. At identitetspolitiske strømninger hev os i den gale retning, og der blev slækket på vores retssikkerhed.
Mit politiske liv var begyndt, men der gik længe fra jeg meldte mig ind i partiet, til jeg stillede op. Måske hænger det sammen med, at jeg stille og roligt byggede på til min forståelse af liberalisme. I starten var det at være liberal ret sort og hvidt for mig. Formlen var simpel: Er det frihedsbegrænsende? Så var det dårligt. Øgede det derimod frihed? Ja, så var det godt. Men efterhånden var der flere hensyn at tage i den ellers simple liberale ligning. Etiske spørgsmål, historiske årsager og generelt et værdipolitisk perspektiv på sager, jeg endnu ikke kender min egen holdning til, er noget jeg er begyndt at inddrage.
I dag er jeg så folketingsmedlem. Jeg nyder hver dag at kæmpe for de værdier, jeg nok altid har haft, men først blev for alvor blev opmærksom på langt, langt senere.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Kulturordfører
Socialordfører
Udvalgsposter
Kulturudvalget (KUU)
Kirkeudvalget (KIU) – 2. ordfører
Socialudvalget (SOU)
Dansk Interparlamentarisk Gruppes bestyrelse (IP)
Mød Katrine - Afspil video
Om Katrine Daugaard
Katrine Daugaard er valgt for Liberal Alliance i Fyns Storkreds, hvor hun også genopstiller. Katrine er 40 år og uddannet cand.musicae fra Syddansk Musikkonservatorie & Skuespillerskole. Hun er mor til Conrad på 14 år og Elin på 11 år. Katrine er opvokset på Sydfyn, og i dag bor hun i Svendborg. Katrine underviser til dagligt børn og unge i musik, sang og kor. Herudover er hun selvstændig erhvervsdrivende med feriestedet Lehnshøj Bed & Breakfast, som ligger på Hvidkilde Gods i udkanten af Svendborg.


---

# Steffen Frølund | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/steffen-froelund

Folketingsmedlem
Steffen Frølund
Skatteordfører
Klimaordfører
Forsyningsordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Politik gjort rigtigt, er usynlig og downstream fra teknologi og kultur. Men det er det ikke for tiden. Det er ét af mine mål for min tid i politik: At være med til at skubbe politik nedad i vigtighed igen.
Staten skal simpelthen fylde langt mindre – og når den gør det, så gør det heller ikke så meget hvis de forkerte har kontrollen med det. Man skal nemlig aldrig give de bedste mere magt end man kan tåle de værste får.
Tidsånd, og de rammer som flytter vores samfund, udspringer forskellige steder fra. Kultur, videnskab, teknologi er de væsentligste kilder. Det er nogles erklærede mål at politik også skal være sådan en kilde. Det synes jeg ikke. Kultur, videnskab og teknologi kendetegnes ved at være progressive i deres natur. Det er politik som udgangspunkt ikke. Politik bør derfor være i baggrunden. Politik bør tilpasse sig samfundets udvikling – politik bør ikke diktere og begrænse fremdriften. Det ender altid i pick-the-winners, forbud, smagsdommeri og stiller en unødvendig konflikt op.
Jeg går derfor ind for et meget mindre statsligt omfang, meget mindre statsligt indblanding i dit liv, frihandel, frie fællesskaber, decentralisering, markedskræfterne og at fremtiden er bedre end fortiden. Det jeg kan love dig er, at du med mig som dit folketingsmedlem, vil få en som passer på din frihed.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Forsyningsordfører
Klimaordfører
Skatteordfører
Udvalgsposter
Skatteudvalget (SAU)
Erhvervsudvalget (ERU) – Næstformand
Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget (KEF)
Udvalget vedrørende Det Etiske Råd (UER)
Boligudvalget – 2. ordfører
Afspil video
Om Steffen W. Frølund
Steffen W. Frølund er valgt til Folketinget for Liberal Alliance og stiller op i Nordsjællands storkreds. Han blev født på Frederiksberg i 1984. Han har boet i Kuwait som lille og er opvokset på den københavnske Vestegn. Steffen W. Frølund bor i dag i Trørød med sin kone og to børn. Steffen er valgt ind i Nordsjællands Storkreds.
Uddannelse og karriere
Steffen har en kandidatgrad i Management of Innovation & Business Development fra Copenhagen Business School, som han tog fra 2009 til 2011. Han er sproglig student fra Solrød Gymnasium hvor han gik indtil 2003.
Steffen har været involveret i den danske startup-scene på kryds og tværs i mange år – han har både stiftet og investeret i en perlerække af startups. De sidste 2,5 år har Steffen W. Frølund været CMO for den børsnoterede grønne delebilsvirksomhed GreenMobility. I sin fritid investerer Steffen, gennem sit investeringsselskab – Likeminded – i lovende opstartsvirksomheder, og hjælper til med deres videre udvikling. Steffen W. Frølund har siddet i bestyrelser, været advisory-board medlem, tjent i vurderingskomitéer og siddet i ledelsen af efterhånden mange selskaber.
Dette har bl.a. ført til at han er blevet udnævnt til Berlingske Talent100, M-List x2 gange og været nomineret til årets danske ”Founder of the Year” i 2016. Ved siden af dette har Steffen skrevet debatindlæg, haft en fast klumme på Finans.dk, været i TV i Debatten og ikke mindst ført en liberal twitter-profil hen over mange år med en stor følgerskare.


---

# Carsten Bach | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/carsten-bach

Folketingsmedlem
Carsten Bach
Forsvarsordfører
Fødevareordfører
Grønlandsordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg er liberal, fordi jeg gerne vil give mere frihed, fred og albuerum til, at vi alle kan leve vores liv på hver vores måde.
Hvis vi giver folk plads til at være anderledes end gennemsnittet og gøre tingene på en ny måde, så ved ingen af os, hvor det kan føre hen. For frihed og livskvalitet er individuelt – og det er netop det fantastiske ved det.
I den socialdemokratiske velfærdsstat er den nye normal for livskvalitet desværre blevet, at man kan være fri for at tage stilling og bare gøre, som alle andre gør – og som systemet tvinger os til at gøre. At man kan finde tryghed i, at staten og politikerne træffer beslutninger for en, så man ikke gør noget galt eller slår sig på livet.
For mig er det et ideologisk skråplan. Frihed er også at få lov til at fejle og at slå sig på livet. For kun når vi er frie til selv at handle, kan vi finde de rette veje i tilværelsen.
Derfor mener jeg, at en politikers opgave er at give borgerne frie rammer til selv at tage stilling til ting. På den måde kan vi også genfinde glæden ved selv at vælge, hvad vores liv skal indeholde – så længe vi ikke skader andre i processen.
For som skrevet, så ved vi ikke, hvad mere frihed kan føre med sig. Men mit håb er, at den kan føre til tiltrængte forandringer i vores samfund. For hvis Danmark skal være et bedre land at leve i, er der brug for, at vi gentænker hele fundamentet for vores velfærd. Fremover bør det ikke være, som det er i dag, hvor vi tager hensyn til systemets velbefindende, før vi tager hensyn til de borgere, systemet er til for. I stedet skal vi bryde det offentlige monopol på velfærdsservice og hylde det entreprenante civilsamfund. For det er her, tingene gror i vores samfund. Friheden, ansvaret og fællesskabet – og alt hvad det fører med sig.
Derfor skal vi generelt reducere den politiske indflydelse og tilstedeværelse i alle hjørner af vores samfund. For borgerne kan godt selv tage ansvar for deres liv og deres omgivelser. Det tror jeg i hvert fald på.
Derfor er jeg liberal.
Udvalgsposter og ordførerskaber
Ordførerskaber
Forsvarsordfører
Fødevareordfører
Grønlandsordfører
Udvalgsposter
Forsvarsudvalget (FOU)
Grønlandudvalget (GRA)
Den Arktiske Delegation
Miljø- og Fødevareudvalget (MOF) – 2. ordfører
Udenrigsudvalget (URU) – 2. ordfører
Udvalget for Landdistrikter og Øer (ULØ) – 2. ordfører
OSCE’s Parlamentariske Forsamling
Afspil video
Om Carsten Bach
Carsten Bach er valgt til Folketinget for Liberal Alliance og stiller op i Vestjyllands storkreds, men før noget andet familiefar fra Høver, en landsby ved Galten mellem Aarhus og Silkeborg.
Carsten var fra 2015-2019 også medlem af Folketinget. Dengang såvel som nu med ordførerskaber for fødevareerhvervet og Forsvaret, som på hver sin måder fylder meget i Midt- og Vestjylland. Der ud over med rødder og familie i Holstebro, Herning og på Skive egnen er det heller ikke mærkeligt, at Carsten føler sig godt tilpas som folkevalgt for Vestjyllands Storkreds på Christiansborg.
Som uddannet geolog har Carsten mange års erfaring at trække på fra den private rådgivende ingeniørbranche. Tidligere har han desuden været aktiv reserveofficer i Forsvaret og udsendt som FN-observatør til Georgien.
De seneste år har Carsten suppleret sin uddannelse og erhvervserfaring med en mastergrad i ledelses- og organisationspsykologi fra Aalborg Universitet, hvilket har givet et bredere perspektiv på vores samfundsstruktur og ledelsen af Danmark.
Foruden dette engagerer Carsten sig også i foreningslivet. I perioden fra 2019-2022 har han stået i spidsen for mere end 2.500 medlemmer af det lokale foreningsliv i Galten som hovedformand for de forenede sportsklubber. Han har ligeledes tidligere været både medlem af bestyrelsen i den lokale folkeskole og det kommunale integrationsråd.


---

# Alexander Ryle | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alexander-ryle

Alexander Ryle
Spidskandidat til kommunalvalget 2025
i Københavns Kommune
Scroll for mere
Mere København.
Mindre Kommune.
Jeg stiller op fordi jeg tror på, at København kan meget mere end i dag. Fordi jeg tror på, at København er blevet en fantastisk by, fordi den har turdet udvikle sig. Det er netop den københavnske succeshistorie siden 90’erne. Så jeg stiller op, fordi jeg rent faktisk tror på, at vi kan blive en by med plads til flere mennesker, mere byliv og mere forskellighed.
Men det kræver, at vi går i en anden retning. Med mindre politisk detailstyring og frygt for forandring. Fordi alt for ofte er der nogen, der bremser udviklingen på grund af en ideologisk modstand mod vækst og forandring. Derfor får vi et evigt voksende bureaukrati, flere regler og flere administrativt ansatte i kommunen. Det sker på bekostning af både byliv og udvikling, men også kernevelfærden. Det går den forkerte vej med basale kundskaber i folkeskolen. Der er skandaler i ældreplejen. Der er for få kultur- og sportstilbud, for få boliger og for lange ventelister i sundhedssystemet.
Vi kan gøre alle de ting bedre uden at bruge en krone ekstra. Fordi i København mangler der ikke penge, der mangler fornuft. Det er derfor, jeg stiller op. For mere København og mindre bureaukrati.
100 gode grunde til at stemme på Liberal Alliance
Færre regler. Mere liv.
Byg, byg, byg!
Vi skal have flere boliger i København!
Flertallet på rådhuset har i årevis sagt nej til nye boligprojekter, nej til byggeri over fem etager og nej til små lejligheder, som folk faktisk har råd til. Resultatet er tydeligt: skyhøje priser og alt for få boliger. Hvis København skal være en by, hvor man kan flytte hjemmefra, blive boende efter studiet og starte livet, så skal vi holde op med at sige nej og i stedet bygge, bygge, bygge, så flere københavnere kan få den bolig, de ønsker. Jeg går til valg på, at vi skal bygge mere. Vi skal gøre det lettere og hurtigere at få en byggetilladelse, vi skal have færre restriktioner, der gør det unødvendigt dyrt at bygge nyt, og vi skal åbne op for at bygge mere i højden.
Se udspil
Bedre byliv
København skal summe af liv! Alligevel har flertallet på rådhuset gjort, hvad de kunne for at skrue ned for den gode stemning. De har lagt en afgift på udeservering, gjort det ekstremt svært at få en alkoholbevilling, og de behandler lyden af grin på gaden som støj.
Jeg går til valg på mere kultur nedefra og færre forbud ovenfra. Jeg synes ikke, at byen skal lukkes ned kl. 22, og jeg synes ikke, at vi skal begrænse udeserveringen. I vores hovedstad skal der være plads til musik, kaffe i solen og et natteliv uden skyldfølelse. København skal være levende, fri og fuld af muligheder.
Se udspil
Lavere skat
I Københavns Kommune har vi råd til at sænke skatterne. Kommunekassen bugner af penge. Der ligger svimlende 19,7 milliarder kroner urørt i kommunekassen. Det svarer til 29.586 kr. pr. københavner, som ligger og samler støv, fordi kommunen i en årrække har kradset flere penge ind i skat, end det er tilladt at bruge på offentlig service.
Med kun ét mandat i København har LA sikret skattelettelser fire år i træk. Men der er råd til meget mere! Jeg går til valg på at give københavnerne en tilbagebetalingsgaranti, så de penge, kommunen opkræver for meget, bliver givet tilbage til borgerne.
Se udspil
Mindre bureaukrati
Vi skal have mindre administration, mere kernevelfærd og færre barrierer for erhvervslivet i Københavns Kommune.
Under Socialdemokratisk ledelse er administrationen i Københavns Kommune eksploderet. Siden 2015 er der blevet ansat 1.378 flere administrative årsværk – det er penge, der burde bruges på kernevelfærd.  Kommunens ressourcer skal først og fremmest gå til gode skoler, tryghed og velfærd, der faktisk når ud til borgerne og gør en forskel i hverdagen.
Samtidig skal vi fjerne unødvendige barrierer for erhvervslivet og gøre det lettere at drive virksomhed i København. Uden erhvervslivet har vi ingen investeringer at bruge på velfærd. Jeg går til valg på, at mindre bureaukrati skal sikre mere kernevelfærd og gøre hovedstaden mere erhvervsvenlig.
Se udspil
Stem på Alexander Ryle
den 18. november!


---

# Jens Meilvang | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/jens-meilvang

Folketingsmedlem
Jens Meilvang
Transportordfører
Landdistrikts- og øordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg er liberal, fordi jeg i bund og grund bare vil lade dig være i fred.
Det er desværre sådan, at vi for hver en krone, vi afgiver i skatter og afgifter deponerer beslutningerne om, hvordan vi danskere skal leve vores liv til en stat, der er langt fra, hvor danskerne er i deres dagligdag. I stedet vil jeg til hver en tid mene, at det er den enkelte familie – den enkelte dansker, der er eksperter i deres eget liv.
De ved selv, hvordan de får det bedste ud af deres eget liv. Det er jo trods alt dem, der lever det. Derfor må udgangspunktet i min optik være, at man selv tager ansvar for sit eget liv. For som vores system er indrettet i dag, kigger man mod kommunen og staten, så snart man har et problem, der skal afhjælpes. Her vil min drøm være, at alle, der kan og har mulighederne, først tænker på, hvordan de selv kan løse deres problem. Det vil også frigive ressourcer til dem, der faktisk har behov for hjælp.
Der findes desværre ingen grænser for, hvad velmenende politikere i dag mener, man skal blande sig i. Det mest kendte eksempel er nok den tvungne barsel til mænd, hvor vi udmærket ved, at børnene kommer til at tilbringe mindre tid med deres forældre, men alligevel er så opsatte på at styre borgernes liv, at vi tilsidesætter hele formålet med barslen: at børnene har tid med deres forældre. Det er ikke en tankegang, jeg bryder mig om. Det må til hver en tid være forældrene, der ved, hvad der er bedst for deres familie.
Hvorfor skal velfungerende familier med store indkomster f.eks. modtage børne- ungeydelse? Det er kun med til at gøre alle i Danmark til klienter i velfærdsstaten. Og jo, selvfølgelig skal alle, der har brug for hjælp have den hjælp, de har brug for. Men det giver ikke mening, at vi insisterer på, at alle skal knyttes an til systemet.
For mig handler det om frihed. Jeg har aldrig kunne forstå, at vi ikke kan gøre det mere attraktivt at oprette f.eks. friplejehjem, som på borgernes præmisser leverer det, de vil have – kærlighed og omsorg. Det er for mig bedre end et system bygget på kvalitetsstandarder fra en kommunalbestyrelse langt væk fra den ældre.
Generelt skal vi væk fra for megen statslig indblanding. For med det bliver det også dyrere at være dansker. Et sjovt, lille eksempel er, at jeg f.eks. producerer mit eget kød med fokus på dyrevelfærd og for at være selvforsynende. Derudover er det supergodt for biodiversiteten. Alle tre ting, jeg fornemmer, at mange på Christiansborg er optagede af. Men takken for staten, da jeg registrerede mine grise i deres system? En regning på 589 kroner og 76 øre. Alene for at registrere tre grise. Det understreger, at selv de mindste ting er bureaukratiske i Danmark og koster meget. Det er den slags, der sker, når vi har for meget statslig indblanding. Her kunne jeg godt tænke mig, at vi gik en anden vej, hvor staten i mindre grad rækker ind i vores liv.
Lad os da tro på danskerne i stedet – vi kan jo nok godt hitte ud af tilværelsen alligevel.
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Transportordfører
Landdistrikts- og øordfører
Udvalgsposter
Transportudvalget (TRU)
Udvalget for Landdistrikter og Øer (ULØ)
Dansk Interparlamentarisk Gruppes bestyrelse (IP)
Indenrigsudvalget (INU) – 2. ordfører
Mød Jens - Afspil video
Om Jens Meilvang:
Jens Meilvang er valgt til Folketinget for Liberal Alliance og stiller op i Østjyllands storkreds.
Han er formand for Miljø- og teknikudvalget samt medlem af Økonomiudvalget.
Jens Meilvang har siddet i kommunalbestyrelsen i Norddjurs Kommune siden 2005, hvor han i løbet af første valgperiode var hhv. medlem og næstformand i Kultur- og Udviklingsudvalget. Han har siden 2010 været formand for Miljø- og Teknik udvalget.
Jens Meilvang er uddannet ejendomsmægler fra Randers Handelsskole og har bred erfaring med ejendomshandel.
Han er desuden bestyrelsesmedlem for flere organisationer: Grenaa Havn, Renodjurs. Jens Meilvang er gift og har to børn.


---

# Steffen Larsen | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/steffen-larsen

Folketingsmedlem
Steffen Larsen
Retsordfører
Udlændingeordfører
Integrationsordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
00’erne var en tid, man kunne kalde for en forbudstid. Mængden af regulering, regler og forbud, der begrænsede borgerens muligheder og ret til liv, steg kraftigt. Det var i dén periode, jeg fandt ud af, at jeg var liberal.
Forbudstiden kulminerede på forsiden af Information i 2010. Der kunne man læse en opgørelse over, hvilket parti der var forbudsparti nummer ét i Danmark. Der var simpelthen gået sport i at forbyde mest muligt på Christiansborg, hvor partierne duellerede om at kunne forbyde mest muligt.
På daværende tidspunkt – i hård konkurrence med Dansk Folkeparti, Konservative, Venstre, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Enhedslisten – blev Socialistisk Folkeparti “kåret” til det mest forbudsglade parti, under navnet “Socialistisk Forbudsparti”. Øgenavnet blev efterfulgt af sætningen: “Omtrent hver anden uge kommer SF på noget nyt, der skal reguleres eller forbydes”. Et af forslagene lød, at pædagoger skulle forbydes at gå med parfume på arbejde.
Forbuddene og reguleringerne fra Folketingets partier var mange og forskellige, men fælles for dem var den ansvarsfralæggende, infantiliserende og nærmest nedladende tilgang; fedtskatten, sukkerafgiften, hundeloven, knivloven, rygeloven, regulering af alder for solariebrug og alt det andet, jeg har glemt. For mig stod denne forbudstid for at fjerne ansvar fra befolkningen, imens man fra politisk side ønsker at styre borgernes adfærd.
Denne nudging og adfærdsregulering, som man fra Christiansborg forsøgte at presse ned i halsen på nationens borgere, var og er infantiliserende. Forbudstrangen stammer nemlig fra et syn på borgeren, der som et barn skal hjælpes frem til det ”rigtige” resultat af sine curlingforældre.
Og det er i virkeligheden det, liberalisme handler om for mig: Muligheden for at have lov til at leve sit liv og tage ansvaret for det på sig. Derfor må man som liberal også være imod denne forbudstrang. Fordi voksne mennesker er ikke børn, de er borgere. Mere specifikt er voksne mennesker myndige borgere. Og myndige borgere kan sagtens overskue at tage ansvar på sig, og derfor bør de have friheden til det.
De kan godt selv finde ud af, om de skal gå i solarium, spise flæskesteg eller gå med parfume. Frihed har naturligvis konsekvenser, både gode og dårlige. Men vi skal og må ikke undertrykke borgernes frihed, for det er ud af den frihed, at alt stort og godt i vores samfund kommer.
Derfor er jeg liberal.
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Retsordfører
Udlændingeordfører
Integrationsordfører
Udvalgsposter
Retsudvalget (REU) – Formand
Udlændinge- og Integrationsudvalget (UUI)
Beskæftigelsesudvalget (BEU)
Epidemiudvalget (EPI) – 2. ordfører
Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget (KEF) – 2. ordfører
Afspil video
Om Steffen Larsen
Steffen Larsen er folketingsmedlem for Liberal Alliance og stiller op i Sydjyllands storkreds.
Han er el-installatør, tidligere faglærer og selvstændig gennem mange år, og i dag er han ansat som driftsleder i en installationsforretning.


---

# Helena Artmann Andresen | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/helena-artmann-andresen

Folketingsmedlem
Helena Artmann Andresen
Boligordfører
Børneordfører
Undervisningsordfører
Scroll for mere
Om Helena Artmann Andresen
Helena Artmann Andresen er folketingsmedlem for Liberal Alliance og stiller op  i Sydjyllands storkreds. Hun er datter af sælger Fleur Artmann og værktøjsmager Verner Andresen. Helena bor i Kolding, hvor hun er opvokset, og hvor hun i dag er lokalforeningsformand for Liberal Alliances Ungdom (LAU).
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Boligordfører
Børneordfører
Undervisningsordfører
Udvalgsposter
Børne- og Undervisningsudvalget (BUU)
Sundhedsudvalget (SUU) – 2. ordfører
Udlændinge- og Integrationsudvalget (UUI) – 2. ordfører
Afspil video


---

# Louise Brown | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/louise-brown

Folketingsmedlem
Louise Brown
Sundhedsordfører
Ældreordfører
Epidemiordfører
Ordfører vedr. § 71-tilsynet
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg har aldrig tidligere sat stemplet liberal på mig selv. Det er jo bare sådan, jeg er og tænker.
Men efter at være blevet ældre og mere politisk interesseret er det gået op for mig, at det ikke er alle, der ser frihed som den mest naturlige del af det at være menneske. Og det er det ultimativt vigtigste for mig: Friheden til at gøre som jeg har lyst, uden at andre skal bestemme over mig og mine valg. Naturligvis inden for lovens rammer – det giver sig selv.
Jeg har altid haft det svært med folk, der vil bestemme over andre uden en gyldig grund, fordi jeg grundlæggende mener, at det er uretfærdigt. Når nogen fritager os retten til at bestemme over vores eget liv er det jo et udtryk for, at de ikke stoler på os. Og det er netop det, der gør sig gældende, når staten blander sig i borgernes liv med tåbelige regler, regulativer og lovgivning om dette og hint.
Men det er altså ikke statens opgave at beskytte os. Heller ikke hvis intentionen er, at vi ikke skal slå os på livet.
Vi kan ikke beskytte alle mod alt og pakke en hel befolkning ind i vat. Det går ikke. Vi bliver nødt til at have tillid til, at alle vil det bedste for deres eget liv. Hvad det så end måtte være – også selvom de slår sig undervejs. Det lærer man også af. Ja, det lærer man faktisk især af.
Min oplevelse gennem mit professionelle som private liv er, at når man viser mennesker tillid og giver dem ansvar, så vokser de. For ja, med frihed følger også ansvaret. I dag er det dog lidt som om, at staten og regeringen vil have, at borgerne skal gøre sig fortjent til tilliden, inden de også kan få noget ansvar. I min optik burde det være lige omvendt.
Vi skal vise borgerne fuld tillid. Vi skal tro på, at de godt kan. For når de oplever den fulde og ubegrænsede tillid, så vil de også vokse og samtidig påtage sig ansvaret for deres eget liv. Og jo, der vil måske være nogle, der ikke oplever at kunne mestre hele deres eget liv. Dem skal vi hjælpe. Naturligvis skal vi det. Men vi skal ikke hjælpe dem med alt – kun dér, hvor de har brug for det. Ellers skal vi opmuntre og opfordre folk til at finde ressourcerne frem på andre områder i livet. For de er der. Vi har alle sammen noget, vi er gode til. Alle kan noget.
Lad os tro på hinanden!
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Sundhedsordfører
Ældreordfører
Epidemiordfører
Ordfører vedr. § 71-tilsynet
Udvalgsposter
Medlem af:
Epidemiudvalget (EPI)
Sundhedsudvalget (SUU)
Kulturudvalget (KUU) – 2. ordfører
Ældreudvalget (ÆLU) – 2. ordfører
§ 71-udvalget
Afspil video
Om Louise Brown
Louise Brown er valgt til Folketinget for Liberal Alliance og stiller op i Østjyllands storkreds.
Hun er født i 1980, bor i Randers sammen med sin mand Peter og deres datter Havanna på 13 år. Hun er vokset op ved Langå og Stevnstrup, men rykkede i sine teenageår til Randers og senere København.
Som 25-årig vendte Louise tilbage til Randers, hvor hun har boet siden. Louise er folketingsmedlem for Liberal Alliance og er valgt ind i Østjyllands Storkreds.
Uddannelse
Louise er uddannet markedsføringsøkonom og har en HD i Organisation og Ledelse. Derudover har hun 11 andre uddannelser/certificeringer.
Det er vigtigt for Louise at være i udvikling, og hun er ekstremt nysgerrigt anlagt, så hun forsøger hele tiden at blive klogere. Louises mormor var meget politisk aktiv, hvilket kan være grundstenen til Louises politiske interesse.


---

# Sandra Elisabeth Skalvig | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/sandra-elisabeth-skalvig

Folketingsmedlem
Sandra Elisabeth Skalvig
Uddannelsesordfører
Forskningsordfører
Indfødsretsordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Jeg bliver sjældent identificeret som hende den liberale-type, men det er ikke ensbetydende med, at jeg ikke er liberal.
Mange identificerer de liberale typer som nogle arrogante typer, der oftest er mænd iført jakkesæt og slips. Men liberalisme gemmer sig ikke bag en specifik påklædning eller udelukkende blandt de personer, der er placeret i toppen af vores samfundshierarki på baggrund af deres højere lønninger. For mig handler liberalisme hverken om påklædning, udstråling eller om man betaler topskat. For mig er det at være liberal en del af, hvem jeg er som menneske. En tro på mennesker fremfor systemer.
Vores samfund er ved at blive indrettet til et samfund, hvor staten har en forældre-barn-mentalitet overfor samfundets borgere. En mentalitet, der er med til begrænse borgernes personlige frihed ved at placere dem i et bureaukratisk kassesystem på baggrund af, hvordan systemet mener, andre mennesker skal live deres liv – og derved fratager dem deres frihed til indrette deres liv efter, hvordan de gerne selv vil leve. Jeg tror ikke på systemer, men på at vores samfund blomstrer, når mennesker er frie til at indrette deres liv efter deres egne ønsker.
For ingen mennesker er ens, så deres ønsker og ambitioner for fremtiden er derfor også forskellige. Vi skal ikke begrænse friheden. For du ved bedst.
Ansvar og frihed går hånd i hånd. For ligesom vi skal have frihed til hver især at indrette vores liv, som vi vil, så skal vi også være ansvarlige for vores egne liv. Det skal ikke være samfundets skyld, hvis en gruppe mennesker ikke har flere SU-klip tilbage til at færdiggøre en uddannelse eller til at tage en ny. Samtidig er samfundet heller ikke forpligtiget til at finde løsninger på samfundsborgernes hverdagsproblemer. Ansvaret er det enkelte individs. For hvis en person vil noget nok, så kan de også godt bevæge sig hen mod det. Det er ikke umuligt.
Fornuftens stemme skal samtidig sejre. Staten skal derfor forme vores samfund og træffe de beslutninger, der er bedst for vores vækst og velstand – vores samfund som helhed – og i mindre grad tage ansvaret for det enkelte individ. Vi skal give friheden og ansvaret tilbage til befolkningen.
Derfor er jeg liberal – fordi jeg tror på mennesker, frihed og ansvar.
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Forskningsordfører
Indfødsretsordfører
Uddannelsesordfører
Udvalgsposter
Indfødsretsudvalget (IFU)
Uddannelses- og Forskningsudvalget (UFU)
Udvalget vedrørende Det Etiske Råd (UER)
Ligestillingsudvalget (LIU) – 2. ordfører
Udvalget for Digitalisering og IT (DIU) – 2. ordfører
Europaudvalget (EUU) – 2. ordfører
Afspil video
Om Sandra Elisabeth Skalvig
Sandra Elisabeth Skalvig er valgt til Folketinget for Liberal Alliance og stiller op i Sjællands storkreds. Hun er født og opvokset i den vestsjællandske provinsby Høng.
Uddannelse og karriere
I 2016 blev Sandra færdiguddannet som Professionsbachelor i Offentlig Administration med speciale i Velfærd fra University College Lillebælt i Odense.
Sandra har de seneste 6 år været offentlig ansat som administrativ medarbejder, hvor hun har arbejdet med optagelse på videregående uddannelser hos henholdsvis Professionshøjskolen Absalon og VIA University College.
Udover sit almindelige arbejde bruger Sandra meget tid som frivillig, bl.a. på Slagelse Stadion samt ved andre lokale aktiviteter. Det er vigtigt for hende at være aktiv i det lokale kulturliv og at være med til at give andre en god oplevelse.


---

# Pernille Vermund | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/pernille-vermund

Folketingsmedlem
Pernille Vermund
Erhvervsordfører
Miljøordfører
Scroll for mere
Derfor er jeg liberal
Gennem årene er jeg blevet kaldt alt fra ultraliberal til nationalkonservativ. Selv synes jeg, at jeg ligger et sted midt imellem. Jeg er hverken neo-liberal, anarkistisk eller socialliberal.
Men liberal er jeg.
Som jeg forstår det, er det at være liberal både at være frihedselskende og ansvarsbevidst. Med omsorg for og tillid til mine medmennesker. Med respekt for de værdier, der binder os sammen og viljen til at kæmpe for dem.
Jeg er opvokset i et hjem med frihed under ansvar. Frihed til at udvikle sig og bruge de muligheder, man blev budt. Ansvar for sig selv og for sin familie i respekt for andre mennesker, for Danmark og for vores natur og miljø.
Det ligger dybt i mig, at man skal gøre sig umage, klare sig selv og tage ansvar for sit liv. Men fra jeg var helt lille, har jeg også set mine forældre række ud og hjælpe andre til at klare sig selv. Det personlige ansvar fik jeg ind med modermælken.
Vores danske fællesskab er bedst, når det skaber gode rammer for, at man kan klare sig selv, klare sig godt – og vi som borgere har tid og overskud til at være noget for andre. Men tiderne og samfundets udfordringer har ændret sig. Velfærdsstaten har vokset sig for stor på bekostning af frivillige forpligtende fællesskaber som familien, foreningslivet og lokalsamfundet.
Fra at være en hjælpende hånd til de svageste, har velfærdsstaten udviklet sig til et tungt velfærdsteknokrati. Et magtmiddel for politikere til at kontrollere og dirigere rundt med borgerne – vel og mærke for borgernes egne penge.
Personligt mærkede jeg det særligt, da jeg blev skilt fra mine drenges far. Jeg lagde et budget og tog et ekstra job i en køkkenforretning for at kunne blive boende i vores hus – mine tre drenges barndomshjem.
Men politiske beslutninger ændrede igen og igen mine forudsætninger.
Kommunen satte ejendomsskatten op. Folketinget indførte nye grønne afgifter. Politiske forslag, der ramte små økonomier som min egen hårdest.
Jeg tog ekstra vagter i weekenderne og arbejdede om aftenen for at kunne betale de nye udgifter. Men jo mere jeg tjente, jo dyrere blev min egenbetaling for drengenes institutions- og SFO-pladser. Og så skulle der arbejdes endnu mere. Det føltes som skruen uden ende.
”Først brækker velfærdsstaten dine ben, og så forventer politikerne, at du er taknemmelig for at få et sæt krykker”, sagde en god ven engang. Det er ikke helt forkert.
Når man har overskud, er det let at bære over med velfærdsstatens fejlkonstruktion.
Har man penge nok, så er det let at sige, at man betaler sin skat med glæde uden at bekymre sig om alle de penge, der bliver spildt på meningsløst bureaukrati og tåbeligt projektmageri.
Men det er ikke en luksus, alle nyder godt af. Har man få ressourcer, så er man dybt afhængig af, at systemet fungerer. At pengene bliver forvaltet med omhu, og at man kan få den rette behandling, når man bliver syg, uden at man skal være særligt stærk.
Vi har brug for et opgør med den velfærdsstat, der både spilder pengene og umyndiggør borgeren.
Jeg ønsker et borgerligt velfærdssamfund baseret på tillid, frihed og personligt ansvar. Et velfærdssamfund, der gennem borgernes frie valg udvikler sig nedefra og tilpasser sig borgernes behov.
Derfor er jeg liberal.
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Erhvervsordfører
Miljøordfører
Udvalgsposter
Medlem af:
Erhvervsudvalget (ERU)
Ældreudvalget (ÆLU)
Skatteudvalget (SAU) – 3. ordfører


---

# Carl Andersen | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/carl-andersen

Folketingsmedlem
Carl Andersen
Beskæftigelsesordfører
Boligordfører
Indenrigsordfører
Kirkeordfører
Scroll for mere
Udvalg og ordførerskaber
Ordførerskaber
Beskæftigelsesordfører
Boligordfører
Indenrigsordfører
Kirkeordfører
Udvalgsposter
Boligudvalget (BOU)
Indenrigsudvalget (INU)
Kirkeudvalget (KIU)
Om Carl Andersen
Carl er en engageret, positiv og arbejdsom borgerlig-liberal ildsjæl med hus i Havdrup og rødder i det syd- og sønderjyske. Han er borgerlig-liberal, da han motiveres af succes og bedrøves af dovenskab. Carl finder det helt naturligt, at mennesket er født frit og har et ansvar for sig selv og det lokalsamfund, som man er en del af. Han mener også, at vi hver især skal få det bedste ud af vores tilværelse både alene og sammen med andre, da vi har en moralsk pligt til det.
Igennem mere end 10 år har Carl været en aktiv medspiller i den offentlige debat som medlem, folkevalgt og tillidsperson for Liberal Alliance. Han har bl.a. været landsformand for Liberal Alliances Ungdom, byrådsmedlem i Vejen Kommune og sidder nu som medlem af Folketinget valgt ind i Sydjyllands Storkreds, hvor han også genopstiller.
Uddannelse og karriere
Carl har en kandidatgrad i Jordbrugsøkonomi fra Københavns Universitet og har arbejdet for at styrke rammevilkårene i dansk erhvervsliv som skattepolitisk konsulent i en stor dansk erhvervsorganisation. Privat har Carl en kæreste, to døtre samt en kærlighed for vin, kaffe og godt selskab.


---

# Nyheder | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/nyheder?_post_author=henrik-dahl

Liberal Alliance
Nyheder
Her kan du finde de seneste pressemeddelelser, debatindlæg, videoer og podcasts fra Liberal Alliance.
Scroll for mere
Alle kategorierUddannelseEuropapolitikIdeologiUdenrigspolitikRetssikkerhedVelfærdØkonomiChristiansborgUdlændingeForsvarKlimaRegeringenSocialt udsatteHistorieKirkeLiberal AllianceLigestillingTeknologi
Alle typerDebatVideoPodcast
Alle forfattereAlex VanopslaghHenrik DahlLiberal AllianceSteffen FrølundSólbjørg JakobsenOle Birk OlesenPernille VermundHelena Artmann AndresenSteffen LarsenAlexander RyleLars-Christian BraskLouise BrownCarsten BachCarl AndersenSandra Elisabeth SkalvigAlex Vanopslagh & Henrik DahlKatrine DaugaardJens MeilvangSteffen Frølund & Pernille VermundAlex Vanopslagh & Ole Birk OlesenAlex Vanopslagh & Steffen LarsenLars-Christian Brask & Steffen FrølundPernille Vermund & Henrik DahlSólbjørg JacobsenAlex Vanopslagh & Louise BrownAlex Vanopslagh & Ole Birk Olesen & Henrik DahlAlex Vanopslagh & Sandra Elisabeth SkalvigAlex Vanopslagh & Sólbjørg JakobsenAlexander Ryle & Carl AndersenAlexander Ryle & Lars-Christian BraskAlexander Ryle & Pernille Vermund & Henrik DahlCarl Andersen & Steffen FrølundCarsten Bach & Helena Artmann Andresen & Louise BrownCarsten Bach & Lars Christian-BraskCarsten Bach & Louise BrownHelena Artmann Andresen & Louise BrownHelena Artmann Andresen & Sandra Elisabeth SkalvigHenrik Dahl & Steffen LarsenJens Meilvang & Carsten BachLars-Christian Brask & Henrik DahlLouise Brown & Alexander RyleLouise Brown & Katrine Daugaard & Sandra Elisabeth Skalvig & Helena Artmann AndresenLouise Brown & Sandra Elisabeth SkalvigPernille Vermund & Jens MeilvangSandra Elisabeth Skalvig & Katrine DaugaardSandra Skalvig & Steffen LarsenSólbjørg Jacobsen & Pernille Vermund & Lars-Christian BraskSólbjørg Jakobsen & Carsten BachSólbjørg Jakobsen & Ole Birk OlesenSólbjørg Jakobsen & Pernille VermundSólbjørg Jakobsen & Steffen FrølundSólbjørg Jakobsen & Steffen Larsen
Udenrigspolitik
Den regelbaserede verdensorden har aldrig eksisteret
Europapolitik
Samarbejde på højrefløjen er vejen til et mere enkelt og effektivt EU
Udenrigspolitik
Fred i Gaza behøver ikke betyde enden på den anti-israelske gadeuorden
Udlændinge
Gaslighting og tankepoliti fra den politiske elite ender aldrig med at kaste noget godt af sig
Europapolitik
Derfor er Weimar-lammelsen farlig
Ideologi
Den danske Palæstina-strategi har intet at gøre med virkeligheden
Europapolitik
Derfor kommer borgerkrigen til Europa
Forsvar
Israel begår naturligvis ikke folkemord i Gaza
KlimaLiberal Alliance
Venstrefløjen ofrer gerne ansvarlig klimapolitik for symbolpolitik
Europapolitik
Nu må EU vågne op  |  Henrik Dahl  |  EP
Europapolitik
Venstrefløjens politik forvandler Europa til et frilandsmuseum
Europapolitik
Vances München-tale var en blanding af tiltrængt opsang og bizart hykleri
Europapolitik
LA og Danske Maritime: Dansk skibsbyggeri er vigtigt for Europas sikkerhed
Europapolitik
Tag folk bogstaveligt. Ikke bare alvorligt
Europapolitik
Trumps opgør med den politiske elite i USA får pilen til at pege mod det europæiske etablissement
Forrige12311Næste


---

# Kære midte, det er jer, der splitter Europa - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/kaere-midte-det-er-jer-der-splitter-europa

Kære midte, det er jer, der splitter Europa
Henrik Dahl
6. maj 2024
Det er ganske let at finde eksempler på splittende og voldsom retorik fra europæiske højrefløjspartier.
Netop den disciplin har Moderaternes spidskandidat, Stine Bosse, dygtiggjort sig i, hvilket hun også viser her i avisen. Bosse kritiserer en video, hvor Dansk Folkeparti siger noget med at »røverbander fra Bulgarien og Rumænien« nu får fri adgang til Danmark.
Man kan med rette kritisere retorikken, men det er også en politisk analyse, der kun skraber overfladen.
For splittelsen i Europa kommer ikke fra protestpartier. Det kommer ikke fra Dansk Folkeparti og dets europæiske åndsfæller. Det kommer ikke fra venstrepopulistiske partier. Det kommer heller ikke fra klimapartier, landbrugspartier eller enkeltsagspartier.
Nej, splittelsen har sine rødder fra midten.
Det var typer som Stine Bosse, der havde travlt med at udstille Italiens premierminister, Giorgia Meloni, som den nye Mussolini, mens det har vist sig, at hun faktisk er en samlende figur. En, der bygger bro mellem de store midterpartier og det yderste højre.
Det var typer som Angela Merkel, der ikke indså, at ukontrolleret indvandring er det mest splittende og polariserende spørgsmål.
Og det er typer som dem, der har travlt med at forsøge at udelukke DF’s Anders Vistisen fra de store EU-debatter i den kommende valgkamp.
Den elitære og teknokratiske midte dyrker konformiteten. De udskammer alle, der ikke spiller efter voksenbordets selvopfundne regler for dekorum.
Det er midtens insisteren på ensretning, der er selve drivkraften i splittelsen.
Protestpartierne er en reaktion på netop den elitære og teknokratiske midterpolitik, der gavner systemet, men skader helt almindelige europæiske borgere. Det er den gruppe vælgere, der vender det etablerede politiske system ryggen og stemmer på protestpartier – både på højre- og venstrefløjen.
Vejen til mere splittelse er at følge Stine Bosses opskrift, som bare handler om at udskamme vælgere for at have de forkerte holdninger. Det gør kun den højrefløj, hun kritiserer, meget stærkere.
Derimod er vejen til mindre splittelse, at EU fokuserer på de faktiske fælles problemer, som vi står over for: Ukraines frihedskamp, Europas økonomi og vores alle sammens sikkerhed.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 5. maj 2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Vandkrisen skal have opmærksomhed i dansk udenrigspolitik - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/vandkrisen-skal-have-opmaerksomhed-i-dansk-udenrigspolitik

Vandkrisen skal have opmærksomhed i dansk udenrigspolitik
Henrik Dahl
8. april 2024
Vandområdet er i disse dage i fokus. Det er dog nyt, at vand også ses i et sikkerhedspolitisk perspektiv, men det er på tide.
Manglende og ulige adgang til rent ferskvand samt sygdomsfremkaldende spildevand er en hovedårsag til spændinger og konflikter.
Klimaændringer, befolkningsvækst og øget vandforbrug til industri og energi vil accelerere udviklingen globalt. Den forventede konsekvens vil være øget migration såvel som en stigning i væbnede konflikter relateret til vand.
I en europæisk kontekst er det særligt vandproblemerne i Afrika og Mellemøsten, som udgør den potentielt største destabiliserende faktor. Ifølge World Resources Institute er Nordafrika og Mellemøsten (MENA) i dag verdens mest vandudfordrede område og situationen vil kun forværres frem mod 2050, hvor hele befolkningen vil lide af vandmangel.
Denne stærkt bekymrende vandmangel sker parallelt med en eksponentiel befolkningsvækst frem mod 2050, som vil fordoble befolkningen i MENA-regionen til 725 millioner mennesker.
Det siger sig selv, at denne udvikling er skrøbelig og uholdbar, og vil fremprovokere migration og en kraftig forøget risiko for lokale konflikter og krige over vandressourcer. Denne tendens gør sig også gældende i resten af Afrika.
Ovenstående udvikling er en af årsagerne til, at Nato i sin årlige sikkerhedspolitiske prognose fra januar meget klart fremhæver, at vandudfordringer vil øge migrationsbevægelserne eksponentielt og deraf fremprovokere økonomisk og social ustabilitet.
Det er særligt Europa, som er under pres – og Nato forudser også, at vandudfordringerne vil blive udnyttet af autoritative stater som Rusland til at skabe radikalisering og konflikter.
Senest kunne Weekendavisen berette, at Rusland planlægger at sende hundredtusindvis af afrikanske migranter gennem Afrika og Maghreb over Middelhavet og op gennem Italien og Frankrig. Uafhængigt af Ruslands planer kan vi allerede aflæse stigende migration.
Ifølge EU’s grænseagentur, Frontex, krydsede næsten 400.000 illegale migranter grænsen til EU i 2023. Det højeste niveau siden 2016.
Ovenstående udvikling er en af årsagerne til, at Forsvarets Efterretningstjeneste i sin seneste risikovurdering fremhæver statskup og væbnet oprør i blandt andet Mali, Burkino Faso og Niger, som konsekvens af vandmangel.
Men vandkrisen er endnu større og et globalt sikkerhedsproblem. Det ses afspejlet i Pacific Institute’s opgørelse over væbnede konflikter relateret til vand, hvor der fra 2017 til 2022 er registreret en global stigning på 550 procent! Fra henholdsvis 47 til 230 konflikter.
Og tendensen for 2023 ser desværre ikke bedre ud.
Vand bruges i stigende grad som våben, hvilket konflikten i Ukraine er et godt eksempel. Bare i de tre første måneder af krigen blev der ifølge det videnskabelige tidsskrift Nature registreret 64 specifikke vandrelaterede angreb i Ukraine. Det understreger, hvordan vand også bliver brugt som våben.
Det er på tide, at vandkrisen får opmærksomhed i dansk sikkerheds- og udenrigspolitik. Trusselsbilledet domineres af Rusland på den korte bane og Kina på den længere bane, mens det for de mere bløde “sikkerhedspolitiske temaer” mest handler om cybersikkerhed, energiforsyning og adgang til kritiske råstoffer.
Det er bestemt relevant, men vi glemmer vandets rolle, som underliggende faktor i at skabe kriser, migration, konflikter og krige, som vi så efterfølgende må forholde os til.
Både Nato og FN har fået øjnene op for dette, men herhjemme er der endnu ikke tilstrækkelig politisk bevidsthed om det.
Dette til trods for, at “vand for fred” hænger uløseligt samme med de tre højest prioriterede emner for danskerne til EU-valget ifølge Kantar for tænketanken Europa: Klimaforandringer og grøn omstilling, flygtninge og migranter og forsvar og sikkerhed.
Heldigvis er der god mulighed for det politiske Danmark til at se og udnytte potentialet i vand. Danmark har en styrkeposition på vandområdet med løsninger, der efterspørges rundt om i verden og som kan være et stærkt aktiv i vores sikkerheds- og udenrigspolitik.
Lad os bruge dette aktiv til at skabe fred og til at understøtte vækst og velfærd herhjemme. Der er i hvert fald to meget konkrete muligheder i henholdsvis regeringens kommende Globaliseringsstrategi og Afrika-plan. Så lad ferskvandet flyde og spildevandet rense til gavn for Danmark, EU og verden.
Vi glemmer vandets rolle, som underliggende faktor i at skabe kriser, migration, konflikter og krige, som vi så efterfølgende må forholde os til.
Af Henrik Dahl og Mads Helleberg Dorff, branchechef Vand, Dansk Industri
(Indlæg bragt i Avisen Danmark d. 8/4-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Sådan håndterer EU fremtidens migrationsstrømme - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/saadan-haandterer-eu-fremtidens-migrationsstroemme

Sådan håndterer EU fremtidens migrationsstrømme
Henrik Dahl
2. april 2024
I sidste uge kunne Egyptens præsident, al-Sisi, gnide sig i hænderne over, at han netop har landet en aftale med Den Europæiske Union.
I fremtiden vil EU nemlig sende 55 mia. kr. til al-Sisis autoritære regime i bytte for bedre grænsekontrol, som skal begrænse tilstrømningen af illegale immigranter fra Egypten til Europa.
Aftalen med Egypten er et fint skridt i den rigtige retning mod en mere holdbar situation for Europas migrationsudfordringer.
Men det er ikke tilstrækkeligt. For ikke siden flygtningekrisen i 2015-2016 har der været så mange immigranter, der søger mod EU. Alene sidste år var der 1,14 mio. flygtninge, der søgte asyl i Europa, hvilket er en stigning på 18 pct. i forhold til året forinden.
Derfor bliver EU nødt til at få etableret nogle mere langvarige løsninger, hvor vi ikke gør os afhængige af utilregnelige lande som Egypten eller Tyrkiet.
Et godt sted at starte er ved at etablere flere modtagecentre i nærområderne. For hverken EU eller asylansøgerne er tjent med den nuværende situation, hvor flygtninge – ofte under kummerlige forhold og med hjælp fra menneskesmuglere – er nødsaget til at sætte deres liv på spil i en gummibåd over Middelhavet.
Hvis EU udruller et omfattende netværk af modtagecentre i nærområderne, vil vi ikke blot kunne forhindre, at Europa oversvømmes af illegale immigranter, som koster de europæiske lande dyrt både økonomisk, kulturelt og i forhold til kriminalitet.
Vi vil ligeledes kunne hjælpe flest mulige flygtninge med behov for hjælp, fordi det i sagens natur er mere omkostningseffektivt at hjælpe i nærområderne, end hvis asylansøgerne først skal til Europa.
Sidste gang Europa blev ramt af en flygtningekrise, var vi ikke i stand til at håndtere udfordringen.
En af de vigtigste opgaver for det kommende Europa-Parlament bliver at indhente efterslæbet, så vi kan håndtere fremtidens migrationsstrømmene og hjælpe flest mulige flygtninge med behov for hjælp.
For hvis EU’s indre grænser fortsat skal kunne holdes åbne, er det en forudsætning, at der kommer styr på de ydre grænser.
Af Henrik Dahl og Mads Strange.
(Indlæg bragt i Børsen d. 2/4-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Mandela ville være pinligt berørt over jer, ANC - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/mandela-ville-vaere-pinligt-beroert-over-jer-anc

Mandela ville være pinligt berørt over jer, ANC
Henrik Dahl
14. marts 2024
At ANC i realiteten støtter Rusland, er det største fald fra den moralske tinde, Nelson Mandela satte ANC på, man overhovedet kan forestille sig.
I sidste uge besøgte Udenrigspolitisk Nævn Etiopien og Sydafrika. Formålet med besøget i Addis Ababa var ikke mindst at holde møder med Den Afrikanske Union, som har sit hovedkvarter der.
Formålet med besøget i Sydafrika – der både gik til Pretoria, Cape Town og Stellenbosch – var generelt at gå i dialog med sydafrikanske beslutningstagere og eksperter om Sydafrikas rolle og ambitioner i den nye verdensorden, der tegner sig.
Et enkelt besøg i Sydafrika giver ikke et fyldestgørende grundlag for at fælde nogen domme eller nå frem til nogen konklusioner. Så de følgende betragtninger er umiddelbare overvejelser over nogle af de ting, jeg fandt mest tankevækkende.
Min første overvejelse er: ANC har et troværdighedsproblem. Jeg vil endda gå så langt som til at sige: ANC har et stort og påtrængende troværdighedsproblem.
ANC (African National Congress) er Nelson Mandelas parti. Og Nelson Mandela var og er en mand, de fleste beundrer. Også jeg. Både for sit personlige mod gennem mange års kamp mod apartheid – herunder en politisk dom, der kostede ham 27 års fængsel – og for sin rolle i at skabe det moderne, demokratiske og tolerante Sydafrika. Men det forekommer nogle gange, at alle ledere af ANC, der efterfulgte Nelson Mandela, har været halvt så gode som den forrige.
Hvis man spørger ANC, hvad partiet mener om krigen mellem Ukraine og Rusland, får man altid svaret: ANC tror på nationernes selvbestemmelse og den regelbundne verdensorden, men … Og ligesom ”jeg går stærkt ind for ytringsfrihed, men …” betyder, at man ikke går stærkt ind for ytringsfrihed, og ”jeg fordømmer 7. oktober, men …” betyder, at man ikke fordømmer den 7. oktober, så betyder ”ANC tror på nationernes selvbestemmelse og den regelbundne verdensorden, men …”, at ANC ikke tror på nationernes selvbestemmelse og den regelbundne verdensorden.
For det, ANC altid fortsætter med at sige, er, at parterne bør slutte fred nu, hvorfor der er behov for forhandlinger.
Der er adskillige ting at sige til det, hvoraf ingen er pæne. Den første og vigtigste er, at Rusland ikke er en partner, man kan stole på. Al erfaring siger, at det ikke giver nogen mening at lave aftaler med Putin-regimet, eftersom det er konsekvent løgnagtigt, uoprigtigt og upålideligt.
”At forhandle med Rusland” er kort og godt et tomt og meningsløst udtryk, der hører hjemme i fantasiens verden.
Men lad os nu som et tankeeksperiment antage, at Rusland var en forhandlingspartner, man kunne stole på. Selv i det tilfælde er ANC’s tilgang absurd. Forudsætningen for, at man bør forhandle, er, at begge parter har fat i en del af sandheden.
At begge parter står med noget, der i sin kerne er en rimelig og retfærdig sag. Men den forudsætning er ikke opfyldt. Rusland har nul andel i sandheden, når det gælder Ukraine. Rusland har nul og ingenting, når det gælder om at repræsentere det rimelige og det retfærdige.
At sige, at Rusland og Ukraine skal forhandle, svarer til at sige, at den, der truer med voldtægt, og den, der trues med at blive voldtaget, burde sætte sig ned og snakke tingene igennem og nå frem til et eller andet rimeligt udfald.
Det er jo det glade vanvid. Men det er den slags vanvid, ANC med usvigelig sikkerhed promoverer, når man spørger om Rusland og Ukraine.
Sandheden er, at Rusland modarbejder ethvert princip, som Sydafrikas forfatning bygger på. Altså ethvert af de principper, Nelson Mandela i sin tid arbejdede for at få ind i Sydafrikas forfatning.
Sydafrikas forfatning bygger på demokrati og menneskerettigheder. På at stække magten ved fastholde, at den er tredelt. Sydafrikas forfatning bygger på respekt for det enkelte menneske, for minoriteter, for privat ejendomsret, for lov og orden.
Rusland kæmper hver dag imod demokrati og menneskerettigheder. Rusland kæmper for at centralisere magten hos Vladimir Putin.
Rusland står for foragt for det enkelte menneske, foragt for minoriteter, foragt for privat ejendomsret, foragt for lov og orden. Ydermere er Rusland alt det, ANC oprindeligt kæmpede imod: Rusland er først og fremmest imperialistisk.
Rusland er kolonialistisk. Rusland er fascistisk. Rusland har nul respekt for andre lande og andre kulturer. Vil ikke tøve et sekund med at udradere dem.
At ANC i realiteten støtter Rusland, er det største fald fra den moralske tinde, Nelson Mandela satte ANC på, man overhovedet kan forestille sig. Hver dag, hvor ANC støtter Rusland, tramper ANC på Nelson Mandelas minde.
På alt, hvad han stod for. Der går vedvarende rygter i Sydafrika om, at alt dette skyldes, at Rusland har købt og betalt ANC med massiv økonomisk støtte. Om det er sandt, er ikke godt at vide. Men det får i hvert fald ANC’s ubegribelige svigt af sine egne værdier til at give en form for mening.
Det andet nedslag fra besøget i Sydafrika er, at de herskende, intellektuelle forestillinger i landet er ekstremt venstreorienterede – iblandet en solid dosis af den identitetspolitiske ideologi, der i de senere årtier er blevet udviklet ved vestlige universiteter.
Under besøget sad vores delegation ved Stellenbosch University i et panel. Der besvarede vi spørgsmål fra en gruppe i øvrigt særdeles dygtige og sympatiske studerende.
Jeg fik en meget stor lyst til at sige til forsamlingen: Præmisserne for meget af, hvad I spørger om, er uhæderlige. Helt og aldeles uhæderlige. Men det kan man jo ikke rejse sig op og sige uden totalt at spolere den gode stemning.
Så her er, hvad jeg ville have sagt: Det er intellektuelt uhæderligt at fremstille erobring og slaveri som vestlige opfindelser. At erobre land og at tage slaver er noget, der har fundet sted overalt, hvor der har levet mennesker, siden tidernes morgen.
Det særlige ved Vesten er derfor ikke, at vestlige magthavere har erobret land, og at de har bidraget til slaveri. Det særlige ved Vesten er tværtimod, at det er i Vesten, der er udviklet ideologier, der retter sig imod erobring og slaveri. Det er i Vesten, man har udviklet den tanke, at det er forkert.
Det er sandt, at disse tanker ikke øjeblikkeligt og umiddelbart blev anerkendt af magthaverne i de vestlige verden. Men det ændrer ikke på det faktum, at idéen om, at erobring og slaveri er moralsk forkastelige handlinger, er vestlig.
Ligeledes fik jeg lyst til at sige: Beslutningen om at etablere kolonier uden for Europa blev i en lang række tilfælde ikke truffet af demokratiske, men af autokratiske regeringer.
Tag for eksempel Danmark. Danmark havde enevælde – altså et gennemført autokratisk styre – frem til 1849. Alle danskere, der ikke nedstammer fra landets herskere, nedstammer med andre ord fra undertrykte mennesker – ikke fra mennesker, der traf beslutninger om at undertrykke andre.
Efter 1849 er der i Danmark ikke taget så meget som en enkelt beslutning, der gik på at skaffe sig flere kolonier, eller som gik på at fastholde slaveri. Så lad lige være med at skyde på det demokratiske Danmark, der opstod efter 1849, i disse komplicerede og – indrømmet – tragiske spørgsmål.
Den sidste ting, jeg nok lige ville have nævnt, er: Lad venligst være med at stille tingene sådan op, at de vestlige lande har pålagt f.eks. Afrika unaturlige grænser. Hvorfor? Fordi det antyder, at grænserne i Europa er naturlige.
Ligesom det antyder, at de er demokratisk fastlagt. Der findes næsten ingen grænser i Europa, er er fastlagt ved folkeafstemning. En af de få er grænsen mellem Danmark og Tyskland. Tværtimod: De fleste grænser i Europa ligger, hvor de ligger, efter diktat fra stormagter, der havde sejret i en krig.
Så modsætningen mellem naturlige grænser i Europa og kunstige grænser i Afrika er ikke en modsætning, der holder så meget som en enkelt meter.
Jeg ved desværre ikke, hvad man kan gøre for at udrydde den identitetspolitiske ideologi, der styrer ANC, og som også har godt fat ved sydafrikanske universiteter (der er nogle af kontinentets bedste).
Det demokratiske Europa (i grove træk EU plus Storbritannien) er den verdensdel, der investerer flest penge direkte i Sydafrika. Dermed er det demokratiske Europa også den verdensdel, der skaber flest arbejdspladser i landet.
Det tæller bare ikke det mindste, når identitetspolitikken behersker sindene. Så vil man hellere have et Rusland, der underminerer ethvert princip, Sydafrika officielt bygger på. Eller et Kina, der stort set ikke skaber nogen beskæftigelse.
Det er i Europa og Vesten, man har formuleret samtlige principper, der er nødvendige for at skabe samfund, der er gode at leve i: Demokrati. Menneskerettigheder. Retssamfund. Magtens tredeling og ansvarliggørelse af magthavere.
Tolerance og respekt for minoriteter. Alligevel består et møde mellem danske politikere og sydafrikanske studerende i den rituelle mistænkeliggørelse og tilsvining af Vesten, der har været god latin i vestlige universitetsmiljøer de seneste to-tre årtier.
Jeg har ikke nogen løsninger på disse problemer. Men jeg tror, det er en god start at omtale problemerne og at sige fra over for de værste urimeligheder og selvmodsigelser.
“At ANC i realiteten støtter Rusland, er det største fald fra den moralske tinde, Nelson Mandela satte ANC på, man overhovedet kan forestille sig.”
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 12/3-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Hvis Europa ikke står stærkere i egen ret, bliver vi efterladt på perronen i det 21. århundrede - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/hvis-europa-ikke-staar-staerkere-i-egen-ret-bliver-vi-efterladt-paa-perronen-i-det-21-aarhundrede

Hvis Europa ikke står stærkere i egen ret, bliver vi efterladt på perronen i det 21. århundrede
Henrik Dahl
7. marts 2024
Hvis Vestens indflydelse på den globalpolitiske scene ikke skal svinde ind i de kommende år, skal de europæiske lande samarbejde mere om udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Netop derfor var det en glædelig nyhed, da Ungarns parlament i sidste uge godkendte Sveriges ansøgning om et Nato-medlemskab efter langvarigt tovtrækkeri.
For Europa kan ikke længere hvile på laurbærrene og høste fredsdividende. Få måneder før krigen i Ukraine startede, havde Sveriges daværende socialdemokratiske regering ellers fastslået, at landet aldrig skulle blive medlem af Nato.
Men da Putins kampvogne rullede ind over Ukraines landegrænse, gik der heldigvis ikke lang tid, før vores svenske naboer fik ansøgt om et medlemskab i verdens mest magtfulde forsvarsalliance.
Selvom Sveriges Nato-medlemskab bestemt er et skridt i den rigtige retning, har vi imidlertid stadig et stort forsvarspolitisk efterslæb, der skal indhentes.
Siden Sovjetunionens kollaps i 1991 har vi nemlig nydt godt af det usvigelige privilegium, at USA har siddet solidt på rollen som global politibetjent i den regelbaserede verdensorden.
Det skal vi være taknemmelige for. Men vi må også erkende, at USA’s sikkerhedspolitiske dominans har fungeret som en sovepude for Europa.
På mange måder minder EU i dag om et privilegieblindt curlingbarn, der har været vant til at få alt serveret på et sølvfad, og som derfor ikke er i stand til at tage ansvar for sig selv.
En af de vigtigste opgaver i EU’s næste valgperiode er at råde bod på dette, så unionen atter bliver i stand til at stå tidens prøver. Og der er nok at tage fat på.
Alene sidste år – efter krigen i Ukraine var brudt ud – var det nemlig stadig 19 af 31 Nato-lande, der ikke brugte de aftalte 2 pct. af bnp på forsvaret.
Og med et amerikansk præsidentvalg i horisonten, hvor Trump meget vel kan genvinde nøglerne til Det Hvide Hus, bliver Europa nødt til også selv at have et troværdigt afskrækkende forsvar.
Det skyldes ikke blot spekulationerne om, at Trump vil forsøge at trække USA ud af Nato eller hans sabelraslen om at lade Rusland gøre »hvad fanden de vil« mod ethvert Nato-land, der ikke betaler de aftalte 2 pct. af bnp til forsvaret.
For uanset om Trump vinder præsidentvalget i november, lader USA nemlig til at ville rette blikket mod andre udfordringer, hvilket vil efterlade et magtvakuum i håndteringen af de geopolitiske udfordringer, som tidligere blev udfyldt af USA.
Derfor var det godt, da Tyskland, Polen og Frankrig for nylig pustede liv i den historiske forsvarsalliance Weimar-trekanten, der indtil Polens PiS-parti kom til magten, var en platform, som knuste udenrigspolitiske problemer i det østlige Europa.
Den slags initiativer har vi brug for langt flere af. For hvis USA’s atomparaply foldes sammen, skal vi have en troværdig europæisk søjle i Nato.
Men hvis visionen om selv at kunne varetage ansvaret for kontinentets sikkerhed skal realiseres, er der brug for mere end blot nye alliancer.
Lige nu står et forældet investeringsprincip eksempelvis i vejen for, at Europas største pengetank, der alene sidste år investerede 660 mia. kr., kan få lov til at investere i forsvaret.
Hvis ambitionerne fra de politiske skåltaler om at fortsætte støtten til Ukraine og at opruste vores hjemlige forsvar skal realiseres, bliver vi nødt til at droppe den slags virkelighedsfjerne forbud mod den industri, der er vores bedste garanti for fred og sikkerhed.
I alt for mange år har EU sovet i timen og ladet amerikanerne bære en uforholdsmæssig stor del af omkostningen for Vestens sikkerhed.
Nu er tiden moden til, at vi ser de nye sikkerhedspolitiske realiteter i øjnene og vågner op til dåd.
For hvis Europa ikke skal efterlades på perronen i det 21. århundrede, er vi nødt til at stå stærkere i egen ret.
Af Henrik Dahl og Mads Strange.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 6/3-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Vi bliver nødt til at forholde os til problemerne med FN - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/vi-bliver-noedt-til-at-forholde-os-til-problemerne-med-fn

Vi bliver nødt til at forholde os til problemerne med FN
Henrik Dahl
27. februar 2024
Enhedslisten er stødt på manchetterne over, at vi har kritiseret FN. Men forholder man sig til sagens substans, er det tydeligt, at vi har nogle alvorlige problemer.
Det har i mange år været alment kendt, at der er store problemer med antisemitisme hos UNRWA, FN’s nødhjælpsorganisation i Palæstina.
Tidligere har der været sager om, at organisationens ansatte sympatiserer med Hamas, og at vestlige støttemidler går til at producere antisemitisk undervisningsmateriale til deres arbejde i Palæstina.
Men for nyligt kom det ligeledes frem, at UNRWA har flere ansatte, der decideret er anklaget for at have medvirket i terrorangrebet mod Israel d. 7. oktober.
Derfor fremlagde vi i Liberal Alliance et forslag om at trække støtten til organisationen for at sikre, at danske skatteydere ikke betaler løn til terrorister.
Det burde være et ukontroversielt forslag. Ikke mindst med tanke på at en masse lande såsom USA, Storbritannien, Tyskland, Holland, Estland og mange flere også har trukket støtten af netop den årsag.
Men spørger man Enhedslisten, er vores forslag et ”kynisk forsøg på at indtage et ledigt standpunkt i jagten på hurtige likes”.
I nærværende avis har partiets kandidat til Europa-Parlamentet, Ludvig Goldschmidt, nemlig konkluderet, at det på grund af Liberal Alliances kritik af FN nu må ”være op til de voksne og ansvarlige partier at værne om de internationale organisationer i en tid med tiltagende ustabilitet”.
Men Goldschmidts kritik klinger selvfølgelig hult, hvis man forholder sig til sagens substans i stedet for at lade sig blænde af ideologiske skyklapper.
For kaster man et blik på, hvordan FN er skruet sammen, bliver det hurtigt tydeligt, at systemet er ramt af nogle alvorlige problemer.
Tag eksempelvis FN’s menneskerettighedsråd, der lige nu ledes af rædselsregimer som Saudi Arabien (hvor homoseksuelle møder dødsstraf), Kina (hvor muslimer sendes i koncentrationslejre) eller Nigeria (hvor kvinder ikke har basale rettigheder).
Hvordan kan det være kontroversielt at påpege, at der er problemer i et system, hvor nogle af verdens mest undertrykkende lande – som ikke selv overholder menneskerettighederne – skal sikre menneskerettigheder?
Og listen af absurde ting ved FN stopper ikke her.
For nyligt påstod FN’s vice-generalsekretær for humanitære indsatser, at Hamas i virkeligheden ikke er en terrororganisation, og et FN-land som Rusland – der truer verdens sikkerhed ved at starte en krig i Ukraine – kan sidde i FN’s sikkerhedsråd og nedlægge veto mod, at vi får stoppet (eller sågar blot fordømmer) krigen.
Både disse eksempler og skandalen med FN’s nødhjælpsorganisation i Palæstina er symptomatiske på en indbygget systemfejl i FN.
Nemlig at ikke-demokratiske og uciviliserede lande ofte får lov til at blokere for, at vi kan bruge FN til at føre demokratisk og civiliseret politik.
Hvis vi skal kunne løse de mange vigtige udfordringer, som verdenssamfundet står overfor, bliver vi til at erkende, at der er nogle dysfunktionelle dele af FN.
Derfor bør vi forholde os ærligt og sagligt til problemerne ved, at en FN-topchef forvansker sandheden om en barbarisk terrororganisation, eller at vores støttemidler går til en nødhjælpsorganisation, som er gennemsyret af antisemitisme.
I modsætning til hvad Enhedslistens Ludvig Goldschmidt påstår i sin klumme, har vi i Liberal Alliance dog aldrig bebudet, at vi gerne vil vende FN ryggen. Men vi ér imidlertid af den opfattelse, at FN lige nu er ramt af nogle alvorlige problemer.
Hvis disse skal kunne løses, bliver vi nødt til at anerkende deres eksistens i stedet for at vende det blinde øje til problemerne som Enhedslisten.
Af Henrik Dahl og Mads Strange.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 26/2-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Skal Putin tage hele Ukraine, før EU's største pengetank tør investere i krudt og kugler? - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/skal-putin-tage-hele-ukraine-foer-eus-stoerste-pengetank-toer-investere-i-krudt-og-kugler

Skal Putin tage hele Ukraine, før EU’s største pengetank tør investere i krudt og kugler?
Henrik Dahl
26. februar 2024
EIB holder fast i sit forældede forbud mod at understøtte forsvarsindustrien. Det er symptom på et generelt problem i EU
Hvis vi i Europa skal gøre os nogen forhåbninger om, at Ukraine vinder krigen mod Putins imperialisme, har vi brug for langt mere militært materiel. Men lige nu står Europas største långiver i vejen for at sikre den fortsatte opbakning til vores ukrainske allierede.
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er nemlig underlagt et princip om, at man ikke investerer i ammunition og våbensystemer, fordi man hellere vil bruge pengene på fredsbevarende indsatser.
Netop EIB kunne ellers med sin store pengetank, der alene sidste år investerede omtrent 660 mia. kr. i en række initiativer, have udgjort en enorm stor forskel på slagmarken.
Men alligevel har investeringsbanken valgt at holde fast i sit forældede forbud mod at understøtte forsvarsindustrien.
Det princip er symptomatisk på et generelt problem, der plager store dele af EU: nemlig at man ofte vedtager nogle regler, der muligvis lyder godt på papiret, men som i den virkelige verden gør mere skade end gavn.
For hvis der er noget, der bidrager til at sikre fred her i verden, er det selvfølgeligt et troværdigt afskrækkende forsvar.
Forsvarspolitisk efterslæb
Derfor har vi ikke længere råd til at hænge i bremsen, når det kommer til at sikre et kampdygtigt og stærk europæisk militær. Før Putins kampvogne krydsede
Ukraines landegrænse har det i alt for mange lande – inklusive Danmark – været en skammelig kendsgerning, at vi ikke levede op til vores Nato-forpligtelser om at bruge minimum 2 pct. af vores bnp på forsvaret.
Og ikke nok med at vi ikke løbende har investeret yderligere i Forsvaret. I mange lande har det eksisterende materiel sågar været mere eller mindre ude af drift.
En rapport med nogle år på bagen kunne eksempelvis dokumentere, at mindre end halvdelen af Tysklands Euro- og Tornadofighter-kampfly var kampdygtige, og at ikke én eneste af landets seks ubåde var funktionelle.
Med tanke på, at Tyskland er den næststørste bidragsyder til Nato efter USA, er det nedslående læsning, som bør få alle, der kerer sig om Europas sikkerhed, til at råbe vagt i gevær.
Men denne tendens kunne vendes, hvis vi med Den Europæiske Investeringsbank fik sat turbo på investeringerne i EU-landenes forsvar. Derfor bliver EIB nødt til at se de sikkerhedspolitiske realiteter i øjnene og ændre sin praksis.
For det vil være en blåstempling af, at det selvfølgelig ikke bare er ok, men en decideret prisværdig handling, når man sikrer kapital til en kritisk sektor, der bidrager til vores alles sikkerhed.
Det vil betyde, at pensionskasser, kapitalfonde og andre institutionelle investorer – som ofte også er underlagt utidssvarende principper om ikke at røre forsvarsindustrien med en ildtang – vil være mere tilbøjelige til at følge i slipstrømmen af EIB og allokere kapital, som atter kan fylde Europas våbenlagre.
Den tyske forbundskansler, Olaf Scholz, har allerede bebudet, at hans eget land i det kommende år vil fordoble støtten til Ukraine, og ligeledes opfordret andre EU-lande til at skrue op for støtten. Det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, der bør stå som et eksempel til efterfølgelse for alle EU-lande.
Et paradigmeskifte
For vi har brug for et paradigmeskift i den europæiske forsvarspolitik. Den tidsalder, hvor vi kunne hvile på laurbærrene og høste fredsdividender, er endegyldigt forbi.
Det skyldes ikke blot, at Putins imperialistiske stormagtsdrømme har skabt krig på det europæiske kontinent for første gang i flere årtier. Det skyldes også, at USA – uanset hvem der vinder præsidentvalget i november – er begyndt at orientere sig væk fra den rolle som global politibetjent i den regelbaserede verdensorden, vi har kendt til, siden Sovjetunionen kollapsede i 1991.
Derfor kan vi ikke længere forvente, at USA altid vil stå klar til at redde dagen. Europa skal kunne stå stærkere i egen ret.
Som Natos generalsekretær, Jens Stoltenberg, bebudede for nyligt, er der nemlig en reel risiko for, at Putins imperialisme ikke stopper ved Ukraines landegrænse.
Hvis vi lader nationalistisk navlepilleri eller virkelighedsfjerne principper stå i vejen for at sikre støtten til Ukraine, risikerer vi således ikke bare, at ukrainernes frihed bliver dem frarøvet af Putin.
Vi risikerer også at afføde en ny verdensorden, hvor den stærkes ret gælder, fordi vestlige demokratier ikke længere magter at være garant for fred og frihed. Derfor er tiden moden til at se de nye sikkerhedspolitiske realiteter i øjnene og gøre vores for at sikre Europas sikkerhed.
Det første sted at starte er ved at lade Europas største pengetank sætte fart på hjulene under den forsvarsindustri, der skal understøtte vores sikkerhed.
Af Henrik Dahl og Mads Strange.
(Indlæg bragt i Børsen d. 22/2-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Det røde EU er et EU, der skaber splittelse og radikalisering - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/det-roede-eu-er-et-eu-der-skaber-splittelse-og-radikalisering

Det røde EU er et EU, der skaber splittelse og radikalisering
Henrik Dahl
22. februar 2024
For første gang nogensinde, kommer et EU-valg ikke – for alvor – til at handle om, hvorvidt Danmark bør forblive i EU eller ej.
Der findes stadig modstandslommer, hvor den tro lever, at et land på størrelse med Danmark har flere handlemuligheder uden for en alliance end indenfor. Men det er i vore dage et synspunkt af en eksotisk karakter.
Derfor håber jeg, at valget til Europa-Parlamentet 9. juni kommer til at handle om, hvorvidt det er en blå eller en rød vision om Europa, der skal fremmes i Bruxelles.
Europa har i den grad brug for, at nogen bekymrer sig om selve den økonomiske levedygtighed på kontinentet.
Sammenligner man Europa i dag med Europa for ti år siden, står vi svagere i konkurrencen med USA i vore dage, end vi gjorde i det forrige årti. Der bliver startet alt for få nye virksomheder. De virksomheder, der kommer i gang, har for svært ved at vokse. De helt store virksomheder klarer sig. Selvom også de er ved at segne under byrden af tung regulering.
Hvad angår virksomheder inden for højteknologi, er der oven i købet et ekstra lag af bekymring: Vil EU komme med tung, overforsigtig regulering, der kræver ansættelsen af nye korps af jurister og andet godtfolk? Eller vil EU regulere ud fra et princip om realistisk risiko – der typisk er mere smidigt og liberalt end regulering baseret på den antagelse, at alt, hvad der overhovedet kan gå galt rent teoretisk, også rent faktisk kommer til at gå galt engang i fremtiden? I det blå EU eksisterer der naturligvis regulering. Men den er smidig; mindst muligt bureaukratisk og baseret på rimelige og proportionale overvejelser over risiko.
Over for visionen om et blåt EU står der en vision om et rødt EU. I det røde EU er der ikke noget, der er så godt som selv den mindste, teoretiske og totalt urealistiske risiko. Og hvorfor er der ikke det? Fordi så kan man altid benytte risikoen for, at nogen foretager sig et eller andet komplet vanvittigt eller risikoen for, at noget helt ekstremt urealistisk indtræder (tænk i retning af en kollision mellem to kometer i farlig nærhed af Jorden) som et påskud for at indføre planøkonomi.
Derfor er der faktisk en hel del, der står på spil ved det kommende valg til Europa-Parlamentet.
Danskerne kan vælge at styrke den side i parlamentet, der ved hjælp af påskud om, at vi lever i en ekstremt farlig – og uretfærdig – del af verden vil indføre så meget planøkonomi og centraldirigering, som det overhovedet kan lade sig gøre. Eller danskerne kan vælge at styrke den side i parlamentet, der anerkender behovet for at regulere på en række områder. Men også betragter det som nødvendigt, at regulering opleves som rimelig; ubureaukratisk og proportional med det onde, den skal forebygge.
Vælger danskerne den røde vision for EU, kan vi regne med at sakke endnu længere bagud i konkurrencen med andre kontinenter.
Ligesom vi kan regne med, at Europa som tiden går vil blive et kontinent, der både er renset for små virksomheder og for højteknologiske virksomheder.
Det mest kedelige har jeg gemt til sidst.
Det røde EU er også et EU, der skaber splittelse og radikalisering. For lige så meget splittelse, der opstår som følge af underreguleret indvandring, vil der opstå som følge af en overreguleret klimapolitik.
I et blåt EU skal der være rimelig regulering af indvandring. Og rimelig regulering for at fremme den grønne omstilling.
Det er den eneste farbare vej fremad for vores kontinent. Derfor håber jeg, at valget mellem blåt og rødt EU kommer til at fylde i de kommende måneder.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 22. februar 2024).
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Derfor er det en vanvittig idé at forbyde AfD - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/derfor-er-det-en-vanvittig-ide-at-forbyde-afd

Derfor er det en vanvittig idé at forbyde AfD
Henrik Dahl
7. februar 2024
Der er ikke nogen nævneværdig ekstremisme i Danmark. EU har meget at lære af os.
Europa kan lære meget af Danmark.
Som regel er det en selvovervurderende påstand, der ikke er belæg for, når man udforsker den nærmere.
Men i forhold til politisk radikalisering er der faktisk noget om snakken. I Danmark er de politiske yderfløje ikke særligt store eller vigtige.
På godt og ondt foregår hovedparten af den politiske samtale mellem ansvarlige partier, der gerne vil lave aftaler med hinanden. De vilde og voldsomme meldinger om, at samfundet skal ændres totalt og fra bunden, skal man langt ind i aviserne for at finde. Der, hvor de bringer notitser om småting af den mere kuriøse art.
Når europæiske politikere udtrykker deres frygt for, at de kommende års valg rundtomkring i Europa vil føre til en styrkelse af radikaliserede partier, kan vi i Danmark med god samvittighed melde hus forbi.
Jeg er sikker på, at det skyldes, at den politiske elite i Danmark ligger langt over det europæiske gennemsnit, når det gælder om at være lydhør over for spørgsmål, der optager den brede befolkning.
I Danmark siger den politiske elite ikke nej, når venstrefløjen hævder, at klimaet er et problem. I stedet lytter man til bekymringerne. Og derefter udformer man politiske forslag, der ikke er lige så radikale som venstrefløjens egne.
Men som man med god samvittighed kan sige er en imødekommelse af de bekymringer, der er blevet udtrykt.
Efter lidt tøven i 1990’erne har det meste af den politiske elite i Danmark også erkendt, at ukontrolleret indvandring fra Stormellemøsten er et problem.
Der findes en stædig yderfløj. I disse dage fordriver den tiden med at prøve at gendrive Frederik Vads uafviseligt korrekte påstand om dominansadfærd blandt indvandrere og efterkommere fra Stormellemøsten.
Ellers kommer den med ”solstrålehistorier”, som ingen normale mennesker fæster nogen som helst lid til.
Men bortset fra denne marginaliserede gruppe ved alle, at Danmark har et problem, og at dette problem kræver en fordomsfri håndtering. Og lige præcis derfor betyder yderfløjene ikke det helt store i Danmark. Hvis yderfløjene har ret – er den politiske elites ræsonnement – så har de ret.
Det betyder ikke, at man skal kopiere deres politik. Men det betyder, at man skal tage de rejste spørgsmål alvorligt.
Prøv at betragte Tyskland som kontrast. Her skal jeg selvfølgelig fremkomme med den sædvanlige disclaimer: Fordi jeg i det følgende udtrykker forståelse for, at Alternative für Deutschland drives af ægte bekymring, så indebærer det ikke, at jeg er enig i dets løsningsforslag.
Og vi tager den lige en gang til for elevrådspolitikerne og stråmandspolemikerne: Jeg er ikke enig i Alternative für Deutschlands løsningsforslag.
Men det nytter ikke noget, at den politiske elite i Tyskland end ikke er i stand til at erkende, at Alternative für Deutschlands politiske drivmiddel er ægte bekymring over ægte problemer.
Jeg havde forleden en lang samtale med en virkelig stor kender af både Tyskland og Danmark. Han sagde noget til mig, som faktisk bekymrede mig: at den politiske elite i Tyskland befinder sig i en tilstand af fornægtelse, når det gælder de problemer, indvandringen fra Stormellemøsten har skabt overalt i landet.
I Tyskland er der i disse år ved at ske aldeles irreversible forandringer, når det gælder jøders sikkerhed. Når det gælder kvinders sikkerhed. Når det gælder seksuelle minoriteters sikkerhed. Og når det gælder helt almindelige borgeres mulighed for at færdes uantastet overalt i samfundet.
Men dette udgangspunkt for en samtale om, hvad der kan og bør gøres, er det nærmest umuligt at få et medlem af regeringspartierne til at erkende (i CDU/CSU går det en anelse bedre).
Ifølge pålidelige kilder overvejer Erdogan-regimet at starte en tysk filial af AKP. Altså det islamistiske parti, der har styret Tyrkiet med hård hånd i mange år.
Hvis det sker, kan mennesker fra Tyrkiet leve fuldstændig uforstyrret i Tyskland i en tyrkisk boble:
Man kan stemme på ”Die AKP”. Man kan gå til fredagsbøn i en moské drevet af det tyrkiske religionsministerium, Diyanet.
Og man kan takket være Ankaraaftalen fra 1963, der sidestiller tyrkere med EU-borgere, rejse uhindret rundt ikke bare i Tyskland, men i hele Schengenområdet.
Det fører ikke i retning af integration, men i retning af selvsegregering. Fremragende eksemplificeret ved den tyske fodboldlandsholdsspiller Ilkay Gündogan, der til Frank-Walter Steinmeiers formentlige forbløffelse overrakte Erdogan en af sine spillertrøjer med erklæringen: »Für meine verehrten Präsidenten, hochachtungsvoll.«
Hvad har den politiske elite i Tyskland at sige til alt sådan noget (som – i parentes bemærket – næsten ethvert medlem af den politiske elite i Danmark kan se udgør et problem)?
Stort set intet.
Hvis der ikke er andre, der vil sige det, må jeg tage opgaven på mig: Det er en absurd og vanvittig idé at forbyde Alternative für Deutschland. Men samtidig er det en tilståelsessag for dem: Vi i den tyske politiske elite aner ikke vores levende råd, når det gælder de problemer, der er Alternative für Deutschlands drivmiddel.
Tror tilhængerne af et forbud mod Alternative für Deutsland, at den problembevidsthed, der er partiets drivmiddel, vil fordufte og opløse sig selv i ingenting?
Tror tilhængerne af et forbud, at det er en god og samlende idé at sætte en tyk streg under, at der stadig går en massiv skyggegrænse ned gennem Tyskland, der adskiller det gamle DDR fra det gamle BRD?
Tror tilhængerne af et forbud, at det er en god idé at gøre som i Sverige? Det vil sige at udskamme en femtedel af befolkningen, fordi den har en anden opfattelse af samfundets største problemer, end den politiske elite har?
Der er kun én måde at reducere opslutningen til Alternative für Deutschland, der virker. Og det er at tilbyde partiets støtter noget politik, der er bedre end den, de får hos Alternative. Ikke den samme politik, naturligvis. Men en pakke med løsningsforslag, der samlet set opleves som bedre.
Det er sådan, vi i Danmark har undgået radikalisering og ekstremisme. Der er ingen, der har patent på modellen. Så den kan frit benyttes alle andre steder.
Der er kun én måde at reducere opslutningen til Alternative für Deutschland, der virker. Og det er at tilbyde partiets støtter noget politik, der er bedre end den, de får hos Alternative.
Ikke den samme politik, naturligvis. Men en pakke med løsningsforslag, der samlet set opleves som bedre, skriver Henrik Dahl.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 7/2-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Ukraine fik sin hjælpepakke, og Europa undgik et dramatisk dilemma - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/ukraine-fik-sin-hjaelpepakke-og-europa-undgik-et-dramatisk-dilemma

Ukraine fik sin hjælpepakke, og Europa undgik et dramatisk dilemma
Henrik Dahl
2. februar 2024
Ungarn og Tyrkiet er irriterende tunge at danse med i EU og Nato. Men alternativet er værre.
EU har indgået en ny aftale, der tildeler 50 mia. euro til Ukraine, hvilket er en glædelig nyhed. Det skete dog ikke uden drama. Ungarn havde på forhånd givet det indtryk, at medlemslandet ville blokere for aftalen.
Men det skete heldigvis ikke. Efter kun én times forhandling accepterede Ungarns premierminister, Viktor Orbán, den nye støttepakke til Ukraine.
Mediernes forudsigelser om et stort drama ved EU-topmødet blev ikke til virkelighed. Der var spekulationer om, hvorvidt Orbán ville blokere aftalen, og om EU ville være nødt til at anvende sin ”atomvåben”-lignende artikel 7, som kunne fratage Ungarn sine stemmerettigheder.
Vi kan ikke vide, hvad EU’s statsog regeringschefer har gjort sig af tanker om Ungarn op til mødet. Men mon ikke det dobbelte medlemskab af Nato og EU har spillet en rolle?
EU har været tøvende over for en aktivering af artikel 7. Personligt forstår jeg udmærket dilemmaet.
På det rent personlige og følelsesmæssige plan kan man opleve det som decideret øretæveindbydende, at et forholdsvis lille land vælger at blokere ikke alene for EU’s økonomiske støtte til Ukraine, men også for, at Sverige kan optages i Nato. For man skal ikke glemme: Ungarn er ikke alene medlem af EU. Landet er også medlem af Nato.
På den anden side må man også tænke det scenarium igennem, hvor Ungarn faktisk får sine rettigheder som medlem af EU suspenderet.
Det, der bekymrer mig mest i denne tænkte situation, er: Hvis Ungarn får sine EU-rettigheder suspenderet, vil man så i al stilfærdighed tage dette til efterretning uden at foretage sig yderligere? Eller vil Ungarn benytte de muligheder, Nato-medlemskabet giver for at kaste grus i hele det europæiske maskineri?
Hvad der vil ske, er naturligvis gætteri. Ikke alene for mit vedkommende, men for enhver.
Man kan sætte sine penge på, at Ungarn får suspenderet sine rettigheder og i den anledning tænker ”hvor ærgerligt” og intet andet. Men man kan også sætte sine penge på, at Ungarn får suspenderet sine rettigheder og tænker, ”dette kræver en modreaktion, der kan mærkes rundtomkring i Europa”.
I lyset af at Ungarns nølen med at godkende Sveriges Nato-medlemskab helt åbenlyst er en brik i et spil, der også handler om EU (eftersom der er næsten en til enoverlap mellem EU og den europæiske del af Nato), er det svært at forestille sig, at Ungarn ikke vil fortsætte ned ad denne vej.
I Nato døjer vi allerede med et delvist antivestligt land, nemlig Tyrkiet. Det giver undertiden anledning til stor frustration. Men det råd, skiftende danske udenrigsministre altid har fået fra deres ministerium, kan sammenfattes til: Ja. Tyrkiet er tunge at danse med i Nato.
Men tænk lige på alternativet: en decideret Vesten-fjendtlig stormagt, der grænser direkte op til Europa. Ville det være værd at løbe den risiko, at Ungarn gik fra at være et besværligt EU- og Nato-land til at være et antivestligt og måske åbenlyst prorussisk Nato-land?
Hvis det kniber med at forestille sig den kombination, kan man lege med tanken om, at Belarus ikke alene var en tæt allieret til Rusland, men en tæt allieret til Rusland, der var medlem af Nato. Det vil ikke gavne nogen, at vi får endnu et Belarus i Europa.
Liberal Alliance fordømmer ligesom alle andre partier i Folketinget den russiske invasion af Ukraine.
Derfor har vi bakket op om alle sanktioner og alle hjælpepakker. Og det kommer vi til at fortsætte med.
Når vi ikke umiddelbart føler os tiltrukket af tanken om at aktivere EU-traktatens artikel 7, er det ikke alene, fordi det er omsonst (Slovakiet vil nedlægge veto). Det er først og fremmest, fordi Ungarn er medlem af Nato.
Jeg er lige så kritisk over for de autoritære love, Orbán har indført, som alle andre demokratisk sindede mennesker. Men det fjerner ikke Nato-EU-dilemmaet:
Ja. Det forhøjer Ukraines sikkerhed, at EU kan sende yderligere hjælp.
Men nej: Det svækker Europas sikkerhed, hvis kontinentet som følge af brugen af artikel 7 skal til at døje med (endnu et) antivestligt Nato-land.
Det kan i sidste ende betyde noget endnu værre for Ukraine.
Det er muligt, at større ånder end jeg kan opløse dilemmaet og risikoen i nul og niks.
Men så må de give lyd fra sig og forklare, hvordan vi på en og samme tid håndterer EU- og Nato-dimensionen, når det gælder Ungarn.
Det frygtede drama om ungarske Viktor Orbans holdning til EU-støtte til Ukraine udeblev. Det løste EU fra det dilemma, man kunne komme til at stå i, hvis han havde modsat sig støtte.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 2/2-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# I hele Bruxelles og omegn florerer en generel sygdom - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/i-hele-bruxelles-og-omegn-florerer-en-generel-sygdom

I hele Bruxelles og omegn florerer en generel sygdom
Henrik Dahl
25. januar 2024
Når USA hoster, får Europa en forkølelse. Sådan sagde man i gamle dage om forholdet mellem amerikansk og europæisk økonomi.
Der er dog et andet forhold, man også skal være opmærksom på. Det drejer sig om den tyske økonomis betydning for EU.
Ifølge tyske tal, der netop er blevet offentliggjort, skrumpede den tyske økonomi i 2023 med 0,3 point. Det gør Tysklands økonomi til den større økonomi, der på verdensplan klarede sig dårligst sidste år.
Den fejlslagne, tyske energipolitik er en del af årsagen. Men andre faktorer er høj inflation og den høje rente, der har været modspil til inflationen.
Den svage tyske økonomi er en selvstændig grund til bekymring her i Danmark. Men den er kun en enkelt del af et større billede. Sidste år var EUs samlede økonomi på omkring to tredjedele af USAs. Det er en tilbagegang fra ti år tidligere, hvor EUs samlede økonomi lå på omkring 90 procent af USAs.
Det er bekymrende, at Europa sakker bagud i forhold til USA, specielt når dette er sket på så relativt kort tid. Europa kan risikere at blive et relativt ligegyldigt kontinent, hvis denne udvikling fortsætter.
EU lider selvfølgelig under, at det går dårligt i Tyskland. Men EU formår også at skabe sine egne problemer. Inden for områder som blandt andet finans og it er EU præget af en voldsom overregulering. Når det gælder et helt generelt område som bæredygtighed, stiller EU også rapporteringskrav, der er fuldkommen eksorbitante.
Det er svært at finde mennesker, der er imod en fornuftig regulering af it og finans. Ligesom det er svært at finde mennesker, der er imod bæredygtighed eller virksomheders generelle ansvar. Det gælder også for mit parti og mig selv: Vi er heller ikke imod.
Men der skal være en form for proportionalitet og rimelighed i den måde, hvorpå man regulerer. Ellers begynder de uheldige bivirkninger at hobe sig op.
Overregulering er navnlig et problem for små og mellemstore virksomheder. For de store er der tale om en slags driftsomkostning: Er det nødvendigt at have en hel etage med jurister, så er det sådan, det er. Andre, tilsvarende virksomheder er ikke stillet ringere. Så det lever man med.
For små og mellemstore virksomheder er historien en anden. De har ikke råd til at beskæftige 50 eller 100 jurister til at sikre »compliance«. Så de bliver kvalt i fødslen. Eller de flytter til et andet kontinent, hvis deres forretningsidé er virkelig lovende.
Dette er i sig selv uheldigt, fordi det skader beskæftigelsen. Men det er ekstra uheldigt, fordi det ofte er fra de små og mellemstore virksomheder, innovationen kommer.
EU burde sætte sig selv det helt store mål at genskabe en konkurrencekraft, der står på mål med den amerikanske.
Der er ikke en enkelt, hurtig løsning på dette. For det er ikke et enkelt område af EU, der er overreguleret. Snarere er det en generel sygdom, der florerer i hele Bruxelles og omegn.
Jeg foreslår, at dokumentationen, der skal bevise, at regulering ikke er overdreven og skadelig, i fremtiden skal være langt mere stringent i EU. Samtidig vil jeg kæmpe for at reducere de administrative byrder for mindre virksomheder, et fokus som blandt andet EPP har kæmpet for i årevis.
Samtidig foreslår jeg, at man i langt højere grad end i dag anvender solnedgangsklausuler. Det vil sige, at regler helt automatisk bortfalder, efter de har været i kraft i for eksempel tre eller fem år. Det vil vende bevisbyrden om: Fra at der skal argumenteres for at fjerne regler, til at der skal argumenteres for, at de i det hele taget er nødvendige og rimelige.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 25. januar 2024).
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Politikere | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere

Politikere
Her finder du Liberal Alliances folketingsmedlemmer, byrådsmedlemmer og borgmester.
Folketingsmedlemmer
Læs mere
Byrådsmedlemmer
Læs mere
Borgmester
Læs mere
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Siden blev ikke fundet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/byck@guldborgsund.dk

Uups, noget gik galt!
Vi kunne ikke finde siden, du leder efter. Måske er der en stavefejl i URL'en, eller siden er blevet slettet.
Gå til forsiden


---

# Siden blev ikke fundet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/kimje@halsnaes.dk

Uups, noget gik galt!
Vi kunne ikke finde siden, du leder efter. Måske er der en stavefejl i URL'en, eller siden er blevet slettet.
Gå til forsiden


---

# Partiet | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet

Partiet
Partiet Liberal Alliance består af en politisk og en organisatorisk del, der er bundet sammen af medlemsforeningen. Det er medlemmerne i foreningen Liberal Alliance, der vælger ledelsen i den organisatorisk del, og det er også medlemmerne, der vælger de personer, der (hvis de opnår valg i enten folketings-, regionsråds eller kommunalvalg) udgør den politiske del. Partiet ledes som helhed af partiformanden, mens den organisatoriske del ledes af organisationsformanden.
Læs mere om partiet her:
Politikere
Landsorganisation
Historie
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Historie - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/historie

Historie.
Sådan blev LA til.
2007 – Stiftelse af Ny Alliance
Et nyt parti ser dagens lys. Ny Alliance bliver stiftet af Naser Khader, Anders Samuelsen og Gitte Seeberg. Leif Mikkelsen, som i sin tid var et af Venstre-medlemmerne bag de omdiskuterede ti liberale teser, melder sig kort efter ind i partiet. Ved valget i november får partiet fem mandater i Folketinget.
2008 – Ny Alliance bliver Liberal Alliance
Ny Alliance skifter navn til Liberal Alliance. Der bliver lavet et nyt partiprogram med større fokus på liberale mærkesager. På daværende tidspunkt ligger partiet meget lavt i meningsmålingerne.
2009 – Anders Samuelsen bliver leder af Liberal Alliance
Naser Khader forlader Liberal Alliance, og Anders Samuelsen bliver politisk leder. Samme år stifter det tidligere radikale folketingsmedlem Simon Emil Ammitzbøll partiet Borgerligt Centrum, der blandt andet ønsker et opgør med den formynderiske Big Mother-stat. Partiet lægges senere i 2009 sammen med Liberal Alliance.
2010 – Hårdt arbejde betaler sig
Liberal Alliance arbejder hårdt på at sprede kendskabet til partiets mærkesager. Det afspejler sig i meningsmålingerne, der stiger langsomt og sikkert. I april 2010 kommer den første meningsmåling. Den viser, at Liberal Alliance er over spærregrænsen på to procent.
2011 – Liberal Alliance får ni mandater ved folketingsvalget
176.585 danskere vælger at sætte deres kryds ved Liberal Alliance ved folketingsvalget i 2011, og derved får partiet ni mandater.
2015 – Liberal Alliance får 13 mandater ved folketingsvalget
Liberal Alliance oplever stor fremgang ved valget, hvor man efterfølgende støtter en ren Venstre-regering. Lars Løkke Rasmussen bliver siden statsminister med opbakning fra resten af blå blok. Liberal Alliance får ved første finanslov indført den første nedsættelse af registreringsafgiften nogensinde – en af partiets mærkesager.
2016 – Liberal Alliance går i regering
Liberal Alliance går i november 2016 i regering med Venstre og Konservative, og de tre regeringspartier udarbejder et solidt borgerligt-liberalt regeringsgrundlag. Regeringen lever en omtumlet tilværelse, men får sænket skatterne for mere end 21 milliarder kr.
2019 – Alex Vanopslagh tager over
Ved folketingsvalget i 2019 får Liberal Alliance fire mandater. Den nyvalgte Alex Vanopslagh overtager posten som politisk leder, og næste kapitel af den liberale kamp begynder.
2020 – Ledelsen samles hos Alex Vanopslagh
Ved Liberal Alliances corona-forsinkede landsmøde i 2020 besluttes det at fusionere posten som politisk leder af folketingsgruppen med landsformandsposten, således at Alex Vanopslagh nu er formand for partiet og dermed valgt af landsmødet.
2021 – Første borgmesterpost
I Solrød Kommune vinder Liberal Alliances Emil Blücher borgmesterposten og bliver dermed Liberal Alliances første og derudover landets yngste borgmester.
2022 – De mest ambitiøse
Ved landsmødet i 2022 fremlægger Liberal Alliance sin nye økonomiske 2035-plan, der er partiets hidtil mest ambitiøse med over 100 milliarder kroner i skattelettelser og et øget arbejdsudbud på cirka 134.000 fuldtidspersoner. Dertil fremlægger partiet også Folketingets mest ambitiøse klimaplan, der i en kombination af teknologineutralitet, frimarkedstænkning og internationalt udsyn vil medføre en 100 CO2-reduktion i 2030. Ved folketingsvalget i november 2022 får Liberal Alliance 14 mandater.
2024 – Første mandat i Europa-Parlamentet
Ved Europa-Parlamentsvalget i juni 2024 får Liberal Alliance sit allerførste mandat i Europa-Parlamentet nogensinde.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# [PDF] Principprogram.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2023/04/Principprogram.pdf

Liberal Alliance | Principprogram
Liberal Alliance tror på dig
Liberal Alliance sætter din frihed i højsædet. Vi ønsker et samfund, som er præget af frisind med højt
til loftet og med plads til mange forskellige holdninger. Som mennesker har vi brug for albuerum. 
Vi skal kunne leve vores liv sammen med vores familie og venner, søge at få vores drømme opfyldt
og nå de mål, vi sætter os, enten hver for sig eller sammen med andre.
Liberal Alliance vil forandre samfundet, så du får mulighed for og flere får mod til at bruge den ret til
at leve frit, som vi er født med. Frie mennesker er forskellige, og det har værdi i sig selv at få lov til at
gribe chancen, kæmpe for sin succes og dermed sætte sit eget individuelle præg på sin tilværelse.
Smålighed, ensretning og ligemageri er det modsatte af liberalt frisind. 
Liberal Alliance ønsker et samfund, hvor du bliver anerkendt, for den du er. Du er først og fremmest
dig selv og skal måles på din indsats, dine evner og personlighed. 
Liberal Alliance vil give dig ansvaret tilbage. For et større ansvar for sig selv er en naturlig følge af
mere frihed. Frem for stræben efter materiel lighed kan vi alle høste fordel af vækst, velstand og
fremgang i Danmark. Liberale reformer er helt nødvendige. Det er den eneste vej til at gøre Danmark
til en vindernation og sikre velfærden på sigt. 
Liberal Alliance vil aldrig svigte dig, hvis du ikke kan klare dig selv. Vi har et ansvar for de
medborgere, som enten på grund af sygdom, handicap eller uforskyldt ledighed har svært ved at
forsørge sig selv. Et velstående samfund har altid mulighed for at række dig en hjælpende hånd, hvis
du kommer galt af sted.
Liberal Alliance vil have færre regler og restriktioner. Det er ikke alt, der kan reguleres, som bør
reguleres. Når vi sætter frihedsidealet højere end lighedstanken bliver mange ordninger, tilskud, regler
og love overflødige. Når staten ikke skal omfordele så store summer mellem det store flertal af
velfungerende og selvforsørgende borgere, kan meget bureaukrati afvikles og den offentlige indsats
fokuseres.
Liberal Alliance vil styrke velfærdssamfundets kerneområder. Vi vil have et sundhedsvæsen i
topform, vi vil have et uddannelsessystem, der giver os et internationalt forspring, og vi vil øge
kvaliteten i de kerneydelser, som kommunerne har ansvaret for i dag. Det vil vi gøre ved at give dig
mulighed for at vælge lokale løsninger, ved at styrke selvforvaltningen og ved at overlade meget af
driften til private.
Liberal Alliance vil have et åbent samfund. Vi vil engagere os i omverdenen. De, der kan bidrage
positivt til vores samfund, skal have lov til at arbejde i vores land og føle sig velkomne. For at det kan
fungere, skal vi konsekvent slå ned på antidemokratiske trusler og være tilbageholdende med at give
ophold til folk uden efterspurgte kvalifikationer. 
Liberal Alliance vil kæmpe for et rigt, åbent, venligt og attraktivt Danmark.
Liberal Alliance er et liberalt parti, der bygger på fem principper:
1. Vi tror på personlig frihed. Liberal Alliance tager udgangspunkt i, at mennesker trives bedst i
frihed. Livet er vort eget, og vi skal have lov til at bruge det, som vi vil. Friheden er ikke til salg. 
2. Vi tror på frisind. Når vi må gøre, hvad vi vil, får vi mulighed for at udfolde os på mange
forskellige måder. Leve i familier, leve i kollektiver eller leve alene. Enhver må søge lykken på sin
egen måde. Vi accepterer andres valg, så længe de ikke skader os. 
3. Vi ønsker mindre stat og mere privat. En begrænset statsmagt, lav skat, en robust grundlov,
uafhængige domstole og klare individuelle rettigheder er en forudsætning for et frit samfund. Vi tror
på medborgerskab, hvor respekten for menneskenes ligeværd og de demokratiske spilleregler er
grundlaget for samfundets organisering. 
4. Vi tror på frihed under ansvar. Personligt ansvar er en naturlig følge af den personlige frihed.
Man er ansvarlig for sine succeser såvel som sine fiaskoer. Ligesom man får mulighed for at høste
frugterne af sin egen indsats og succes, må man acceptere at nedsætte sin levestandard, hvis man
enten sløser med sine muligheder eller blot er uheldig. Det fri samfund skaber stor velstand og derfor
vil samfundet også være i stand til at tage vare på de borgere, der ikke kan klare sig selv. 
5. Vi tror på frihed til at disponere over sine egne ressourcer. Ejendomsret og kontraktfrihed er
grundlaget for menneskelig virksomhed. Ved at styrke den private ejendomsret skaber vi økonomisk
fremdrift og dynamik i samfundet. Et frit marked uden unødig offentlig indblanding er den bedste
garant for, at mennesker kan udvikle sig, eksperimentere og opnå ny viden.
Disse fem principper er udgangspunktet for vores politiske målsætninger. 
Liberal Alliances politiske målsætninger er en reformstrategi. Vi kender retningen: Mere frihed,
mindre formynderi. Vi holder af Danmark. Danmark som en vindernation. Alle, der vil den vej, kan
være med i Liberal Alliance.


---

# [PDF] En-frisk-start-En-plan-for-et-staerkere-og-friere-Danmark-NY1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2026/03/En-frisk-start-En-plan-for-et-staerkere-og-friere-Danmark-NY1.pdf

1 
 
 
 
  
En frisk start 
En plan for et stærkere og friere Danmark
2 
 
En frisk start 
En plan for et stærkere og 
friere Danmark 
Frihed er fundamentet for Europas 
succes, og det er fundamentet for 
Danmarks succes. Liberal Alliance har 
allerede fremlagt en fuldt finansieret 
plan for en massiv og ambitiøs 
oprustning af det danske forsvar, som 
sikrer Danmarks frihed og bidrager til 
Europas sikkerhed. Men vi vil mere 
end det. 
Danmarks styrke på den internationale 
scene hænger uløseligt sammen med 
vores økonomiske slagkraft. Det er 
økonomien, der sikrer, at også 
kommende generationer får et bedre 
liv end de foregående. Det er friheden, 
der frigør initiativet og virkelysten. 
Friheden skaber en stærk økonomi. 
Ja, friheden sikrer os i en usikker 
fremtid. 
Det ved vi alle sammen godt. Vi hører 
det konstant i højstemte skåltaler fra 
danske og europæiske politikere. Men 
noget knager. Verdensordenens 
tektoniske plader har rykket sig, og 
Danmarks position er blevet mere 
usikker. Alligevel har vi ikke brugt 
kræfterne på at ruste os til fremtiden. 
Tværtimod har vi gennem årtier 
opbygget en ineffektiv og 
bureaukratisk offentlig sektor, hvor 
staten fylder stadig mere og 
bestemmer stadig mere. Politikerne 
har travlt med at finde på nye forslag, 
som koster penge, men løsningerne til 
at finansiere dem udebliver alt for ofte. 
Nu står vi overfor et valg: Skal vi have 
mere af det samme – bureaukrati og 
skåltaler, der forbliver tomme ord – 
eller skal vi skabe en frisk start for 
Danmark? Skal vi sikre et stærkt, 
velstående og frit Danmark, som er 
klar til en udfordrende fremtid? 
Liberal Alliance har en plan. Ikke kun 
for at styrke forsvaret, men også for at 
ruste og langtidssikre den danske 
økonomi. Planen findes lige her: en 
fuldt finansieret økonomisk plan, der 
både barberer bureaukratiet og sikrer 
dig større økonomisk og personlig 
frihed. 
Det er ikke bare endnu en skåltale. 
Det er en konkret vej til et friere, 
sikrere og mere velstående Danmark. 
Og det er ikke blot noget, vi har råd til i 
en krisetid – det er noget, vi har brug 
for!
3 
 
Det vil Liberal 
Alliance 
1. Et stærkere Danmark 
Danmark står lige nu i en 
skæbnestund. Det økonomiske 
frikvarter, hvor de svære beslutninger 
kunne udskydes gang på gang, er 
ovre. Vi har allerede fremlagt en fuldt 
finansieret plan for oprustningen af 
Forsvaret. Men vi skal også opruste 
vores virksomheder og 
samfundsøkonomi. Med disse forslag 
vil vi øge Danmarks BNP med næsten 
29 mia. kr., og vi vil – sammen med 
vores dagpengereform – sikre ca. 
36.000 flere i arbejdsudbud. 
2. Maks 50 pct. i skat på 
arbejde 
Vi vil sænke skatten på den sidst 
tjente krone markant, som regeringen 
med top-topskatten har hævet til 61 
pct. Vi vil afskaffe både top-topskatten 
og sænke topskatten markant ved at 
fjerne den kommende mellemskat, 
som SVM-regeringen også har indført 
med sin skattereform. Med vores plan 
får alle markante skattelettelser på 
indkomst, og på fire år vil vi sikre, at 
ingen skal betale over halvdelen af 
den sidst tjente krone i skat. 
3. Vi bruger flest penge i 
bunden 
Vi bruger næsten halvdelen af vores 
finansiering på at sænke skatten på 
indkomst i bunden. Det vil betyde, at 
de første 5.000 kroner i indkomst vil 
være skattefrie. Vi vil sikre, at det 
bedre kan betale sig at arbejde – 
uanset hvor meget man tjener. 
4. Væk med bureaukratiet 
Liberal Alliance har foreslået at indføre 
en bindende bureaukratilov, og vi har 
foreslået en omfattende oprydning i 
regler, puljer og bevillinger, så vi 
sikrer, at skatteborgernes penge 
bruges fornuftigt. Med denne plan 
sætter vi konkrete tal på. Vi vil spare 
13,5 mia. kr. ved at bringe antallet af 
administrativt ansatte i staten tilbage 
til niveauet, før Mette Frederiksen blev 
statsminister, og vi vil finde yderligere 
8,8 mia. kr. ved at reducere 
overadministration i regioner og 
kommuner. 
5. Mere iværksætteri og flere 
nye virksomheder 
Virksomhederne skal have gode 
rammevilkår, og vi skal øge 
incitamentet til at investere i danske 
virksomheder. Skatten skal være 
konkurrencedygtig. Vi ved, at gode 
investeringsvilkår er helt afgørende 
for, at virksomheder kan startes og 
skaleres i Danmark. Til gengæld skal 
vi have skåret i myriaden af 
særordninger, så iværksættere kan 
bruge tiden på at vækste i stedet for at 
søge statslige puljer eller overbevise 
skattemyndighederne om, at deres 
udgifter fortjener særlig lempelig 
behandling. Med denne plan anviser vi 
finansiering til at sænke 
selskabsskatten til 18 pct. og at 
sænke aktie- og kapitalskatten 
markant.
4 
 
Konkrete tiltag 
Lavere topskat 
Regeringen har kompliceret vores 
skattesystem yderligere og delt 
topskatten op i en ny mellemskat ved 
den nuværende topskattegrænse og 
en topskat ved ca. 750.000 kr. I 
Liberal Alliance ønsker vi et simpelt og 
overskueligt skattesystem med så få 
satser som muligt. Derfor foreslår vi 
her at afskaffe den kommende 
mellemskat. Det svarer til at halvere 
topskatten for alle dem, der i dag 
tjener over den nuværende 
topskattegrænse. 
Højere loft over 
beskæftigelsesfradrag 
Vi har i Liberal Alliance en vision om, 
at man højst skal betale 40 pct. i skat 
af den sidst tjente krone. For at nå 
derned skal man afskaffe topskatten 
og fjerne loftet over 
beskæftigelsesfradraget – vi kommer 
her et godt stykke af vejen og foreslår 
at løfte loftet for fradraget fra 55.600 
kr. til 71.000 kr. om året. Man vil 
ramme det nye loft, hvis man tjener 
ca. 48.000 kr. om måneden mod ca. 
38.000 kr. i dag. 
De første 5.000 kr. er skattefrie 
Med dette forslag vil vi afsætte ca. 20 
mia. kr. til lavere skat i bunden, hvilket 
betyder, at de første 5.000 kr. man 
tjener hver måned, er helt skattefrie. 
Det vil styrke incitamentet til at finde 
beskæftigelse markant – og det skal 
altid kunne betale sig at arbejde. I dag 
betaler man arbejdsmarkedsbidrag 
(AM-bidrag) på 8 pct. af den første 
krone, man tjener. 
Forslaget vil ændre personfradraget 
på to måder for folk, der er i 
beskæftigelse: 
1. Lønindtægter under grænsen 
for personfradraget skal 
friholdes for AM-bidrag. 
2. Personfradraget skal være 
højere for lønindtægter. 
På længere sigt ønsker Liberal 
Alliance, at de første 7.000 kr., man 
tjener om måneden, skal være 
skattefrie. 
Fjern top-topskatten 
Med top-topskatten vil man kunne 
betale helt op til 60,5 pct. i skat af den 
sidst tjente krone, hvis man tjener 
rigtig mange penge. Er det retfærdigt? 
Skaffer skatten nødvendig finansiering 
til at finansiere vores velfærd? Er det 
et godt signal, at høje indkomster skal 
strafbeskattes? I alle tilfælde er svaret 
nej. 
Top-topskatten er skadelig 
symbolpolitik, som vil ramme utrolig få 
mennesker og give næsten ingen 
penge i kassen. Der er ingen fornuft 
eller rimelighed i den – den er alene 
opfundet for at slå de ”velhavende” i 
hovedet, så andre lettelser af 
topskatten kan glide ned.  
Det vil ifølge Finansministeriet koste 
600 mio. kr. at afskaffe top-topskatten, 
men det er højst tvivlsomt om skatten 
overhovedet vil give et provenu, da 
det for mange top-topskatteydere vil 
være muligt at forskyde sin indtjening 
væk fra lønindkomst og over i udbytte.
5 
 
Det er en særdeles relevant 
problematik, da tæt på halvdelen af de 
8.600 forventede top-
topskattebetalere, enten er 
selvstændige eller hovedaktionærer. 
Lavere aktie- og kapitalskat 
Det skal kunne betale sig at arbejde – 
og det skal kunne betale sig at 
investere. I Danmark har vi den 
tredjehøjeste aktiebeskatning i hele 
verden på 42 pct., mens den i Sverige 
er 30 pct. Vi ønsker på sigt at have en 
flad og enkel aktie- og 
kapitalbeskatning på 27 pct. Med dette 
forslag vil vi på fire år komme et godt 
stykke af vejen og sænke den til 34 
pct. 
Lavere selskabsskat 
Ræsonnementet bag selskabsskatten 
er umiddelbart tillokkende: Hvis vi kan 
få virksomhederne til at betale skat, 
kan vi selv slippe. I virkeligheden er 
problemet bare, at virksomhederne 
reagerer på skatten. De investerer 
mindre, tager færre risici og skaber 
færre vellønnede job i Danmark. 
Skatteministeriet estimerer, at en 
sænkelse af selskabsskatten til 18 pct. 
vil løfte BNP med næsten 12 mia. kr., 
skabe 1.800 nye job og løfte 
timelønnen med 0,7 pct. Og det er 
netop, hvad Liberal Alliance finder 
finansiering til med denne plan.
6 
 
Finansiering 
Afbureaukratisering 
Med forslaget vil vi rulle antallet af 
administrative ansatte i stat og 
regioner tilbage til det niveau, der var 
gældende, før Mette Frederiksen blev 
statsminister. Det betyder, at den 
statslige administration skal reduceres 
med 18.600 administrativt ansatte, og 
at regionernes administration skal 
nedbringes med ca. 1.500. 
I kommunerne vil vi – med 
udgangspunkt i benchmarkinganalyser 
af kommunernes administrative 
udgifter – kræve, at de 88 kommuner, 
som har højere udgifter end de bedste 
10 kommuner, reducerer deres 
administrative udgifter til niveauet hos 
de bedste 10 kommuner. 
Ulandsbistanden skal sænkes 
I Liberal Alliance ønsker vi, at 
ulandsbistanden sænkes fra de 
nuværende 0,7 pct. til EU-
gennemsnittet på ca. 0,5 pct. Vi er i en 
tid, hvor vores budgetter kommer til at 
blive belastet af flere militære udgifter. 
I lyset af vores bidrag til Ukraine 
mener vi, at det er tydeligt, at 
Danmark kan opfylde sine forpligtelser 
over for det internationale samfund på 
anden vis. 
Vi mener desuden, at der er alvorlige 
problemer med den danske 
ulandsbistand. Når den danske 
finansiering af UNRWA fx kan 
fortsætte upåvirket, selvom der 
dokumenteres tydelige forbindelser til 
Hamas, er der noget helt galt. 
Kandidat-SU skal være lån 
I Danmark har vi verdens højeste SU 
og bruger flere penge på at betale 
ydelser til de studerende end på at 
uddanne dem. I Liberal Alliance mener 
vi godt, at man kan rykke på 
balancerne her. SU’en er formodentligt 
den eneste overførselsindkomst, der 
omfordeler til fordel for dem med de 
højeste livstidsindkomster. Det skal 
være muligt for alle at tage en 
uddannelse – men forskning fra de 
uafhængige, statslige institutioner 
VIVE og Det Økonomiske Råd 
dokumenterer, at en omlægning af SU 
på kandidatuddannelserne til rentefrie 
lån ikke vil påvirke den sociale 
mobilitet negativt. Og derfor 
anbefalede Reformkommissionen 
netop dette. 
På den baggrund ønsker vi at gøre 
SU’en på kandidatuddannelserne 
lånebaseret. 
 
Mindre erhvervsstøtte 
Vi ønsker, at vi i Danmark har lave 
byrder på virksomhederne, men at vi 
til gengæld ikke skal have et 
erhvervsliv på støtten. Vi har svært 
ved at se det gode argument for, at 
man skal udvælge bestemte brancher, 
som skal have særligt gode vilkår. Dog 
skal man være opmærksom på, at det, 
vi opgør som erhvervsstøtte, ikke altid 
flugter med, hvordan vi forstår ordet. 
Når vi fx har en ordning for 
udenlandske forskere og specialister i 
lyset af et meget højt dansk 
beskatningsniveau og den logik, at de, 
der arbejder i en begrænset periode i
7 
 
Danmark, også kun har et beskedent 
træk på vores offentlige system, tæller 
det med som erhvervsstøtte. Det er 
ikke den slags ordninger, vi ønsker at 
skære i. 
Den største enkeltstående kilde, vi 
ønsker at skære i, er det særligt 
forhøjede F&U-fradrag, hvor 
virksomheder får et fradrag, der er 
større end deres udgifter. Ingen andre 
steder i skattesystemet giver en udgift 
på fx 100 kr. anledning til et fradrag, 
der overstiger 100 kr. Vi vil hellere 
sænke selskabsskatten samt aktie- og 
kapitalbeskatningen. 
Er det ikke smart at støtte 
virksomhedernes forskning gennem et 
højt F&U-fradrag? Det er ikke givet, at 
enhver forskningstung virksomhed er 
bedre end fx en 
produktionsvirksomhed. Og ordningen 
giver anledning til en endeløs 
diskussion mellem virksomhederne og 
skattevæsenet, om en given udgift kan 
tælles med. Alle de kræfter, der 
bruges på skatterådgivere og 
revisorer, kan anvendes bedre af folk, 
der bidrager til den faktiske 
produktion. Det kan vi opnå med 
gode, generelle vilkår i stedet for at 
favorisere bestemte udgifter. 
 
Råderum 
Vi ønsker, at det ekstraordinære store 
opskrivninger af råderummet, skal gå 
tilbage til danskerne. Råderummet er 
under SVM-regeringen opskrevet med 
mere end 100 mia. kr. Det skal kunne 
mærkes ude i familiernes økonomi. Vi 
foreslår, at 5 mia. kr. fra råderummet 
bruges direkte på at sænke ’en frisk 
start’.
8 
 
 
Finansieringstabel (mia. kr.) Indtægter Udgifter 
Lavere topskat   5,6 
Højere loft over beskæftigelsesfradrag med 15.400   2,9 
De første 5.000 kr. skattefrit   20,4  
Fjern top-topskat   0,6 
Lavere aktie- og kapitalskat   3,9 
Lavere selskabsskat   6,9 
      
Finansiering     
Afbureaukratisering     
Staten1 14,2   
Regioner 1   
Kommuner 7,8   
      
Ulandsbistand sænkes til 0,5 % 6,6   
Kandidat-SU skal være lån 1,7   
      
Mindre erhvervsstøtte 4   
   
 Råderum 5   
   
I alt 40,3 40,3 
Umiddelbar virkning af skattelettelser   ca. 50 
 
 
Arbejdsudbudseffekter (antal pers.) 
Lavere topskat 6.900 
Forhøjelse af beskæftigelsesfradrag 3.690 
De første 5.000 kr. skattefrit 1.675 
Fjern top-topskat 110 
Lavere aktie- og kapitalskat 1.650 
Lavere selskabsskat 1.700 
    
Kandidat-SU skal være lån 2.200 
  
 
1 Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 287 (Alm. del) af 3. juni 2024: 
https://www.ft.dk/samling/20231/almdel/fiu/spm/287/svar/2056858/2882549.pdf
9 
 
Effekt af dagpengereform (ca.) 20.000 
I alt 37.925 
 
BNP-effekter (mia. kr.) (mia. kr.) 
Lavere topskat 11 
Forhøjelse af beskæftigelsesfradrag 4 
De første 5.000 kr. skattefrit - 
Fjern top-topskat 0,6 
Lavere aktie- og kapitalskat 2,3 
Lavere selskabsskat 11 
    
Kandidat-SU skal være lån - 
    
I alt 28,9
10


---

# SVM-regeringens løftebrud | Advokatvurdering af minkskandalen

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/advokatvurdering-af-minkskandalen

Venstre og Moderaterne ville kræve en advokatvurdering af minkskandalen
…men skåltalerne om retsstaten forsvandt hurtigt.
Både Venstre og Moderaterne gik før og under valgkampen på barrikaderne med krav om, at der skulle laves en uvildig advokatvurdering af, om Mette Frederiksen skulle for rigsretten på grund af den ulovlige ordre om at slå alle Danmarks mink ihjel.
Da De Radikale besluttede sig for at holde hånden over Mette Frederiksen ved at modsige sig denne advokatvurdering, lød det i en video fra Venstres Morten Dahlin:
”Hvad er vigtigst for Det Radikale Venstre? At beskytte retsstaten? Eller ministerbiler?” og ”Kære Sofie Carsten Nielsen. Vil du stadig kæmpe for retsstaten? Eller lokker ministerbilerne?”.
Venstres video blev suppleret med adskillige udtalelser til aviserne, interviews til TV-udsendelser og opslag på sociale medier med samme budskab, der slog tonen an om alvorligheden af minkskandalen:
Men da Venstre selv begyndte at deltage i forhandlingerne om en ny SVM-regering, forsvandt skåltalerne om retsstaten hurtigt.
For nu lokkede ministerbilerne (som Venstre selv havde udtryk det om De Radikale) tilsyneladende i en sådan grad, at Venstre droppede sine krav og en advokatvurdering for til gengæld at blive indlemmet i den nye SVM-regering.
Også fra Lars Løkke Rasmussen og Moderaterne lød der helt andre toner om vigtigheden af at få lavet en advokatvurdering, før partiet blev en del af SVM-regeringen.
Ifølge Lars Løkke handlede en advokatvurdering nemlig om at have ”respekt for samfundets bærende institutioner” og om, at ”genskabe tilliden blandt danskerne til, at vi har styr på tingene”.
Men da Lars Løkke blev stillet posten som udenrigsminister i udsigt var respekten for samfundets bærende institutioner øjensynligt ikke så vigtigt længere.
Nu kunne kravet om en advokatvurdering af Mette Frederiksens ansvar således droppes alligevel, og ønsket om at beholde ”respekten for samfundets bærende institutioner” blev lagt tilbage i skuffen.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Mette Frederiksen som statsminister

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/mette-frederiksen-som-statsminister

Venstre ville aldrig pege på Mette Frederiksen som statsminister
…men ordet “aldrig” var ikke ultimativt.
Med Jakob Ellemann-Jensen som spydspids gik Venstre som bekendt til valg på selv at skulle indtage statsministeriet, og selvom et af valgkampens hovedtemaer var en bred regering henover midten, kunne Venstres formand blankt afvise en sådan regeringskonstellation.
Adspurgt om det nu også var helt udelukket, at Venstre kunne danne regering med Mette Frederiksen, svarede Jakob Ellemann-Jensen sikkert og utvetydigt:
”(…) Jeg kan godt love, at jeg aldrig kommer til at pege på Mette Frederiksen som statsminister i Danmark”.
Da journalisten udfordrede den skråsikre påstand ved at spørge, om Ellemann end ikke kunne overveje det, hvis han fik en tung ministerpost, lød Venstre-formandens svar:
”Ordet ”aldrig” er ret ultimativt. Her, der er jeg ultimativ. Jeg vil have en borgerlig statsminister i Danmark”.
Men efter at have siddet med til forhandlingsbordet om en ny regering hos Mette Frederiksen på Marienborg, blev også dette løfte brudt.
Mette Frederiksen kunne fortsat blive siddende for bordenden af Danmarks regering, mens Jakob Ellemann nu omvendt kunne bryste sig af titlen som både vicestats- og forsvarsminister i Danmark.
Helt så fornøjeligt gik det dog ikke for de 13,3 pct. af Danmarks stemmeberettigede, der havde valgt at stemme på Venstre ud fra en forventning om, at deres stemme gik til et borgerligt lederskab af Danmark.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | FE-skandalen

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/fe-skandalen

Venstre og Moderaterne ville kræve FE-skandalen undersøgt
…men så var det lige pludselig ikke nødvendigt.
Startskuddet til FE-skandalen gik, da den tidligere socialdemokratiske regering hjemsendte fem ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste, herunder FE-chefen Lars Findsen – og senere sigtede ham for landsforræderi.
Gennem to år blev Lars Findsen herefter udsat for en uværdig og ydmygende behandling.
Han blev overvåget af staten, myndighederne delte intime oplysninger om hans sexliv med flere af landets partiledere og han sad varetægtsfængslet i 71 dage.
Aldrig før i danmarkshistorien er en FE-chef blevet anklaget for landsforræderi.
Adskillige uafhængige eksperter har ringet med alarmklokkerne over sagens absurde hændelsesforløb, der i øvrigt trækker internationale overskrifter og vurderes at kompromittere Danmarks samarbejde med udenlandske myndigheder.
Af god grund ville mange politikere – herunder Venstre og Moderaterne – derfor gerne have den alvorlige sag undersøgt, så man kunne undersøge det mystiske hændelsesforløb og sikre sig, at der ikke er blevet begået uret mod Lars Findsen.
Fra Venstre lød det, at ”Regeringens håndtering af FE-sagen har skabt usikkerhed om vores efterretningstjenester”, og at Danmark ikke er ”tjent med den usikkerhed, der er skabt om landets efterretningstjenester” i sagen, der i øvrigt giver indtryk af, at ”partipolitiske hensyn har vejet tungt”.
Og hos Lars Løkke var der heller ikke tvivl om, at det var nødvendigt med en undersøgelse af FE-sagen.
”Vi kommer ikke til at indgå i en regering, som ikke er med på, at der bliver sat nogle ordentlige punktummer i nogle af de sager, vi har haft i denne her valgperiode”, udtalte han til TV2 om FE-sagen.
Men da Venstre og Moderaterne skulle danne regering med Socialdemokratiet, ombestemte de sig pludselig og ville ikke længere have sagen undersøgt.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Udbetaling af checks

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/udbetaling-af-checks

Moderaterne ville ikke udbetale checks til borgerne og forværre inflationen
…men nu har de åbnet statskassens luger på vid gab.
Før valgkampen slog Moderaterne på tromme for, at politikerne skulle udvise mådehold og lade være med at udbetale hjælpepakker til borgerne for at kompensere dem for de stigende priser, fordi det blot ville forværre inflationen.
I en kronik i Børsen skrev Lars Løkke eksempelvis, at: ”(…) generelle hjælpepakker er ikke det rette greb nu. Vi kan ikke fjerne konsekvenserne eller afbøde virkningerne (af inflationen, red.) uden at gøre ondt værre”, og at vi derfor bliver nødt til at ”modstå hjælpepakkernes fristelser”.
Det budskab kan vi i Liberal Alliance naturligvis godt erklære os enige i. For åbner man statskassens luger på vid gab ved at pumpe checks ud i samfundet til udvalgte vælgersegmenter, forværrer man inflationen.
Eller som Lars Løkke selv formulerede det i sin kronik: ”Det er nødvendigt, at vi får en ærlig drøftelse af den krise, vi befinder os i. Recessionen lurer i horisonten, og at foregive, at hjælpepakker kan sikre danskernes økonomi og danske virksomheder, er ikke ordentligt”.
Ikke desto mindre kunne den nyslåede SVM-regering med rygstød fra alle Folketingets partier udover Liberal Alliance, De Konservative og Enhedslisten, for nyligt præsentere en ny inflationspakke.
I denne aftale er man blevet enige om at pumpe i alt 2,4 mia. kr. ud i samfundet, som bl.a. skal bruges på en skattefri overførsel på 5.000 kr. til de borgere, der modtager ældrecheck.
Endnu engang vender et regeringsparti altså 180 grader på en tallerken efter at være blevet en del af regeringen – trods de valgløfter, de afgav, før danskerne skulle til stemmeboksene.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Folketingets høringsfrist

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/folketingets-hoeringsfrist

Regeringen ville tage tempoet ud af lovprocessen og overholde Folketingets høringsfrist
…indtil de selv skulle indføre nye love.
Når man skal gennemføre love, er der en minimumsbehandlingstid på 30 dage, som skal sikre, at lovene bliver behandling grundigt, og at Folketinget kan træffe beslutninger på et kvalificeret grundlag.
Men i de seneste år har der været en tendens til, at man ser gennem fingrene med fristen, selvom det ifølge eksperter risikerer at sænke kvaliteten af lovgivningen og fører til lovsjusk.
Allerede i 2021 råbte Mette Frederiksen faktisk selv vagt i gevær om det tiltagende problem:
”Gang på gang oplever vi en uheldig spiral af enkeltsager og forhastet lovgivning – som stjæler opmærksomheden fra det, vi er her for – at løse rigtige problemer til gavn for borgerne. Mindre forhastet lovgivning. Hellere færre og til gengæld bedre gennemarbejdede forslag”.
Derfor fik den nye SVM-regering da også nedfældet i sit regeringsgrundlag, at man ”vil lægge vægt på offentlighedens mulighed for at afgive høringssvar”, og at regeringen derfor vil ”have fokus på, at den vejledende høringsfrist på fire uger som klar hovedregel overholdes”.
Men som så ofte blev der ikke sat handling bag de fine skåltaler. Tværtimod.
For da regeringen eksempelvis skulle afskaffe store bededag, valgte de selv at skrotte den vejledende høringsfrist, og sagen med store bededag er langt fra at være en enlig svale.
En ny undersøgelse viser nemlig, at tempoet i folketingssalen tværtimod er steget markant under Mette Frederiksens tid som Statsminister.
Fra år 2005 og til 2022 er der sket en halvering i den tid, Folketinget bruger på at færdigbehandle en lov, selvom Mette Frederiksen ellers selv slog på tromme for at bruge længere tid på lovbehandlingen.
Ifølge professor i forvaltningsret, Sten Bønsing, kan denne kortere høringsfrist føre til ”lavere kvalitet i lovgivningen”, og ifølge lektor på RUC, Flemming Juul Christiansen, bør det vække bekymring over, om ”lovgivningen reelt fungerer i samfundet”.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Folketingets høringsfrist

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/loenloeft-til-offentligt-ansatte

Før valget var lønløft til offentligt ansatte ”valgflæsk” og ”total gavebod” ifølge Venstre
…men nu vil de selv åbne gaveboden på vid gab.
Få dage før valget i 2022 bebudede Mette Frederiksen, at Socialdemokratiet ville udvælge nogle erhverv, som skulle få mere i løn, hvis hun atter blev statsminister.
Det var et uansvarligt forslag, som undergraver på den danske model og risikerer at skabe en usund kultur for, at politikere kan håndplukke vælgersegmenter, som skal forgyldes på et usagligt grundlag.
Som Jakob Ellemann-Jensen selv påpegede dengang, bør vi nemlig værne om den danske model med lokal løndannelse, hvor parterne selv forhandler sig frem til aftaler om lønvilkår.
Derfor fik Mette Frederiksens udspil Venstre til at sende en byge af kritikpunkter mod Socialdemokratiet.
Ifølge Venstres daværende skatteordfører, Louise Schack Elholm, var forslaget ”totalt gavebod”, som gjorde hende ”dybt bekymret for Danmarks fremtid”.
Fra Venstres daværende retsordfører, Preben Bang Henriksen, lød det, at forslaget var ”valgflæsk af værste skuffe”.
Og fra Jakob Ellemann-Jensen selv kunne man høre, at forslaget simpelthen var ”designet til at stikke folk blår i øjnene”.
Men som det er tilfældet for så meget andet af Venstres politik, har piben nu fået en ganske anden klang efter regeringsdannelsen.
For nu har SVM-regeringen så alligevel udset sig fire grupper af offentligt ansatte, som regeringen – med Venstres egne ord – vil åbne gaveboden for at tilgodese, selvom det stikker en kæp i hjulet på den danske model.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Folketingets høringsfrist

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/respekt-for-den-danske-arbejdsmodel

Mette Frederiksen havde ”for meget respekt for den danske arbejdsmodel” til at blande sig i overenskomstforhold
…indtil valgkampen gik i gang.
Under en folketingsdebat i januar 2021 kunne Mette Frederiksen skråsikkert fastslå, at hun ikke ville blande sig i overenskomstspørgsmål ved at love forskellige faggrupper højere løn.
Faktisk brugte statsministeren sin taletid på decideret at ringe med alarmklokkerne mod en sådan tilgang til politik: ”Jeg vil gerne advare mod, at vi tager nogle grupper ud og fremhæver dem frem for andre”.
Det skyldtes nemlig, at Mette Frederiksen ”helt grundlæggende har meget stor respekt for den danske arbejdsmarkedsmodel”, hvorfor hun derfor selvfølgelig heller ikke ønskede ”en politisering af lønspørgsmålet”.
Men få dage før valgdagen i 2022 vendte statsministeren imidlertid på en tallerken, og ”respekten for den danske arbejdsmarkedsmodel” var nu tilsyneladende pist forsvundet.
Nu kunne Mette Frederiksen nemlig stolt proklamere, at Socialdemokratiet faktisk alligevel gerne ville omgå overenskomstforholdene og udvælge forskellige faggrupper, som alligevel skulle loves en højere løn.
Som en professor emeritus i arbejdsmarkedsforskning ved Aalborg Universitet udtrykte det, er det ”et klokkeklart brud på den danske mode, og det er endda et voldsomt brud”.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Top-topskatten

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/top-top-skatten-var-en-misundelsesskat

Venstre syntes, top-topskatten var en misundelsesskat
…men nu har de selv indført den.
Før valget kunne Venstre utvetydigt fastslå, at top-topskatten var en dårlig idé.
Samtlige af partiets folketingsmedlemmer svarede nemlig i mediernes valgtests, at de var imod en særlig skat på de allerhøjeste indkomster.
Fra Venstres nye leder, Troels Lund Poulsen, lød det eksempelvis, at: ”Vi har i Danmark allerede i dag en topskat, der betales af dem med de højeste lønninger. Jeg kæmper derimod for et skattestop til gavn for den enkelte dansker og de danske virksomheder”, og Venstres finansordfører, Torsten Schack, kunne bebude, at han var ”imod en misundelsesskat på et mindretal”.
Men da Venstre blev en del af regeringen, fik piben en anden klang, og nu har Venstres politikere selv påtaget sig rollen som de ihærdige bannerførere for ”misundelsesskatten”.
Venstres argument for også at begå dette løftebrud er, at de til gengæld har formået at presse regeringen til at indføre ”massive skattelettelser” andre steder, der ellers ikke ville være blevet indført.
Og det er fuldstændig korrekt.
For kaster man et blik på en opgørelse fra CEPOS, kan man nemlig se, at Venstre har formået at forhandle svimlende 58 kr. mere hjem hver måned til danskerne sammenlignet med dét, der var lagt op til i regeringsgrundlaget.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# SVM-regeringens løftebrud | Kolde hænder

Source: https://www.liberalalliance.dk/svm-regeringens-loeftebrud/regeringen-ville-skaere-ned-paa-antallet-af-kolde-haender

Regeringen ville skære ned på antallet af kolde hænder
…men alligevel ansætter de flere kolde hænder end nogensinde.
Da regeringen blev dannet, slog den sig op på at ville bekæmpe det vildtvoksende bureaukrati og at skære ned på antallet af kolde hænder i den offentlige sektor.
Men i en ny analyse dokumenteres det, at udviklingen går den stik modsatte vej.
Alene fra første kvartal i 2023 til tredje kvartal i 2023 har man nemlig ansat mere end 1.395 fuldtidsbeskæftigede administrative medarbejdere, hvilket indtil videre har kostet danskerne 860 mio. kr.
Derfor er der i dag mere end 100.000 offentligt ansatte bureaukrater i den danske stat, der beskæftiger sig med papirarbejde i stedet for kernevelfærd. Ja, siden 2011 er der sågar kommet 18.500 fuldtidsbeskæftigede.
Om nogle danskere så også kan mærke, at de får en bedre service fra det offentlige af den grund, står imidlertid hen i det uvisse.
Men sikkert er det i hvert fald, at Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne ikke lader til at gøre alvor af deres løfte om at vende udviklingen.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Sådan gør vi det lettere at købe bolig i landdistrikterne - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/saadan-goer-vi-det-lettere-at-koebe-bolig-i-landdistrikterne

Sådan gør vi det lettere at købe bolig i landdistrikterne
Pernille Vermund & Jens Meilvang
2. februar 2025
“En kæmpe sejr for danskere, der gerne vil bo i vores skønne landdistrikter”. Sådan lød det i 2022, da Socialdemokratiet stolt proklamerede, at det nu er muligt at optage et lån med statsgaranti til at købe bolig for på landet.
Men få år efter viste det sig imidlertid, at der snarere havde været tale om en ”kæmpe sejr” for den socialdemokratiske regering – der med initiativet kunne købe sig til lidt presseomtale – end for danskere i yderområderne. Efter at ordningen havde eksisteret i to år, er den nemlig kun blevet brugt sølle to gange.
For det viste sig, at ordningen var unødvendig, og at den kun havde til formål ”at indfri et valgløfte”, som en uvildig ekspert fra Aalborg Universitet udtalte til medierne.Men selvom ordningen har vist sig ikke at virke, har regeringen alligevel netop besluttet sig for at forny den. Sagen er symptomatisk på en generel udfordring, der plager dansk politik.
Nemlig at regeringen ofte foregiver at ville løse et problem, selvom deres storstilede løsninger ikke reelt gør nogen som helst forskel for danskerne ude i den virkelige verden.
For der er ingen tvivl om, at det ér et alvorligt problem, at mange aspirerende boligejere i Danmarks landområder må gå skuffede hjem fra lånemøder i banken. Men kimen til dette problem er, at vi i har en gennemreguleret finanssektor, som stiller strikse og bureaukratiske krav til rammerne for boliglån.
Det problem bliver selvfølgelig ikke løst af at indføre mere bureaukrati i form af obskure, statslige låneordninger. I stedet for flere nytteløse lappeløsninger fra Socialdemokratiet burde vi fjerne de tossede regler, der i dag blokerer for, at mange i yderområderne kan få boliglån.
Tinglysningsafgiften bør fjernes, så det bliver billigere at købe bolig. Og bankernes regulering bør lempes, så de i højere grad kan lave individuelle kreditvurderinger i stedet for de standardiserede kreditkrav, som politikerne har pålagt dem. For hvis vi skal bevare vores sammenhængskraft, skal man selvfølgelig også kunne få boliglån i landets landdistrikter.
(Læserbrev bragt i Avisen Danmark d. 2. februar 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Borgerligt svigt i kampen mod stammesamfundet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/borgerligt-svigt-i-kampen-mod-stammesamfundet

Borgerligt svigt i kampen mod stammesamfundet
Henrik Dahl
1. marts 2023
Stamme- og kastesamfund er altid mindre liberale end sande borgerlige samfund. Derfor er der ikke plads til blå svigt her.
Den britisk-amerikanske historiker Robert Conquest påpegede engang, at alle organisationer, der ikke specifikt var skabt til at være højreorienterede, over tid ville ende som venstreorienterede.
Jeg kan ikke på stående fod komme i tanke om et eksempel, der modbeviser Conquests påstand. Derfor vil jeg indtil videre anse den for at være sand.
Men ikke bare organisationer ender over tid med at blive venstreorienterede. Det sker også for hele samfund som for eksempel det danske.
Man skulle forestille sig, at alle højreorienterede politikere ville se det som en helt oplagt opgave at forhindre, at det samfund, de var en del af, til stadighed blev mere venstreorienteret.
Men det forekommer mig bestemt ikke at være tilfældet.
Inden jeg kommer med mit belæg for, at de fleste højreorienterede partier synes at være ligeglade med, om samfundet bliver mere venstreorienteret, er jeg imidlertid nødt til at se på et andet spørgsmål: Er det i orden, at et af de borgerlige partier kritiserer de øvrige (eller nogle af dem)?
Der findes mennesker, som hævder, at de borgerlige partier bør tage deres uenigheder internt. Det er et synspunkt, jeg under normale omstændigheder har en vis forståelse for. Er man for eksempel en del af en borgerlig koalitionsregering, er det klart, at man ikke bør lancere sin kritik af dette eller hint i en avisartikel.
Lige for tiden synes jeg imidlertid, vi lige så godt kan suspendere denne regel. Der har netop været afholdt et valg. Og det afslørede, hvad de fleste formentlig vidste i forvejen: De mange borgerlige partier, der efterhånden findes, er ikke enige om særlig meget. Derfor er der lige her og nu ikke noget, man kan kalde for den blå blok.
Når jeg i det følgende vil kritisere de borgerlige partier, skal man derfor læse det som en del af et nødvendigt oprydnings- og afklaringsarbejde: Her er et område, hvor det er nødvendigt, at de borgerlige partier strammer gevaldigt op. Ellers er det tvivlsomt, om der nogensinde igen vil opstå noget, det giver mening at kalde blå blok.
Og så til kritikken.
Alle partier i Folketinget har netop indgået en aftale om den såkaldte forskningsreserve. Det er en større sum penge, Folketinget disponerer selvstændigt for at styrke udvalgte dele af forskningen. Eller med andre ord: At fordele forskningsreserven er et fast tilbagevendende, årligt ritual, der ligger ud over, hvad finansloven tildeler forskningen af midler.
En vis del af forskningsreserven er skabt i forbindelse med førtidspensions- og fleksjobreformen fra 2012 (mellem venner kaldet FØP/FLEKS-reformen). Deltagerne i aftalen er den daværende regering bestående af Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF plus Venstre, Konservative og LA. Derfor er det sådan, at den del af den samlede forskningsreserve, der er genereret af FØP/FLEKS-reformen, kun kan disponeres i enighed mellem de seks partier, der var med i den oprindelige aftale.
Så vidt, så godt.
I 2019 introducerede den – på det tidspunkt – nye, Socialdemokratiske regering det såkaldte Inge Lehmann-program som en del af forskningsreserven. I Liberal Alliance var vi skeptiske og stillede derfor en lang række spørgsmål til programmet. Da vi fik de svar, vi havde bestilt, kunne vi se, at Inge Lehmann-programmet diskriminerede stenhårdt til fordel for kvinder. Det var så svært for mænd – grænsende til umuligt – at trække penge ud af programmet, at det eneste rimelige var at konkludere, at det helt ensidigt var til fordel for kvinder.
Den slags er faktisk ulovligt ud fra loven om ligebehandling. Og regeringen måtte dengang have anet uråd. For den havde for en sikkerheds skyld søgt om dispensation fra loven.
Som følge af, at vi i 2020 havde fået klarhed over Inge Lehmann-programmet og dets diskrimination imod mænd, aftalte vi med regeringen, at FØP/FLEKS-pengene ikke måtte bruges på dette formål. Regeringen handlede smidigt og fornuftigt. Tilbød en aftale delt i to. Så Inge Lehman-programmet blev finansieret ved hjælp af midler, der ikke havde noget med FØP/FLEKS at gøre.
Inge Lehmann-programmet er et helt absurd program. Ifølge Undervisnings- og Forskningsministeriets egne statistikker, finder der absolut ingen diskrimination sted imod kvinder, der søger om at blive adjunkt, lektor eller professor.
I bedste fald har en kvindelig ansøger til en af disse tre stillingskategorier den samme sandsynlighed for at få det søgte job som en mand. I værste fald er det faktisk lettere for kvinder at få en stilling ved et universitet, end det er for en mand.
Inge Lehmann-programmet handler derfor slet ikke om lige behandling og lige muligheder for de to køn. Det handler om, at kvinder skal udstyres med en kollektiv rettighed til halvdelen af alle attraktive stillinger på universiteterne.
Det er ikke nogen helt ligegyldig forskel. For hvor kampen for lige behandling og lige muligheder er en liberal kamp, så er kampen for kollektive rettigheder en illiberal kamp. Det er nemlig sådan, at når man udstyrer en given gruppe af mennesker med en kollektiv rettighed, er der altid mennesker, hvis individuelle rettigheder vil blive trådt under fode.
I Liberal Alliance tager vi den liberale kamp for, at ”ligestilling” skal betyde lige behandling og lige muligheder. Det gør vi ved at sige, at vi nedlægger veto imod, at FØP/FLEKS-midlerne anvendes til illiberale formål.
Mens ingen andre borgerlige partier tilsyneladende kan se, at de foretager et knæfald for en illiberal, venstreorienteret måde at forstå begrebet ”ligestilling”, når de accepterer, at det betyder lige repræsentation.
Det er navnlig for dårligt, at Venstre og Konservative blåstempler en illiberal og venstreorienteret fortolkning af ligestillingsbegrebet, når det står i deres magt at nedlægge veto. Men det er sandt for dyden også ringe, at resten af de borgerlige partier forsømmer at gøre anskrig.
Det næste store slag, når det gælder om at gøre samfundet mere venstreorienteret og mindre liberalt, handler netop om ”repræsentation” som et generelt fænomen.
For ”repræsentation” er kodesprog for ”kollektive rettigheder”. Og kollektive rettigheder er ensbetydende med, at samfundet bliver mindre liberalt.
Et samfund, hvor kvinder har en kollektiv ret til 50 procent af alle attraktive stillinger, er langt mindre liberalt end et samfund, hvor alle har den samme ret til at konkurrere og de samme muligheder for at vinde konkurrencen.
Et samfund, hvor etniske minoriteter har en kollektiv ret (svarende til deres andel i samfundet) til hvad som helst, er mindre liberalt end et samfund, hvor alle har samme ret til at konkurrere og samme muligheder for at vinde konkurrencen.
Et samfund, der bygger på ”repræsentation” er et skridt på vejen til et rent stamme- eller kastesamfund. Det vil sige et samfund, hvor enhver stamme eller kaste i samfundet har en ret til proportional repræsentation.
I de illiberale stamme- og kastesamfund er der altid mindre tillid og mindre tolerance imellem borgerne, end der er i et liberalt samfund.
Derfor burde det være alle borgerlige partiers og alle borgerlige menneskers første pligt at sige nej til ethvert skridt, der bringer os tættere på stamme- eller kastesamfundet.
Jeg håber, at resten af de borgerlige partier meget snart vågner op fra deres blund. Men ærlig talt: Lige nu ser det ikke særlig godt ud for den liberale kamp imod samfundets forvandling til et stamme- eller kastesamfund.
(Kommentar udgivet i Jyllands-Posten d. 1. marts 2023)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Mere fokus på børns mistrivsel - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/mere-fokus-paa-boerns-mistrivsel

Mere fokus på børns mistrivsel
Alex Vanopslagh
1. april 2022
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Selvfølgelig skal venstreekstreme mobbere ikke kortlægge kønnet had - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/selvfoelgelig-skal-venstreekstreme-mobbere-ikke-kortlaegge-koennet-had

Selvfølgelig skal venstreekstreme mobbere ikke kortlægge kønnet had
Sólbjørg Jakobsen
28. juni 2025
Både som politiker og som mor er jeg i stigende grad bekymret for konflikter og kløfter mellem kønnene.
For det er, som om der fra flere og flere fronter nærmest arbejdes aktivt for, at mænd og kvinder, drenge og piger skal have sværere og atter sværere ved at nå hinanden. Disse fronter som særligt kommer til udtryk digitalt fodrer nemlig en gensidig mistillid mellem kønnene, som er fuldstændig ude af trit med tingenes tilstand i den virkelige verden, hvor kvinder og mænd jo trods alt ikke befinder sig i en konstant storskalakrig med hinanden.
Derfor er det enormt bekymrende, at regeringen nu har sat sig for at lave en ensporet kortlægning af kønnet had på nettet, der udelukkende skal beskæftige sig med den såkaldte manosfære. Aggressiv feminisme eller hadefulde ytringer om drenge og mænd er der således ikke plads til at afdække i kortlægningen, som der i øvrigt afsættes 700.000 kr. til at føre ud i livet. Undersøgelsen har med andre ord i essensen allerede konkluderet, hvem der er gerningsmanden, når det kommer til kønnet had på nettet: drengene. Og tilsvarende står det på forhånd klart, hvem der udelukkende udgør en offerrolle: pigerne.
Hvad værre er, har regeringen formået at udvælge en helt og aldeles absurd samarbejdspartner i form af foreningen Cybernauterne. En forening, hvis medlemmer selv udøver systematisk og venstreekstrem onlinemobning. Værst af alt hånede Harald Toksværd, underviser ved Cybernauterne, tidligere cheføkonom hos Cepos Mads Lundby Hansen, da nyheden om dennes død blev delt. I samme tråd står Cybernauternes bestyrelsesformand, Anne Katrine Raahede, bag en omfattende satireprofil, der bl.a. har anklaget en navngiven filminstruktør for at være pædofil med ekstremt store personlige omkostninger til følgeen praksis, som flere eksperter vurderer som værende decideret ulovlig. Endvidere har foreningens medstifter, Maia Kahlke Lorentzen, eksempelvis gjort sig bemærket ved at hylde branden på Børsen.
Og i den fysiske verden kan en anden aktiv i Cybernauterne, Justice Monir Mooghen, brystet sig med at have været med til fysisk at blokere gruppen Lesbiske Feminister fra at få adgang til Kvindehuset, fordi denne gruppe ikke mener, at transkvinder er 100 pct. kvinder. Ovenstående udgør blot en række af eksemplerne på, at Cybernauterne, der beskriver sig selv som »eksperter i cybersikkerhed og digitale medier«, først og fremmest må siges at være eksperter i at mobbe politiske modstandere digitalt.
SVM-regeringen står dermed i min optik med et meget stort forklaringsproblem. For ja, selvfølgelig skal vi passe på pigerne men vi skal i allerhøjeste grad også passe på drengene og på den gensidige tillid og respekt. Det gør man ikke ved at lave en ensporet analyse, som allerede har udpeget ofre og gerningsmænd på forhånd. Og hvis man i fuldt alvor mener, at det er hensigtsmæssigt at sætte en venstreekstremistisk forening, hvorfra centrale personer bl.a. har stået for massiv onlinemobning i form af forhånelse af nyligt kræftdøde og udokumenterede pædofilianklager, til at undersøge problematisk onlineadfærd, bør man søge læge.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 28 juni 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Socialområdet. Stop nu hetzen mod de private botilbud - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/socialomraadet-stop-nu-hetzen-mod-de-private-botilbud

Socialområdet. Stop nu hetzen mod de private botilbud
Katrine Daugaard
28. september 2025
Pressen har i disse dage meget travlt med at pege fingre ad de private botilbud.
Men lad os være ærlige: det er ikke de godkendte private tilbud, der er problemet – det er derimod kommunernes egen indkøbspraksis. Når kommunerne køber dyre, timebaserede enkeltmandsprojekter udenom Socialtilsynet, uden ordentligt tilsyn og uden at stille krav til kvalitet, så skaber de selv grobund for de sager, vi alle forarger os over.
Jeg deler bestemt bekymringen over de brodne kar, der snyder systemet. Vi skal ikke acceptere, at kriminelle stjæler fra statskassen og udnytter vores mest sårbare borgere. Men vi må holde op med at udstille hele det private marked som skurken.
Problemet ligger ganske enkelt i ikke-godkendte tilbud og de timebaseret ydelser.
Og lad os nu lige få fakta på bordet: Socialtilsynet holder skarpt øje med de godkendte botilbud. Hvis der trækkes urimelige profitter ud, kommer der et påbud.
Samtidig viser Socialtilsynets egne vurderinger, at det ofte er de private tilbud, der leverer den højeste kvalitet og den største specialisering. Det er altså ikke markedet, der fejler – det er den politiske styring.
Det, som regeringen og flere kommuner lægger op til, er at straffe hele det private marked for de fejl, som kommunerne selv begår. Det er som at smadre hele køkkenet, fordi man har brændt én gryde på. Resultatet bliver et dårligere socialområde, mindre konkurrence og færre valgmuligheder, og det er de mest udsatte borgere, der kommer til at betale prisen.
Hvis vi virkelig vil stoppe overbetaling og snyd med offentlige midler, så er løsningen ikke at kvæle de private aktører, men at stille markant skrappere krav til kommunernes indkøb.
Ingen timebaserede ydelser uden dokumenteret effekt. Ingen indkøb hos ikkegodkendte aktører uden tilsyn. Fuld gennemsigtighed i kommunernes kontrakter og priser.
Det er den slags krav, der kan rydde op. Lad os droppe symbolpolitikken, der ødelægger de tilbud, som rent faktisk fungerer.
Stop heksejagten på de private botilbud og begynd at tage fat dér, hvor problemerne faktisk opstår. De godkendte private tilbud er ikke fjenden, de er tværtimod en del af løsningen.
Det er altså ikke markedet, der fejler – det er den politiske styring.
(Indlæg bragt d. 28. september i Avisen Danmark)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Gasligthing fra Mette │ Alex Vanopslagh │ Folketinget - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/gasligthing-fra-mette-%e2%94%82-alex-vanopslagh-%e2%94%82-folketinget

Gasligthing fra Mette │ Alex Vanopslagh │ Folketinget
Liberal Alliance
23. oktober 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Åbningsdebatten 2025 | Alex Vanopslagh │ Folketinget - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/aabningsdebatten-2025-alex-vanopslagh-%e2%94%82-folketinget

Åbningsdebatten 2025 | Alex Vanopslagh │ Folketinget
Liberal Alliance
9. oktober 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Fred i Gaza behøver ikke betyde enden på den anti-israelske gadeuorden - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/fred-i-gaza-behoever-ikke-betyde-enden-paa-den-anti-israelske-gadeuorden

Fred i Gaza behøver ikke betyde enden på den anti-israelske gadeuorden
Henrik Dahl
14. oktober 2025
Kronik Stærke kræfter ønsker at kæmpe videre i gaderne. Men lige så stærke kræfter er dødtrætte af det.
Lad os antage, at der kommer reel fred til Gaza. Det ønsker USA. Det ønsker de toneangivende stater i regionen. Det ønsker Israel efterhånden også. Og Hamas? Efter at have lidt massive tab de seneste to år er dens plads til at manøvrere ikke, hvad den har været.
Men vil den fred, der kommer, få de anti-israelske og anti-jødiske demonstrationer i Europa og USA til at stilne af? Det er jeg ikke så sikker på.
Jeg kunne godt forestille mig, at den anti-israelske og anti-jødiske radikalisering og mobilisering i Europa og USA er permanent. For der er meget stærke kræfter, der gerne vil have den.
For det første ønsker de islamister, der opererer i Vesten, radikaliseringen og mobiliseringen. De ønsker at samle og styre så mange muslimer som overhovedet muligt under en række dagsordener: at opnå kontrol over gaden. Altså at dominere det offentlige rum med palæstinensiske flag og anti-israelske/anti-jødiske sloganer i det størst mulige omfang. At opnå kontrol over den diskurs, der benyttes til at tale om problemerne. At infiltrere så mange politiske partier, som det kan lade sig gøre, med anti-israelske og anti-jødiske dagsordener.
For det andet ønsker den ekstreme venstrefløj radikaliseringen og mobiliseringen. Hvad enten det skyldes kynisme, eller det skyldes grænseløs dumhed, så forestiller den ekstreme venstrefløj sig, at den har fælles interesser med islamisterne.
Det har den ekstreme venstrefløj, når det gælder ønsket om at ødelægge det eksisterende samfund så effektivt, som det er muligt. Men i forhold til kvinders rettigheder og seksuelle minoriteters rettigheder kan islamisterne og venstrefløjen dårligt stå længere fra hinanden.
For det tredje er der en ubehagelig tendens til antisemitisme længere inde mod den politiske midte i flere lande i Europa. Først og fremmest Spanien, Irland og til dels Belgien. Her er der politisk bundtræk i at fordømme alt, hvad der er israelsk hvilket er en eufemistisk måde at fordømme alt, hvad der er jødisk.
For det fjerde er der en række samfundsinstitutioner i de vestlige lande, der ikke længere stiller sig kritiske an over for den desinformation, der er udgået fra Hamas og dens medløbere på venstrefløjen.
Det drejer sig om universiteterne, der i vore dage i betydeligt omfang er arnesteder for antisemitisk mobilisering og for (pseudo)videnskabelig legitimering af antizionismen og antisemitismen.
Og det drejer sig om de klassiske medier. De har i betydeligt omfang svigtet det klassiske ideal om balance i nyhedsformidlingen og om at anlægge et nogenlunde ensartet niveau for dokumentation og kildekritik.
På de sociale medier kan man løbende finde screendumps fra klassiske medier, der kolporterer absurde vinklinger, f.eks. at Israel startede krigen, og kolporterer Hamas-propagandaen om »hungersnød« og »folkemord«.
Derfor vil jeg ikke blive overrasket, hvis gadeuordenen og de antisemitiske demonstrationer fortsætter, både i Danmark og i lande som Storbritannien, Frankrig og Spanien. I Storbritannien og Frankrig er der i tillæg til de problemer, jeg allerede har nævnt, også det store problem set fra myndighedernes side at demonstranterne efterhånden er for mange til, at myndighederne kan stoppe dem, dersom de skulle have viljen.
Derfor vil jeg heller ikke blive overrasket, hvis regeringerne i Storbritannien og Frankrig fortsætter ned ad den lad os sige det, som det er Hamas-imødekommende sti, man allerede er slået ind på. Med mere boykot og mere ensidig kritik af Israel.
Der er for mange stemmer på spil til, at centrum-venstrepartierne tør lade være. Og der er for mange medlemmer af gadens parlament til, at det længere kan stoppes af ordensmagten.
Til det kommer så regeringerne i Spanien og Irland, der allerede er åbenlyst anti-israelske og dermed også anti-jødiske.
Man kan ikke kalde noget af alt dette for andet end en kæmpe sejr for islamismen og islamogauchismen. Der er ingen af disse politiske kræfter, der på nogen måde burde have lov til at blive anset for stuerene. Men de er lige så stille på vej til at blive det alligevel.
Vil denne normalisering af slet skjulte Hamas-dagsordener i lande som Storbritannien, Frankrig og Spanien få lov til at gå upåagtet hen? Det tror jeg bestemt ikke.
I virkelighedens verden er det Israel, der har vundet konflikten med Hamas. Ligesom Israel har vundet konflikten med Hezbollah og med Iran. Landet står stærkere end længe og bag al retorikken har de kræfter, der måtte overveje at angribe Israel, fået en del at tænke over.
Hovedkonklusionen fra de seneste to år er entydig: at forsøge sig med angreb på landet er den visse død for enhver, der vover det. At forsøge sig med karaktermord på Israel i de vestlige offentligheder er ikke noget, der bremser landet.
Det ville være naivt at tro andet, end at både Israel og USA har en sort bog med lande, der ikke er til at stole på. Og det ville også være naivt at tro andet, end at der er en hel del af de vestlige lande og en hel del af deres ledere, der er nævnt adskillige gange i disse sorte bøger.
Jeg ville umiddelbart tro, at den spanske socialist- og ekstremistregering står forrest, når det gælder tilbagebetaling fra israelsk og amerikansk side.
Forstærket af den ekstremt fraværende vilje til at bidrage til Nato.
Men jeg tror heller ikke, at de menige borgere i Storbritannien, Frankrig og Spanien er særligt begejstrede for at se gadens parlament folde sig ud med ekstremt voldelige paroler og helt åbenlyst islamistiske dagsordener.
Derfor vil de hårde højrepartieraltså dem, der ligger længere til højre end de gamle borgerlige magtpartier få fremragende valg i både Storbritannien, Frankrig, Spanien og uden tvivl også Tyskland. Fremtiden i Europa og USA er helt sikkert meget mere højreorienteret end nutiden. Som en modreaktion på den svage respons fra midterpartiernes side på islamismens voksende indflydelse.
Derfor skal vi formentlig vænne os til et politisk billede, hvor Europa minder mere om USA, end Europa gør i dag. Med krav om opgør med wokeness, oprydning på universiteterne og mere kontante modsvar fra myndighedernes side, når de islamogauchistiske stormtropper slår sig løs i gaderne.
Hvis de hårde højrepartier bliver så stærke, at de er umulige at ignorere, men ikke stærke nok til at sidde med flertallet selv, skal de gamle centrum-højre-partier i tænkeboks. Vil de finde ind i et pragmatisk samarbejde på de punkter, hvor man kan blive enige? Eller vil weimariseringen af det politiske liv fortsætte?
I Danmark er der tradition for det pragmatiske samarbejde. Alle ved, at man ikke skriver under på hele det politiske program hos sine samarbejdspartnere, bare fordi man indgår en delaftale om noget. Det er der forbløffende få, der er klar over i resten af Europa.
Af hensyn til at landene i det hele taget skal regeres, må man dog håbe, at der snart indfinder sig en dansk-inspireret pragmatisme, når det gælder om at indgå i brede samarbejder. Ellers er Europa for alvor ilde ude.
Jeg ville umiddelbart tro, at den spanske socialist- og ekstremistregering står forrest, når det gælder tilbagebetaling fra israelsk og amerikansk side. Forstærket af den ekstremt fraværende vilje til at bidrage til Nato.
Vi skal formentlig vænne os til et politisk billede, hvor Europa minder mere om USA, end Europa gør i dag. Med krav om opgør med wokeness, oprydning på universiteterne og mere kontante modsvar fra myndighedernes side, når de islamogauchistiske stormtropper slår sig løs i gaderne.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 14. oktober)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Trumps toldcirkus kalder på et stærkere indre marked - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/trumps-toldcirkus-kalder-paa-et-staerkere-indre-marked

Trumps toldcirkus kalder på et stærkere indre marked
Alexander Ryle & Lars-Christian Brask
30. juni 2025
Det er svært at finde hoved og hale i præsident Trumps seneste meldinger om told.
I sidste måned annoncerede den amerikanske præsident, at USA vil indføre 20 pct. told på næsten alle EU-importerede varer. Senere blev det skruet ned til 10 pct. Så op til 50 pct. Senest har vi erfaret, at Trump måske slet ikke har mandat til at indføre toldsatser. Præsidenten skifter mening oftere, end han skifter slips. Derfor nytter det ikke, at vi i Europa venter på, hvad de endelige toldsatser bliver – og om de overhovedet bliver en realitet. Vi må handle nu. I Liberal Alliance mener vi, at svaret på Trumps toldkrig skal findes der, hvor EU står stærkest: i at styrke og udvikle det indre marked og satse på ambitiøse frihandelsaftaler.
Mindre afhængighed af USA
Selv hvis en ny toldkrig ikke bliver til noget, må vi ikke lade os lulle i søvn. For det indre marked er og bliver EU’s stærkeste kort, når det gælder om at fremme europæisk erhvervsliv, innovation og økonomisk modstandskraft.
Det indre marked har allerede skabt enorme fordele for dansk erhvervsliv og europæisk samhandel. Markedet udgør 18 pct. af verdens bnp og har gjort den europæiske velstand 9 pct. højere, end den ville have været uden.
Vi har en værktøjskasse fuld af redskaber, der kan sikre økonomisk vækst og europæisk konkurrenceevne – uanset om Trumps toldcirkus ender med at blive en realitet eller ej. Ved at styrke det indre marked og fjerne barrierer kan vi gøre det lettere for virksomheder at handle internt i EU og mindske afhængigheden af markeder uden for EU. Også det amerikanske. Det kræver faktisk kun en stigning i samhandel internt i EU på 2,4 pct. at kompensere for et fald i samhandlen med USA på 20 pct. Det er faktisk ret simpelt: mere samhandel i EU betyder mindre afhængighed af USA. Samtidig må vi ikke glemme resten af verden. USA står for ca. 13 pct. af verdenshandelen – de resterende 87 pct. foregår andre steder. Det åbner nogle døre at rette blikket udad, hvilket understreger vigtigheden af, at EU skruer op for de ambitiøse frihandelsaftaler med hele verden.
Forudsætning for overlevelse
Kommissionens opdaterede strategi for det inde marked er et skridt i den rigtige retning. Strategien sigter mod at fjerne unødvendige barrierer for erhvervslivet, fremme digitalisering, mindske bureaukrati og sikre fair og ens vilkår for virksomheder i EU. Vi har i Liberal Alliance længe efterlyst fælles regler, der sikrer lige konkurrencevilkår for alle medlemslande – for et indre marked fungerer bedst, når alle spiller efter de samme regler. Derfor hilser vi særligt idéen om ‘Regime 28’ og et sæt fælles selskabsretlige EU-regler velkommen. Det vil ikke alene gøre det lettere for virksomheder at operere på tværs af landegrænser, men også sikre, at EU står stærkt i den globale konkurrence. Et stærkere indre marked er ikke bare en forudsætning for overlevelse. Det er også vores bedste våben mod protektionisme og trædestenen til en bedre økonomisk fremtid for Danmark og Europa. Det skal vi værne om.
Det er faktisk ret simpelt: mere samhandel i EU betyder mindre afhængighed af USA. Det indre marked er og bliver EU’s stærkeste kort, når det gælder om at fremme europæisk erhvervsliv, innovation og økonomisk modstandskraft.
(Indlæg bragt i Børsen d. 30 juni 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Atomkraft skal bringe os tilbage til fremtiden! - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/atomkraft-skal-bringe-os-tilbage-til-fremtiden

Atomkraft skal bringe os tilbage til fremtiden!
Liberal Alliance
20. oktober 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Regeringen gambler med danskernes strøm - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/regeringen-gambler-med-danskernes-stroem

Regeringen gambler med danskernes strøm
Pernille Vermund
19. juli 2025
Europa har gennem årtier ført en uansvarlig energipolitik. Med gode intentioner om at gøre noget godt for klimaet har vi satset alt på vind og sol. Men det har gjort os dybt afhængige af russisk gas.
Det har skabt voldsomt dyre og svingende energipriser. Og det har ført til, at vi lige nu risikerer ikke at have strøm nok i kontakterne.
Vores ensporede energipolitik, kombineret med en forældet frygt for atomkraft og utallige luksusbeslutninger, har efterladt os i en situation, ikke mange havde troet ville være aktuel i 2025: strømmangel.
Det ser man lige nu i Holland, hvor staten er nødt til at rationere strømmen. Tusindvis af virksomheder og husholdninger venter i øjeblikket på at blive tilsluttet det hollandske elnet.
Udenlandske eksperter advarer om, at det kan brede sig til resten af Europa. Og Danmark kan stå for tur næste gang.
For lige nu har vi direkte kurs mod ikke at have strøm nok i kontakterne. Klimaministeren har indrømmet det, som både Energirådet og Energinet melder ud  nemlig det faktum, at danskerne potentielt kan opleve såkaldte brownouts, hvor strømmen er væk i perioder, så man må planlægge med rationering.
Det værste ved det hele er, at det skyldes politik. Det er politikere, der har svigtet. Det er politikere, der har ladet ideologi stå i vejen for en energipolitik, der virker. Vi mangler ikke strøm vi mangler ansvarlige politikere.
Alvoren er nu gået op for flere af vores nabolande. Sverige er i gang med at genopføre atomkraftværker. Finland er godt i gang. Selv Norge har nedsat en kommission, der skal undersøge mulighederne for atomkraft. Vores egen regering modsatte sig en kommission.
Hvor mange gange har ansvarlige politikere ikke sagt, at atomkraft ikke skal indføres, fordi det tager for lang tid? Hvis de bare havde taget en langsigtet og klog beslutning i første omgang, havde vi haft en grøn og stabil energikilde så vi ikke skulle frygte for udfald i elnettet.
Jeg lærer nok aldrig at forstå regeringens dumstædige modstand mod kernekraft. Men når de nu kan se, at vores nabolande er nødt til at rationere strøm, må de da kunne indse, at de kører i den forkerte vejbane.
Det er ikke atomkraft, der er farlig. Det er regeringens energipolitik.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 19. juli).
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Danske værdier skal dyrkes i folkeskolen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/danske-vaerdier-skal-dyrkes-i-folkeskolen

Danske værdier skal dyrkes i folkeskolen
Helena Artmann Andresen
6. maj 2025
Folkeskolen bør afspejle vores grundlæggende liberale, demokratiske, individorienterede, ligestillede og meritokratiske samfund.
Skolen skal således være et sted, der udover at udvikle elevernes faglige færdigheder danner eleverne, så de opnår en fornuftig forståelse for danske værdier, og så de jævnfør folkeskolens formålsparagraf forberedes til at indgå i et »samfund med frihed og folkestyre«. Derfor skal eleverne selvsagt også præsenteres for de værdier, som Danmark og mange andre vestlige lande er bygget på, dvs. ytringsfrihed, demokrati, retssikkerhed mv. Men de skal også lære om emner og begivenheder, som har eller har haft stor betydning for det danske samfund, f.eks. Muhammed-krisen. Muhammed-krisen er måske den begivenhed, som udover koranafbrændingerne har afspejlet en af de største forskelle på danske og muslimske værdier. Muhammed-tegningerne satte groft sagt pisset i kog hos troende muslimer, og afbrændinger af det danske flag var ikke et særsyn i den islamiske verden. Men tegningerne førte også til diplomatiske udfordringer og til trusler mod tegnere og aviser, der valgte at bringe tegningerne. Også herboende muslimer kritiserede tegningerne og mente, at de var en hån imod deres religion. De ville have tegningerne fjernet. De ville tilsidesætte ytringsfriheden. Men i Danmark skal man kunne sige og tegne, hvad man vil, uden at blive udsat for dødstrusler og andre ubehagelige episoder og det skal eleverne selvfølgelig også lære. At ytringsfriheden er et faktum her i landet, som vi ikke vil gå på kompromis med. Eleverne skal også præsenteres for emner som antisemitisme, Holocaust, social kontrol og æresrelateret vold. For vi må indse, at visse befolkningsgrupper, selv i Danmark, har deres værdier et forkert sted. I nogle indvandrermiljøer er det en gængs opfattelse, at Israel ikke længere skal eksistere, at kvinder er andenrangsborgere, og at homoseksualitet er en synd. Vores danske værdier bygger på frihed, ligestilling mellem kønnene og muligheden for at elske, hvem man vil. Børn skal selvfølgelig præsenteres for danske værdier i løbet af deres skolegang, så de er i stand til at indgå i det danske værdifællesskab, og så udanske værdier og opfattelser ikke går i arv i indvandrermiljøerne. For alle elever har krav på at arve de kulturelle værdier, som vores samfund er bygget på  uanset hvilken baggrund de eller deres forældre har. Desværre frygter mange lærere at skulle undervise i Muhammedkrisen. F.eks. svarer en tredjedel af de adspurgte samfundsfags- og historielærere i en tidligere undersøgelse, at de enten i nogen, i høj grad eller i meget høj grad ville være bekymrede for deres sikkerhed, hvis de i fremtiden skulle vise tegninger af profeten Muhammed. Lærere skal selvfølgelig ikke være bange for at gå på arbejde  derfor foreslår Liberal Alliance, at eksperter nedsat af Børne- og Undervisningsministeriet skal undervise eleverne på de folkeskoler, hvor der er integrationsudfordringer. På denne måde sikres det, at den enkelte lærer kan gå trygt på arbejde, mens eksperterne vil besidde de rette kompetencer og værktøjer til at håndtere eventuelle opstående konflikter.
(Indlæg bragt i Jyllands-posten 3. maj 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Realiteten er, at regeringen har mistet grebet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/realiteten-er-at-regeringen-har-mistet-grebet

Realiteten er, at regeringen har mistet grebet
Steffen Larsen
24. september 2025
KOMMENTAR Peter Skaarup og Steffen Larsen og Frederik Bloch Münster samt Mikkel Bjørn.
Man får næsten morgenbrødet galt i halsen, når man læser Kaare Dybvad Beks interview i Berlingske i sidste uge. I et interview påstår den nu tidligere udlændinge- og integrationsminister, at de fire borgerlige partier ikke er i stand til at føre en stram udlændingepolitik, hvis vi en dag skulle få regeringsansvaret.
Det er en påstand, der både er komisk og skræmmende på samme tid. For virkeligheden er jo, at det er regeringen, som svigter igen og igen.
Siden Mette Frederiksen blev statsminister i 2019, er antallet af personer fra de såkaldte MENAPT-lande fordoblet. Alene i 2024 kom der over 8.300 personer fra disse lande.
Samtidig har regeringen åbnet ladeporten for udenlandske studerende i et hidtil uset omfang. På Roskilde Universitet (RUC) er hver sjette kandidatstuderende i dag fra Bangladesh  en udvikling, der på få år er eksploderet med flere hundrede procent.
Ordningen giver adgang til det danske arbejdsmarked og mulighed for at tage både ægtefælle og børn med.
Det viser sig samtidig, at den store repræsentation af studerende fra Bangladesh har svækket det faglige niveau, men det har regeringen accepteret for at redde RUC fra fallittens rand.
Som om det ikke var nok, har regeringen kastet næsten en halv milliard kroner i et partnerskab, der skal tiltrække endnu flere studerende fra Afrika. Det er svært at tolke som andet end et bevidst opgør med den stramme kurs.
Samtidig er regeringen passiv over for de udfordringer, der for alvor slider på sammenhængskraften. Den sociale kontrol bekæmpes ikke, hvor der endnu ikke er indført et forbud mod bederum på universiteterne. Screening af statsborgere er blevet syltet i snart et år, og nu må vi vente yderligere ti måneder på et ekspertudvalg, der skal komme med anbefalinger til, hvordan man kan komme i gang.
Når det gælder statsborgerskab tildelt på falske præmisser, gemmer regeringen sig bag en international konvention i stedet for at handle, mens vi i samlet flok opfordrer til at melde os ud af statsborgerskabskonventionen.
Og listen stopper ikke her. Regeringen har også bøjet sig for udenlandske trusler og indført den skandaløse koranlov, som er et direkte angreb på ytringsfriheden. Samtidig fastholder man racismeparagraffen, selvom den i praksis begrænser borgernes ret til at tale frit.
Vi har fra de borgerlige partier også foreslået krav om danskkundskaber for at kunne modtage fuld kontanthjælp, forbud mod islamisk kønsopdelt svømning, at trossamfund skal anerkende retten til skilsmisseog et forbud mod bederum på offentlige uddannelser.
Regeringen har stemt imod samtlige forslag.
Når vi peger på problemerne, er svaret hver gang udsættelser, syltekrukker og tomme hensigtserklæringer.
Kontrasten til den borgerlige opposition kunne ikke være tydeligere. Vi vil ikke acceptere den ukontrollerede indvandring, flere på førtidspension og voksende social kontrol. Vi vil føre en konsekvent og stram udlændingepolitik, hvor ytringsfriheden respekteres, og hvor vi beskytter Danmark mod de fejltagelser, som regeringen selv har bidraget til.
Realiteten er, at regeringen har mistet grebet. Derfor er vores appel til danskerne også klar. Vil I en anden retning på udlændingepolitikken? Så stem på de en af vi fire borgerlige partier, som er klar til at tage ansvar og sikre Danmark en reel stram udlændingepolitik.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 24. september 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Alliancen: Skal biologiske mænd spille på kvindehold, og er DR for lukket og politisk? - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/alliancen-skal-biologiske-maend-spille-paa-kvindehold-og-er-dr-for-lukket-og-politisk

Alliancen: Skal biologiske mænd spille på kvindehold, og er DR for lukket og politisk?
Liberal Alliance
21. november 2024
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Fatale fejltolkninger af hændelser i 1979 og 1989 rammer os stenhårdt i dag - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/fatale-fejltolkninger-af-haendelser-i-1979-og-1989-rammer-os-stenhaardt-i-dag

Fatale fejltolkninger af hændelser i 1979 og 1989 rammer os stenhårdt i dag
Henrik Dahl
14. december 2022
Der er er næppe nogen historikere, der vil give mig ret, når jeg hævder, at visse årstal er bedre end andre, når det gælder om sammenfatte og forstå længere politiske forløb. Men lad mig give nogle eksempler.
Hvis man skal forstå Mellemøsten i vore dage, er 1979 et fantastisk godt årstal. For det første er der tale om året, hvor ayatollah Khomeini kommer til magten i Iran. For det andet er der tale om året, hvor USSR invaderer Afghanistan. Og for det tredje er der tale om året, hvor salafister besætter den store moské i Mekka i protest mod den verdslighed og det moralske forfald, den saudiske kongefamilie har påført deres land.
Kort og godt: Den vestlige verdens uddrivelse af Mellemøsten og den globale eksport af salafistisk terrorisme begynder i 1979. Derfor er der tale om et årstal, der er usædvanlig godt til at sammenfatte en kompliceret historie.
Et andet årstal, der er vigtigt at kende, hvis man vil forstå verden af i dag, er 1989.
I det år bliver Sovjetunionen nødt til at opgive den øst-og centraleuropæiske del af sit imperium. Og det samme år viser styret i Beijing på Tienanmen-pladsen sit sande ansigt: Der er tale om et ryggesløst diktatur, der aldrig har i sinde at give den mindste indrømmelse til demokratiske aspirationer i landet.
1989 er et af de mest fejlfortolkede årstal i den nyere verdenshistorie – sammen med 1979. Det bøder vi eftertrykkeligt for i vore dage.
Hvis man skal sammenligne situationen i Rusland i dag med noget relevant, skal man forestille sig, at Tyskland i 1945 var blevet slået militært. Men at landet ikke var blevet besat af sejrsmagterne, og at der ikke var gennemført en retssag imod krigsforbryderne i Nürnberg.
Når man har fået det ind i sit hoved, skal man gå videre til at forestille sig, at al magt i Tyskland fra omkring 1960 var blevet centraliseret omkring en gruppe af yngre medarbejdere i Gestapo, der i mellemtiden havde fået alderen og erfaringerne til at indtage ledende poster i staten.
Og man skal forestille sig, at der fra Berlin udgik evindelige løgnehistorier om den historiske ret, Tyskland havde til at besætte hele det vestlige Polen; Tjekkiet; Østrig; Ungarn og det nordlige Balkan.
Det, der i vore dage udgår fra det ubesejrede USSR, er præcis det samme: En evindelig strøm af løgnehistorier – understøttet af både hybrid og varm krig – om Ruslands krav på sit gamle imperium.
Samtidig med at man fejlfortolkede det ubesejrede, men midlertidigt inkapaciterede USSR fra 1989, forestillede man sig, at Tiananmen var en beklagelig overreaktion fra et i øvrigt velmenende og menneskevenligt styre i Beijing. Og at man derfor med sindsro kunne fylde fantasilliarder af kroner ned i regimets pengekasse. Hvorfor skulle kommunisterne dog nogensinde anvende de penge til dunkle formål? De er så dannede og forfinede i Kina, med alt deres porcelæn og silke. Det var selvfølgelig den fatale fejlfortolkning nummer to af året 1989.
Både den ubesejrede, men ydmygede Sovjetunion, og de høflige og stilfærdige stalinister i Beijing blev aflæst forkert af eliterne i den vestlige verden i årtierne, der fulgte. Ligesom man ti år forinden havde aflæst værdiskreddet i Mellemøsten totalt forkert. Derfor har man sidenhen troet på de mest absurde ting: At Mellemøsten – med lidt hjælp – ville demokratisere sig selv. At imperialisterne i Rusland ville falde til ro. At Kina umuligt kunne have skjulte og fra Vesten divergerende dagsordener.
Det er så tosset, at hvis det ikke var sket i virkeligheden, ville ingen mennesker tro på det.
(Kommentar bragt i Berlingske d. 14. december 2022)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Afskat top-topskat, sænk topskat og afskaf mellemskat.

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/skat/topskat

Politik
Afskaf topskatten
Flid skal ikke straffes.
I Liberal Alliance mener vi, at topskatten i alle dens former fra mellemskat til top-topskat er skadelig og skal afskaffes. Det har altid været en bærende del af vores vores skattepolitik.
Topskat betales af indkomster over topskattegrænsen, som i 2026 er 611.800 kr. efter arbejdsmarkedsbidrag. Den overstigende del beskattes med 15 % ekstra oven i almindelig indkomstskat. Topskat er en del af et progressivt skattesystem, hvor højere indkomst beskattes mere.
SVM-regeringen formåede så at gøre skattesystemet endnu mere kompliceret, da de delte topskatten op i to og indførte en ny mellemskat og top-topskatten. Mellemskatten er et nyt navn for den gamle topskat. Det gør, at vi reelt har tre slags topskat. Vi mener, der bør være nul slags.
Oveni den laveste skattesats på 37 % kan du derfor – afhængigt af din indkomst – risikere at betale 7,5 % ekstra i mellemskat, 15 % ekstra i topskat og 20 % ekstra i top-top-skat. Det giver en marginalskat – altså skatten på sidst tjente krone – på svimlende 60,5 %.
Et skattesystem der er til at forstå
Hvis du allerede er forvirret, forstår vi det godt – for det er gjort unødvendigt indviklet. Derfor ønsker Liberal Alliance ikke kun at sænke skatten markant, men også at forenkle og forbedre selve skattesystemet. .
Vi har allerede fremlagt en plan for, hvordan vi kan afskaffe toptopskatten og sænke topskatten markant på blot fire år, hvilket vil tage os halvvejs i mål. Det koster 5,6 mia. kr. og kan finansieres alene gennem en forenkling af skattesystemet, hvor vi afskaffer en række fradrag. Til gengæld vil BNP stige med 11,6 mia. kr., så samfundskagen bliver altså betydeligt større. Og selv efter topskatten helt er afskaffet, vil Danmark fortsat være blandt verdens mest lige samfund.
Liberal Alliance foreslår:
– Afskaf topskat
– Afskaf top-topskat
– Afskaf mellemskat
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance afskaffe topskatten?
Ja, Liberal Alliance vil afskaffe topskatten helt. I vores økonomiske fireårsplan når vi halvvejs i mål på fire år ved at afskaffe toptopskatten og mellemskatten, som også er en slags topskat. På sigt ønsker vi at afskaffe enhver form for topskat.
Hvordan vil Liberal Alliance finansiere at sænke topskatten?
Med vores økonomiske plan når vi halvvejs i mål med at fjerne topskatten helt ved at afskaffe mellemskatten og top-topskatten. Det vil koste i alt 6,2 mia. og kan finansieres alene ved at forenkle skattesystemet med færre fradrag.
Gavner det samfundet at afskaffe topskatten?
Ja, en afskaffelse af topskatten i alle dens former vil gavne hele samfundet. Nye tal fra Skatteministeriet viser, at en komplet afskaffelse af topskatten, mellemskatten og top-topskatten vil øge arbejdsudbuddet med 11.500. Staten vil opkræve 14 mia. kr. mindre i skatter, men BNP vil stige med 22,6 mia. kr. Altså vil det betyde færre penge for staten, men flere for samfundet som helhed.


---

# Bilafgifter | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/skat/bilafgifter

Politik
Regulering af bilafgifterne.
Mere frihed til billig transport.
I Danmark betaler bilejere høje afgifter ved køb af bil, hvor registreringsafgiften er den største. Den afhænger af bilens pris og opkræves oven i momsen, hvilket gør den til en af de højeste marginalskatter i samfundet. Staten ventes at tjene ca. 5,9 mia. kr. på registreringsafgifter i 2026.
Bortskaffelse af registreringsafgiften
Som en del af vores skattepolitik ønsker Liberal Alliance at fjerne registreringsafgiften, så almindelige mennesker lettere kan købe sikrere, bedre og mere klimavenlige biler. Tabet i statens indtægter vurderes at være endnu lavere end de ca. 5,9 mia. kr., staten opkræver i registreringsafgift, da en fjernelse vil medføre øget salget af biler.
En afskaffelse af registreringsafgiften vil samtidig reducere økonomisk og geografisk skævvridning, da bilafgifter især rammer folk uden for storbyerne, som har behov for bil.
Til gengæld vil vi gerne bevare klima- og brændstofafgifter, herunder grøn ejerafgift og CO2-afgifter, som belønner miljøvenlige biler og straffer forurenende biler. Disse afgifter er målrettet at fremme den grønne omstilling og giver bilejere et incitament til at vælge el- eller hybridbiler.
Vi foreslår
Afskaf registreringsafgiften helt
Vil Liberal Alliance afskaffe registreringsafgiften?
Ja, Liberal Alliance vil afskaffe registreringsafgiften på alle biler.


---

# Arveafgift | Afskaf arveafgiften | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/skat/arveafgift

Politik
Afskaf og undgå arveafgift.
Sorg skal ikke beskattes.
Arveafgiften, også kendt som boafgiften, er en afgift der skal betales til staten, når nogen, man holder af, dør, og man arver hele eller dele af deres formue. Det mener vi er forkert. Vi ønsker at afskaffe arveafgiften og har kæmpet for det i årevis som en del af vores skattepolitik.
Hvis du er en del af afdødes nærmeste familie, skal du betale en arveafgift på 15 % af den del af arven, der overstiger bundfradraget på 321.700 kroner. Hvis du ikke er en del af afdødes nærmeste familie, skal du også betale en tillægsafgift på 25 % af hele arven efter 15-procentsafgiften er trukket fra.
Der er nogle, som slipper for at betale afgift ved arv. Ægtefæller og registrerede partnere skal ikke betale arveafgift uanset arvens størrelse. Hvis den afdøde har valgt, at en velgørenhedsorganisation som f.eks. Røde Kors skal arve, slipper man også for at betale afgiften. Atlas er det muligt at undgå at betale arveagift, hvis man er en bestemt slags organisation med et cvr-nummer, men ikke hvis man eksempelvis er barn af en kærlig forælder, der vil efterlade sine hårdt tjente penge til den næste generation i familien.
Bundfradrag for arveafgift
Bundfradraget ændrer sig fra år til år og er fra 2023 sat til 321.700 kroner. Er din arv mindre end dette beløb, skal du ikke betale arveafgift, hvis du er en del af afdødes nærmeste familie. Bundfradraget gælder dog ikke for tillægsafgiften. Bundfradraget har som konsekvens, at en stor arv til den nærmeste familie vil pålægges en relativt højere afgift end en mindre arv.
Sådan beregnes arveafgiften
Arveafgiften berører arvinger, der ikke er ægtefæller, registrerede partnere eller velgørende organisationer og afhænger af arvens størrelse. Hvis arven er over bundfradraget, skal der betales afgift af arven. Arveafgiften er en afgift på boet efter den afdøde og ikke på arvingen. Det betyder, at skal to børn arve efter deres ene forælder, kan de kun få fordel af det halve bundfradrag hver.
Sådan kan afskaffelse af arveafgift finansieres
En afskaffelse af arveafgiften vil kun koste ca. 3,7 mia. kroner ud af de samlede offentlige udgifterer på over 1.300 mia. kroner. Det vil derfor være en meget lille del af det samlede offentlige udgifter – ca. 0,3 % – der går tabt, hvis arvinger får lov at beholde den arv, som den afdøde har valgt at forære dem.
Vi foreslår:
– Afskaf arveafgiften helt.
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance afskaffe arveafgiften?
Ja, Liberal Alliance vil afskaffe arveafgiften. Vi mener, det er en urimelig og uetisk afgift på penge, som er tiltænkt ens nærmeste og som allerede er beskattet op til flere gange.
Hvor meget betaler man i arveafgift?
Den afdødes nærmeste familie betaler 15 % af den del af arven, der overstiger bundfradraget på 321.700 kroner. Dem som skal arve, men ikke regnes som nærmeste familie, skal også betale en tillægsafgift på 25 % af hele arven efter 15-procentsafgiften er trukket fra.
Hvad vil det koste at afskaffe arveafgiften?
En afskaffelse af arveafgiften (boafgiften) vil koste 3,7 mia. kroner ud af de samlede offentlige udgifter på ca. 1385 mia. kroner. Det vil derfor være en meget lille del af det samlede offentlige udgifter – ca. 0,27 % – der går tabt, hvis arvinger får lov at beholde den arv, som den afdøde har valgt at forære dem.
Hvordan undgår man at betale arveafgift?
Der er tre umiddelbare måder at undgå at betale arveafgift på og én mere langsigtet. Man kan holde arven under bundfradraget, så den nærmeste familie ikke skal betale arveafgift. En anden mulighed er at donere arven i flere bidder af gangen, mens man lever. En tredje mulighed er at donere til den tiltænkte arv til velgørende og humanitære organisationer, som modsat venner og familie ikke skal betale arveafgift.
Og så er der den mere langsigtede måde at slippe for at betale arveafgift i fremtiden:  Du kan stemme på Liberal Alliance.


---

# Selskabsskat | Sænk selskabsskatten | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/skat/selskabsskat

Politik
Lavere selskabsskat.
I Liberal Alliance mener vi, at selskabsskatten er for høj.
Selskabsskat er en skat på virksomheders overskud og udgør i dag 22 % i Danmark. Det vil sige, at hvis en virksomhed har 1.000.000 kroner i overskud, skal den betale 220.000 kroner i selskabsskat.
Satsen er gradvist sænket siden 1980’erne, hvor den var helt oppe på 50 %. I dag ligger den danske selskabsskat fortsat over niveauet i flere konkurrerende europæiske lande – og det er skidt for vores konkurrenceevne.
Sænk selskabsskatten for bedre arbejdsforhold
En relativt høj selskabsskat hæmmer investeringer, produktivitet og beskæftigelse, fordi virksomheder i højere grad vælger at placere sig i lande med lavere beskatning.
En høj selskabsskat rammer ikke kun virksomheder, men også lønmodtagerne. Når selskabsskatten er høj, har virksomheder færre penge til at investere i bedre udstyr, og så kan ansatte ikke arbejde lige så effektivt. Det fører til lavere løn. Omvendt fører en lavere selskabsskat til højere løn, fordi medarbejderne bliver endnu mere produktive i takt med, at virksomheder investerer mere i deres produktion.
18 % i selskabsskat inden for 4 år
Det er en del af Liberal Alliances skattepolitik, at selskabsskatten på sigt skal sænkes til 15 % for at styrke vores konkurrenceevne og tiltrækningskraft for virksomheder og iværksættere. Med vores økonomiske plan når vi halvvejs i mål ved at sænke selskabsskatten til 18 % inden for 4 år.
Hvis selskabsskatten sænkes til 15 %, vil staten opkræve 8,4 mia. kroner mindre i skatter. Til gengæld bliver samfundet som helhed rigere, da det samtidigt vil øge BNP med ca. 22 mia. kroner.
Liberal Alliance foreslår:
– Sænk selskabsskatten til 18 % nu og her
– Sænk selskabsskatten til 15 % på sigt.
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance sænke selskabsskatten?
Ja, Liberal Alliance vil sænke selskabsskatten markant. Vi ønsker på sigt at sænke selskabsskatten til 15 %, hvilket vil styrke Danmarks konkurrenceevne betydeligt. Med vores økonomiske plan når vi halvvejs i mål på fire år ved at sænke selskabsskatten til 18 % fra de nuværende 21 %.
Vil lavere selskabsskat kun komme virksomhederne til gode?
Nej, en lavere selskabsskat vil gavne hele samfundet. Vi har skatteministeriets ord for, at en lavere selskabsskat resulterer i højere lønninger til medarbejderne. Det sker, fordi selskaberne får incitament til at investere mere i nyt maskineri og udstyr, hvilket gør medarbejderne mere produktive. Ifølge Skatteministeriet vil det øge BNP med næsten 12 mia. kroner, skabe 1.800 nye jobs og løfte timelønnen med 0,7 % at sænke selskabsskatten til 18 % fra de nuværende 21 %.


---

# Afbureaukratisering | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/afbureaukratisering-2

Politik
Afbureaukratisering
Danmark har brug for en bindende bureaukratilov
Bureaukrati er ikke blot et spørgsmål om spildte ressourcer; det er det ultimative udtryk for en stat, der har mistet tilliden til borgerens dømmekraft og medarbejderens faglighed. Når vi kvæler både det private erhvervsliv og den offentlige sektor i et net af kontrol og overflødige regler, fjerner vi drivkraften bag innovation og menneskelig trivsel.
Når hver eneste handling skal dokumenteres, og hver beslutning skal gennemgå et utal af kontrolinstanser, sender vi et signal om, at mennesket bag opgaven ikke længere anses som værende i stand til at tænke selv eller handle ansvarligt uden et omfattende sikkerhedsnet af regler. Denne systematiske mistillid underminerer den grundlæggende samfundskontrakt og forvandler dygtige fagfolk til passive administratorer af deres egen hverdag. Det dræner arbejdet for mening og gør den personlige frihed til en teoretisk størrelse i et hav af skemaer og procesbeskrivelser.
Gå direkte til:
Vi har for meget bureaukrati i Danmark
Sådan vil vi bekæmpe bureaukratiet
Ofte stillede spørgsmål
Vi har for meget bureaukrati i Danmark
Danmark drukner i bureaukrati. I 1989 klarede vi os med under en fjerdedel af den mængde lovgivning, vi har i dag. Siden da er bureaukratiet vokset hurtigere og hurtigere år for år, og det koster tid og ressourcer i både virksomheder, den offentlige sektor og for danskernes hverdag. Den øgede administration medfører højere priser i butikkerne og højere skatter. Bureaukrati gør med andre ord hele Danmark fattigere.
Ved at fjerne bureaukrati kan man omvendt frigøre rigtig mange ressourcer, som både virksomheder og offentligt ansatte kan bruge på vigtigere kerneopgaver end papirarbejde.
Hele samfundet vinder ved, at vi prioriterer vores ressourcer på bedre ting end bureaukrati.
Mere tillid og kernevelfærd i den offentlige sektor
I Danmark har vi en af verdens største offentlige sektorer. Det finansieres ved, at danskerne betaler nogle af verdens højeste skatter.
Hvert år går en lavere andel af skattekronerne til kernevelfærd og ”varme hænder”, mens administrationen i den offentlige sektor vokser. Samtidig går en større del af de varme hænders arbejdstid med kontrol og bureaukrati. Det betyder, at der er mindre tid og færre ressourcer til den borgernære kernevelfærd.
Derfor mener vi i Liberal Alliance, at der er brug for en omfattende afbureaukratisering af den offentlige sektor. Unødvendige regler og papirnusseri skal skæres væk, og vi skal være langt bedre til at udvise tillid til medarbejderne frem for at ville kontrollere og registrere hver en detalje.
Det vil frigøre tid og ressourcer til kernevelfærden og samtidig spare danskerne for milliarder i skat. Hele samfundet vinder på mindre bureaukrati.
Færre byrder for erhvervslivet
Erhvervslivet er underlagt meget regulering, selvom en række regeringer har haft stort fokus på at nedbringe byrderne i den danske lovgivning. Særligt EU har pålagt erhvervslivet mange regler. Bureaukratiet har vokset sig så stort, at de fleste virksomheder i dag hellere vil have gjort op med bureaukratiet, end de vil have sænket skatterne.
Liberal Alliance foreslår at indføre et bindende mål om, at bureaukratisk lovgivning maksimalt må koste erhvervslivet 30 mia. kr. i 2030.
Sådan vil Liberal Alliance bekæmpe bureaukrati
Indfør en bindende bureaukratilov
Liberal Alliance foreslår at indføre en bindende bureaukratilov, som bl.a. skal forpligte regeringen til at udpege en minister, der bliver ansvarlig for arbejdet. Denne minister skal give en årlig status og fremlægge initiativer, som kan realisere de bindende mål.
1 regel ind, 2 regler ud
For at nedbringe mængden af lovgivning foreslår Liberal Alliance at indføre et bindende mål i lovgivningen om, at der skal fjernes to regler, hver gang der indføres en ny. Metoden er allerede kendt fra British Columbia i Canada, hvor det er lykkedes at mindske lovgivningen med over 40%.
Færre administrativt ansatte i den offentlige sektor
De senere år er andelen af offentligt ansatte, som kun arbejder med administration, vokset markant. Liberal Alliance vil tilbagerulle antallet af administrativt ansatte i det offentlige til samme niveau som før Mette Frederiksen blev statsminister i 2019. Vores økonomiske plan vil dermed afbureaukratisere den offentlige sektor for i alt 22,4 mia. kr. årligt.
Loft over byrder på erhvervslivet
Liberal Alliance vil indføre et bindende mål om, at erhvervsøkonomiske byrder maksimalt må koste erhvervslivet 30 mia. kr. om året i 2030 – også selvom EU påfører danske virksomheder nye byrder.
Læs mere i Liberal Alliances Afbureaukratiseringsudspil. og i vores forslag om 100 regler, vi kan afskaffe.
Ofte stillede spørgsmål
Hvor meget vil Liberal Alliance spare ved at mindske bureaukrati?
Der er betydelige beløb at hente på mindre bureaukrati i den offentlige sektor. Alene ved at bringe antallet af bureaukrater ansat i staten tilbage til niveauet før Mette Frederiksen kan der spares ca. 14 mia. kr. hvert år. Liberal Alliances økonomiske plan vil spare samlet 22,4 mia. kr. på bureaukrati på tværs af staten, kommunerne og regionerne.
Hvilke konkrete love eller regler vil Liberal Alliance afskaffe?
Liberal Alliance har udarbejdet 100 forslag til konkrete regler, vi gerne vil afskaffe.
Hvordan vil Liberal Alliance fjerne bureaukrati fra EU?
Først og fremmest vil vi stoppe dansk overimplementering af EU-lov. Analyser viser, at Danmark overimplementerer hvert fjerde EU-direktiv. Liberal Alliance vil sikre, at Danmark ikke gør EU-lov mere bureaukratisk end andre lande.
Hvordan sætter I i dag handling bag ordene om at mindske bureaukrati?
Liberal Alliance arbejder hele tiden for mindre bureaukrati i lovgivningen. Vi er f.eks. det eneste parti i Folketinget med mere end ét mandat, der har valgt ikke at tilslutte sig aftalen om at indføre differentieret moms på fødevarer.


---

# Ældre | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/velfaerd/aeldre

Politik
Ældrepolitik.
En ordentlig og værdig ældrepolitik.
I Danmark er der over 1,2 millioner mennesker over 65 år, og det vil stige henover de kommende år. Det er godt, at vi bliver ældre i Danmark, men det kræver også et opgør med den nuværende ældrepolitik. Danmark skal være et land, hvor man trygt kan blive gammel – uden at miste retten til at bestemme over sit eget liv.
I Liberal Alliance tror vi på, at mennesker er forskellige. Nogle vil arbejde længe. Andre kan ikke. Nogle ønsker offentlig hjælp. Andre vil selv spare op og bestemme. Staten skal ikke tvinge alle ind i samme model.
Ældrepolitik handler om frihed, værdighed og ansvar. Om retten til at beholde mere af det, man selv har tjent. Om at kunne vælge sin egen pension. Og om at få en ældrepleje med kvalitet, selvbestemmelse og reel valgfrihed.
Vi ønsker et opgør med detailstyring, ensretning og politisk formynderi. Ældre skal ikke være klienter i et system – de skal være borgere med rettigheder og valgmuligheder.
Gå direkte til:
Fem liberale principper for ældreplejen
Familiens rolle i ældreplejen
FriPension
Ofte stillede spørgsmål
Fem liberale principper for en grundlæggende reform af ældreplejen
I Liberal Alliance tror vi på, at tiden er inde til et grundlæggende nyt system, og det ser ud til, at danskerne er enige med os. Alt for længe har vi været passive vidner til omsorgssvigt, uværdighed og frygt i ældreplejen. Utilfredsheden er stor, og flere foretrækker et privat plejehjem frem for et offentligt. Vi ønsker at reformere ældreplejen i Danmark, så vi får mere frihed, bedre kvalitet og reel valgfrihed. Det vil vi sikre gennem fem centrale principper:
1) De offentlige plejehjem skal frigøres fra kommunen
Liberal Alliance foreslår, at driftsansvaret for alle plejehjem flyttes ud af kommunerne og ind hos det enkelte plejehjem. Samtidig skal kommunalt drevne plejehjem fremover være selvejende, imens private plejehjem skal betales det samme af det offentlige, som kommunale plejehjem betales af kommunerne.
2) Alle ældre skal kunne fravælge det offentlige tilbud
Liberal Alliance foreslår bl.a., at der skal være et privat plejehjem i alle kommuner, en national målsætning om 20 procent private plejehjemspladser i 2030 samt en udvidelse af det frie valg til også at omfatte genoptræning, rehabilitering og hjemmesygepleje.
3) Øget konkurrence på lige vilkår
Liberal Alliance foreslår, at kommunale plejehjem skal opgøre alle deres udgifter på en gennemskuelig måde, ligesom der skal være kontrol- og klagemuligheder til gavn for retssikkerheden for leverandører og borgere. Derudover skal den ældre sikres et klart og tydeligt oplysningsgrundlag samt vejledning om både kommunale og private tilbud.
4) Bureaukratiet skal nedbringes
Liberal Alliance foreslår, at der løbende måles på, hvor stor en andel af arbejdstiden der bruges sammen med de ældre, at der fastsættes bindende mål om mere tid til borgeren. Vi mener, at proceskrav skal erstattes af få, klare kvalitetsindikatorer som tilfredshed, medicinforbrug og sygefravær. Samtidig skal der udarbejdes en national plan for, hvordan digitalisering kan reducere den dokumentation, der ikke kan fjernes.
5) Ældre skal kunne tilkøbe ydelser
Liberal Alliance ønsker mere personaliserede løsninger, og derfor skal det være muligt at tilkøbe både private og offentlige ydelser i ældreplejen. Vi vil samtidig nedsætte en kommission, som skal undersøge relevante finansieringsmodeller samt fordele og ulemper ved supplementsordninger. Du kan læse mere om selvbestemmelse i velfærden i vores forslag om en velfærdskonto.
Læs mere om de fem liberale principper for ældreplejen her.
Familiens rolle i ældreplejen
Familier skal have bedre mulighed for at tage ansvar for deres ældre pårørende, hvis de ønsker det. Liberal Alliance ønsker at skabe bedre rammer for, at familier frivilligt kan tage større ansvar. Læs mere om det i vores familieudspil.
Frihed i pensionen
Danskerne skal have større frihed til selv at planlægge deres pension og mulighed for at gå tidligere fra, hvis de ønsker det. Liberal Alliance vil indføre en FriPension-konto, så danskerne kan spare mere op selv, betale lavere skat af afkast og undgå modregning i folkepensionen. Læs mere om det her.
Ofte stillede spørgsmål
Vil Liberal Alliance privatisere ældreplejen?
Nej. Vi ønsker reel valgfrihed og konkurrence på kvalitet. Offentlige og private tilbud skal kunne konkurrere på lige vilkår til gavn for den ældre.
Hvad er Liberal Alliances ældrepolitik?
Ældrepolitik handler om frihed, værdighed og ansvar. Vi mener, at ældre mennesker skal have ret til selv at bestemme over deres liv – også når de får brug for hjælp. Staten skal ikke detailstyre eller ensrette, men skabe rammer for kvalitet, valgfrihed og personlig ansvarlighed.
Hvorfor vil Liberal Alliance frigøre plejehjemmene fra kommunerne?
I dag er plejehjem underlagt omfattende kommunal styring og bureaukrati. Vi vil flytte driftsansvaret ud til det enkelte plejehjem og gøre kommunale plejehjem selvejende. Det skal give mere ledelsesfrihed, færre administrative byrder og mere tid til omsorg.
Hvad vil Liberal Alliance ændre ved pensionssystemet?
Vi ønsker større frihed i pensionen. Danskerne skal kunne spare mere op selv, betale lavere skat af afkast og undgå modregning i folkepensionen gennem en FriPension-konto. Det skal kunne betale sig at arbejde, spare op og tage ansvar.


---

# Pension | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/velfaerd/pension

Politik
FriPension
Frihed til at planlægge sin pension
Vi betaler skat hele livet og er afhængige af politikernes velvilje, når vi vil trække os tilbage. Vi vil give dig magten over din egen pension. Det kræver et opgør med tanken om, at staten ved bedst, og en indførelse af reel fleksibilitet, så din pension passer til dine behov og ikke blot til statens regneark.
Nogle seniorer besidder stor virkelyst og et ønske om at bidrage på arbejdsmarkedet langt ind i pensionsalderen, mens andre har arbejdet et langt liv og drømmer om at trække sig tidligt tilbage for at hellige sig familien eller personlige interesser. Ved at skabe rammer, der respekterer disse forskelle og fremmer et reelt frit valg, sikrer vi, at alderdommen bliver en tid præget af muligheder frem for begrænsninger.
Gå direkte til:
FriPension – frihed til at planlægge sin pension
Stop for urimelig modregning
Ofte stillede spørgsmål
FriPension – frihed til at planlægge sin pension
Det er Liberal Alliances politik, at der skal oprettes en ny konto kaldet FriPension. Med en FriPension-konto skal det være muligt for alle danskere at indbetale op til 675 kr. pr. måned. Hvis man fx i 40 år sparer dette maksimumbeløb op hver måned og derefter går på pension, svarer det til, at man har 600.000 kr. på sin FriPension-konto, når man går på pension, hvis man forudsætter et moderat afkast på 3 % om året. Danskerne skal have mulighed for at vælge en FriPension, hvor man kan spare mere op selv, betale lavere skat af afkast og undgå modregning i folkepensionen.
Disse penge fra FriPension-kontoen kan bruges til at gå tidligere på pension, hvis man ønsker det. Hvis man ikke vil tidligere på pension, kan pengene fra FriPension udbetales som engangsbeløb, som man kan bruge på ekstra fornøjelser.
Det skal kunne betale sig at tage ansvar for sin egen alderdom. Målet er at belønne ansvar og langsigtet opsparing fremfor at straffe den.
Læs mere om FriPension her.
Stop for urimelig modregning
Opsparing skal ikke straffes. Modregning i pensionstillæg og ældreydelser skal reduceres, så det kan betale sig at spare op.
Liberal Alliance ønsker at reducere eller afskaffe den hårde modregning, så det igen kan betale sig at spare op. Opsparing skal være en fordel – ikke noget, der giver en økonomisk straf.
Vi ønsker også lavere skat på pensionsudbetalinger og lempeligere afgifter, så flere får en tryg økonomi. Pensionister skal have lov til at beholde en større del af deres pensionsudbetalinger. Målet er at sikre en tryg økonomisk alderdom og gøre det nemmere selv at tage vare for sin opsparing.
Læs hele vores pensionsudspil her.
Ofte stillede spørgsmål
Hvad er FriPension?
Fripension er en frivillig pensionsmodel med større frihed, mindre modregning og lavere skat på opsparing. Den giver danskerne mere kontrol over deres egen alderdom.
Vil Liberal Alliance afskaffe folkepensionen?
Nej. Folkepensionen skal bestå som et grundlæggende sikkerhedsnet. Men den skal reformeres, så den i højere grad belønner opsparing og ansvar.
Skal pensionsalderen stige i takt med levealderen?
At pensionsalderen følger levealderen har betydet rigtigt sunde finanser, og at vi har råd til f.eks. den store og nødvendige oprustning af forsvaret. Det skal vi holde fast i, men vi skal samtidig give danskerne mere frihed til selv at spare op til at gå tidligt på pension, hvis det er det de ønsker.
Vil Liberal Alliance afskaffe Arnepensionen?
Ja. Arnepensionen er en særordning til Socialdemokratiets kernevælgere, og det gør et i forvejen ekstremt kompliceret system mere uoverskueligt. Liberal Alliance vil i stedet give borgerne mulighed for, skattefrit at spare op til at kunne gå tidligere på pension eller forsøde deres otuim.


---

# Atomkraft | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/klima/atomkraft

Politik
Atomkraft
Hvis fremtiden skal blive god, grøn og gavmild, har vi brug for atomkraft
Vi er rigtigt gode til vedvarende energi i Danmark. Det skal vi blive ved med at være. Men vi skal også kunne noget mere. I årtier har skiftende regeringer nemlig haft et så ensidigt fokus på vejrafhængig strømproduktion, at de nærmest har overset, at der også er brug for stabil produktion af strøm uanset vind og vejr.
I dag står vi så tilbage med en energiforsyning, der ikke er tilstrækkelig stabil og sikker, fordi vi har lagt for mange æg i samme kurv. Hvis vi ikke retter vores fejl, vil det få massive omkostninger for danskerne og danske virksomheder i form af tårnhøje priser, risiko for strømsvigt, miljøproblemer og en for stor sårbarhed over for sabotage fra fjendtlige magter. Heldigvis er der en løsning: At få atomkraft ind i den danske energiforsyning, så vi i fremtiden ikke kun satser på vind og sol, men på et bredt miks af både stabile og volatile energikilder, som alle er bæredygtige.
Gå direkte til:
Atomkraftudspil 2025
Valgløfte om billig og stabil energi med atomkraft
Ofte stillede spørgsmål
Atomkraftudspil 2025
Vi har i vores store atomkraftudspil fra 2025 allerede foreslået at opføre to moderne atomkraftværker i Danmark, som med to små modulære reaktorer både skal producere strøm og varme. Vi foreslår også, at atomkraft på sigt skal udrulles flere steder decentralt i elnettet og udfase biomasse i fjernvarmeproduktionen
I udspillet, som kan læses her, fremlægger vi vores 24 punkts plan for, hvordan vi får klargjort de danske myndigheder til at håndtere atomkraft, etableringen af et nordisk atomkraftsamarbejde, hvor atomkraftværkerne skal ligge og hvad vi gør med affaldet. Vi foreslår eksempelvis også, at der skal udstilles radioaktivt affald på Christiansborg, så vi politikere går forrest med at nedbryde skræmmebillederne. Og så afsætter vi 2 mia. kr. årligt til forskning i atomkraft og andre grønne teknologier.
Valgløfte om billig og stabil energi med atomkraft
Her i 2026 er vi klar til igen at hæve ambitionsniveauet. Vi foreslår at sænke elafgiften permanent, så danskerne kan få billigere strøm varigt og ikke kun i to år. Og så foreslår vi at opføre yderligere 4 til 6 små modulære reaktorer på de lokationer, vi allerede har foreslået. Det gør vi dels fordi det er nødvendigt for forsyningssikkerheden og dels for at vise, at der er et bedre alternativ til den energipolitiske katastrofekurs, skiftende regeringer alt for længe har siddet fast i.
De yderligere 4 til 6 SMR’er opføres for de 61 mia. kr., som regeringen er villig til at kaste efter Energiø Bornholm, samt de 8 mia. kr. til brintrøret til Tyskland. De to beløb lægges oveni de overskydende midler, der allerede ligger i LA’s atomkraftudspil, hvor finansieringen findes i det 55 mia. kr. dyre havvindudbud fra 2025.
For de i alt 124,5 mia. kr. vil vi opføre sammenlagt 6 til 8 reaktorer, som tilsammen vil levere strøm til mellem 3 og 4 millioner danske husstande døgnet og året rundt – uanset vind og vejr. Dermed får vi et mere stabilt energisystem og indleder et kæmpe startskud til et dansk atomeventyr.
Læs mere om vores plan for at indføre atomkraft i Danmark i vores atomkraftudspil.
Hvorfor vil Liberal Alliance have atomkraft i Danmark?
Vi vil indføre atomkraft, fordi det er en stabil og sikker energikilde, som kan sikre Danmark større forsyningssikkerhed, reducere Danmarks udledninger fra energiproduktion og forbedre vores konkurrenceevne ved at levere stabil strøm i både vind og vejr hele døgnet og året rundt.
Er atomkraft farligt?
Nej, atomkraft er ikke farligt. Der kommer hverken stråling eller forurening ud af et atomkraftværk, så det er fuldstændig sikkert for både naboer og natur. Moderne atomkraftværker bygges endda med så strenge sikkerhedskrav, at de officielt skal kunne holde til, at et fly styrter ned i dem, uden at det medfører radioaktive udslip.
Hvad skal der ske med affaldet?
Danmark har allerede radioaktivt affald, som i dag håndteres trygt og sikkert hos Dansk Dekommissionering på Risø. Her kan fremtidens atomaffald mellemlagres, indtil et slutdepot er etableret i Danmark eller i samarbejde med vores nabolande i EU.
Vi vil gerne afmystificere radioaktivt affald, der er 100% ufarligt hvis det håndteres korrekt, ved at udstille en mindre mængde lavaktivt affald på Christiansborg til folkeoplysning.


---

# Europa-Parlamentsvalg 2024 | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/europa-parlamentsvalg-2024

EP24
Europa-Parlamentsvalg 2024
Alt du skal vide om Europa-Parlamentsvalget 2024 og Liberal Alliances EU-program, kandidater og mærkesager.
Læs vores EU-program
Scroll for mere
EU-program 2024
Frihed, Fred & Fremgang
Læs vores EU-program
Spidskandidat
Henrik Dahl
Mød vores spidskandidat
LA-holdet
Kandidatliste
Mød vores kandidathold
Stem på et Blåt Europa
I Liberal Alliance kæmper vi for et blåt Europa, der effektivt kan navigere gennem EU’s fælles internationale udfordringer: Et Europa, der resolut står op imod Putins gangstervælde; et Europa, der modarbejder unødvendig og overdreven regulering fra Bruxelles, som underminerer vores konkurrenceevne; og et Europa, der aktivt fremmer en markedsdrevet grøn omstilling.
Dette blå Europa vil være en bastion for nærhedsprincippet og erkende, at fælles udfordringer kræver fælles løsninger. Det er ikke muligt at skabe et paradis fra Bruxelles, da EU’s styrke ligger i dets mangfoldighed med 27 unikke medlemslande, som hver har deres egne behov og udfordringer.
Selvom EU’s udfordringer er store, har vi før overkommet fælles kriser. Derfor tror vi på, at vi med fælles indsats i Europa kan overkomme både Vestens modstandere, udfordringerne ved den grønne omstilling og sprækkerne i det indre marked.
Ofte stillede spørgsmål:
Hvornår afholdes Europa-Parlamentsvalget 2024?
Europa-Parlamentsvalget 2024 afholdes søndag d. 9. juni 2024.
Hvornår kan jeg brevstemme til Europa-Parlamentsvalget 2024?
Du kan brevstemme til Europa-Parlamentsvalget 2024 fra seks uger før valgdagen i en hvilken som helst kommune i Danmark til og med den tredjesidste hverdag før valget, også hvis denne dag falder på en lørdag.
Hvor mange danskere vælges til Europa-Parlamentet i 2024?
Når danskerne går til stemmeurnerne søndag d. 9. juni 2024, skal der vælges 15 danske ud af i alt 720 medlemmer i Europa-Parlamentet.
Hvad mener LA om EU?
Det kan du få det fulde overblik over i vores EU-program, som du kan downloade her på siden.


---

# Bilafgifter | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/politik/afgifter/registreringsafgift

Politik
Fjern registreringsafgiften.
Sæt bilejerne fri.
Registreringsafgiften
Hvis du køber en bil i Danmark, er du forpligtet til at betale afgifter til staten. Den største af disse bilafgifter er registreringsafgiften.
Registreringsafgiftens størrelse afhænger af den bil, du køber, og prisen på bilen. Skal du f.eks. registrere en personbil, skal du betale 150% i registreringsafgift for den del af bilen, der koster over 204.600 kroner, 85 % af den del af værdien som ligger imellem 204.600 kr. og 65.800 kr., og 25 % af den værdi der ligger op til 65.800 kr. På en almindelig benzinbil trækkes der til sidst et bundfradrag fra den endelige registreringsafgift på 21.900 kr.
Bilens værdi opgøres inklusiv moms. Dvs. at man først betaler af moms af bilens værdi, og så herefter registreringsafgift af både selve bilens værdi og af momsen. Det giver en meget høj samlet skat. Er der tale om en bil, som der betales den høje afgift af, så vil en stigning i 1 krone hos forhandleren medføre en ekstra moms regning på 25 øre, og en ekstra registrering afgift på 1,875 kr. Det er en samlet afgiftsstigning på 2,125 kr., når forhandlerprisen stiger med 1 kr. Det er formentligt en af allerhøjeste marginalskatter i det danske samfund, og det er meget svært at se, at det tjener noget rationelt formål, at have så eksplosive bilafgifter.
Regneeksempel: Lad os sige, at du køber en benzinbil til 500.000 kroner inkl. moms. De første 65.800 kroner pålægges en registreringsafgift på 25%, som bliver til 16.450 kroner. De næste 138.800 kroner pålægges en afgift på 85%, som bliver til 117.980 kroner. De sidste 295.400 kroner pålægges en afgift på 150%, som bliver til 443.100 kroner. Når man trækker bundfradraget på 21.900 kr. fra, giver det en samlet registreringsafgift på 555.630 kr. Dertil kommer et tillæg på CO2-tillæg. Udleder bilen fx 120 g pr. kilometer, skal man betale 30.360 kr. oveni. Den nye bil ender altså med at koste 1.085.990 kr. Af disse penge går 400.000 kr. til forhandleren og 685.990 kr. til staten i registreringsafgift og moms.
Ofte stillede spørgsmål om registreringsafgift
Hvorfor har vi registreringsafgift i Danmark?
Registreringsafgiften er til for at give en ekstra indtægt til staten. Staten henter ca. 18,5 mia. kroner på registreringsafgiften, som rammer alle biler, også el- og hybridbiler.
Hvad vil det koste at afskaffe registreringsafgiften?
Hvis vi fjerner registreringsafgiften, vil det kun føre til et offentligt tab på ca. 8 mia. kroner – ud af offentligt udgifter på over 1200 mia. kroner. At tabet er så relativt lille skyldes bl.a., at vi kan forvente, at danskerne vil købe flere biler, hvilket vil gavne den økonomiske aktivitet.
Sæt bilejerne fri og fjern registreringsafgiften
Det er Liberal Alliances politik at sætte bilejerne fri, så de ikke længere skal betale så tårnhøje bilafgifter. De høje bilafgifter skaber økonomisk usikkerhed, rammer økonomisk og geografisk skævt.
Vi foreslår derfor at fjerne registreringsafgiften helt. Det vil kun lede til et tab i offentlige indtægter på 8 mia. kroner, hvilket er en meget lille del af det offentlige forbrug. Hermed vil helt almindelige mennesker lettere få råd til at købe bedre, sikrere eller mere klimavenlige biler. Registreringsafgiften rammer også el- og hybridbiler, hvilket vi mener, er malplaceret, hvis man ønsker at fremme den grønne omstilling.
Det kan til gengæld godt betale sig at bevare nogle af de brændstof- og klimaafgifter på biler, som straffer forurenende bilejere. Det er nemlig en effektiv måde at fremme den grønne omstilling på, som giver folk et incitament til f.eks. at skifte til en elbil.


---

# [PDF] 100-regler-til-afskaffelse-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2026/01/100-regler-til-afskaffelse-1.pdf

1 0 0  r e g l e r
s o m  L i b e r a l  A l l i a n c e
v i l  s k r o t t e
V æ k  m e d  d e
f ø r s t e  1 0 0  r e g l e r
K o n k r e t e  f o r s l a g  t i l  f o r e n k l i n g
o g  e t  o p g ø r  m e d  b u r e a u k r a t i e t
D a n s k e r n e  d r u k n e r  i  r e g l e r  o g
b u r e a u k r a t i .
M æ n g d e n  a f  l o v g i v n i n g  i  D a n m a r k  e r
m e r e  e n d  t r e d o b l e t  s i d e n  1 9 8 9  .  D e
m a n g e  r e g l e r  k r æ v e r  e n o r m e
r e s s o u r c e r  i  a d m i n i s t r a t i o n  h o s  b å d e
p r i v a t e  v i r k s o m h e d e r  o g  i  d e n  o f f e n t l i g e
s e k t o r .
9 0 . 0 0 0  m e n n e s k e r  i  d e t  p r i v a t e
e r h v e r v s l i v  a r b e j d e r  i  d a g  u d e l u k k e n d e
m e d  b u r e a u k r a t i  f r a  F o l k e t i n g e t  o g  E U  .
D e t  s v a r e r  t i l  a n t a l l e t  a f  i n d b y g g e r e  i
h e l e  H e r n i n g  K o m m u n e .  I  d e n
o f f e n t l i g e  s e k t o r  v o k s e r  a n d e l e n  a f
a d m i n i s t r a t i v e  m e d a r b e j d e r e  o g s å .  I
d a g  u d g ø r  d e  o v e r  1 3 %  a f  d e  a n s a t t e  .
D e t  v o k s e n d e  b u r e a u k r a t i  s k a d e r
d a n s k e  v i r k s o m h e d e r s  i n t e r n a t i o n a l e
k o n k u r r e n c e e v n e .  D e t  g ø r  d e t  d y r e r e  a t
v æ r e  d a n s k e r .  I  d e n  o f f e n t l i g e  s e k t o r
b e t y d e r  d e t ,  a t  f o r  m a n g e  r e s s o u r c e r
g å r  t i l  s k r i v e b o r d s a r b e j d e  f r e m  f o r
b o r g e r n æ r  v e l f æ r d .
V i  v e d  g o d t ,  a t  r e g l e r n e  o f t e  b l i v e r
i n d f ø r t  m e d  v e l m e n e n d e  i n t e n t i o n e r .
M e n  d e t  e r  i k k e  g o d t  n o k .  S e l v e
m æ n g d e n  a f  b u r e a u k r a t i  k v æ l e r
i n i t i a t i v ,  v i r k e l y s t  o g  a r b e j d s g l æ d e .  I
s i d s t e  e n d e  s v æ k k e r  d e t  v i l j e n  o g
e v n e n  t i l  a t  t æ n k e  s e l v ,  b r u g e  s i n
s u n d e  f o r n u f t  o g  t a g e  a n s v a r e t  f o r  s i g
s e l v  o g  a n d r e  p å  s i g .  H v e r  e n e s t e
r e g e l  e r  e n  b e g r æ n s n i n g  a f  b o r g e r n e s
f r i h e d .  D e t  b ø r  d e r  v æ r e  l a n g t  s t ø r r e
r e s p e k t  f o r ,  n å r  v i  p o l i t i k e r e  v e d t a g e r
l o v g i v n i n g  i  f o l k e t i n g s s a l e n .
S k i f t e n d e  r e g e r i n g e r  h a r  i  å r e v i s
t o r d n e t  i m o d  d e t  v o k s e n d e
b u r e a u k r a t i ,  m e n  a l l i g e v e l  f o r t s æ t t e r
u d v i k l i n g e n .  D e r f o r  e r  d e t  v i g t i g t ,  a t  v i
p o l i t i k e r e  b i n d e r  o s  t i l  a t  l ø s e  o p g a v e n .
A t  v i  k i g g e r  i n d a d .  D e r f o r  g å r  v i  t i l  v a l g
p å  a t  i n d f ø r e  e n  b i n d e n d e
b u r e a u k r a t i l o v ,  d e r  e n  g a n g  f o r  a l l e
s k a l  l ø s e  p r o b l e m e t  v e d  r o d e n .
N u  s t a r t e r  v i  m e d  e n  l i s t e  m e d  1 0 0
k o n k r e t e  r e g l e r ,  s o m  v i  v i l  a f s k a f f e .
M e n  d e t  e r  k u n  d e t  f ø r s t e  s p a d e s t i k  t i l
d e t  e n o r m e  a r b e j d e ,  s o m  v i  v i l  a r b e j d e
v i d e r e  m e d ,  n å r  v i  f å r  e n  b o r g e r l i g
r e g e r i n g .
F o r d i  v æ k s t e n  i  b u r e a u k r a t i e t  k a n
v e n d e s .  M e n  k u n  a f  d e m ,  d e r  h a r
m o d e t .  D e r f o r  e r  d e r  b r u g  f o r  e n  f r i s k
s t a r t .
Z e t l a n d . d k ,  S k a n d a l e r  s k a b e r  n y e  r e g l e r  –  o g  g ø r  l i v e t  s u r t  f o r  t u s i n d v i s  a f  d a n s k e r e ,  8 .  j u n i  2 0 2 2
B e r l i n g s k e . d k :  9 0 . 0 0 0  m e n n e s k e r  i  d e n  p r i v a t e  s e k t o r  g å r  h v e r  d a g  p å  a r b e j d e  o g  h å n d t e r e r  b u r e a u k r a t i :
» G r o t e s k e  t a l « ,  d .  1 2 .  m a r t s  2 0 2 5
B e r l i n g s k e . d k :  M e t t e  F r e d e r i k s e n s  r e g e r i n g  s l å r  i g e n  r e k o r d :  N u  e r  d e r  1 0 2 . 0 0 0  s æ t  k o l d e  h æ n d e r  i
d e t  o f f e n t l i g e ,  d .  9 .  o k t o b e r  2 0 2 5
1
2
3
1
1
2
3
B e s k æ f t i g e l s e
A f s k a f  G - d a g e  f o r  k o r t e  a n s æ t t e l s e r ,
s å  b a g a t e l g r æ n s e n  f o r ,  h v o r n å r
v i r k s o m h e d e r n e  s k a l  m e d f i n a n s i e r e
a r b e j d s l ø s h e d s d a g p e n g e ,  h æ v e s  f r a
f u l d t i d s a n s æ t t e l s e r  p å  2  u g e r  t i l  3
m å n e d e r
A f s k a f  a r b e j d s p l i g t e n
A f s k a f  r e g l e r  o m  ø r e m æ r k n i n g  a f
b a r s e l
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  f e r i e p e n g e  s k a l
a d m i n i s t r e r e s  i  d e t  s t a t s l i g e
f e r i e p e n g e s y s t e m
B o l i g
A f s k a f  r e g l e n  o m ,  a t  t r a p p e t r i n s
s t i g n i n g  i k k e  m å  v æ r e  o v e r  1 8  c m
A f s k a f  d e n  u n ø d v e n d i g e  r e g e l ,  d e r
s i g e r  a t  b o l i g e r s  d ø r e  s k a l  h a v e  e n
” h e n s i g t s m æ s s i g  b r e d d e  i  f o r h o l d  t i l
b o l i g e n s  i n d r e t n i n g ”
A f s k a f  r e g l e n  o m ,  a t  h v i s  d e r  e r  d ø r e
e l l e r  s k a b s d ø r e  i  s i d e r n e  a f
g a n g a r e a l e t ,  s k a l  g a n g a r e a l e t  v æ r e
m i n d s t  1 , 3 0  m  i  b r e d d e n
A f s k a f  f o r b u d  m o d  a t  o m d a n n e
a n d e l s l e j l i g h e d e r  t i l  e j e r b o l i g e r
A f s k a f  f o r b u d  m o d  a t
u d l e j n i n g s e j e n d o m m e  f r a  f ø r  1 9 6 6
k a n  o m d a n n e s  t i l  e j e r b o l i g e r
A f s k a f  p r i s l o f t e r  f o r  a n l æ g s s u m m e n  t i l
a l m e n t  b y g g e r i  s a m t  s t ø t t e n  t i l  d e t t e
A f s k a f  b o l i g r e g u l e r i n g s l o v e n  i  a l l e
k o m m u n e r
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  d e r  s k a l  v æ r e
m i n d s t  é n  s t i k k o n t a k t  f o r  h v e r
p å b e g y n d t  4  k v a d r a t m e t e r  g u l v  i  h v e r t
r u m  i  b o l i g e r
R e s t r i k t i o n e r  p å  b o l i g e r  i  l a n d z o n e r
A f s k a f  f o r b u d d e t  m o d  a t  b y g n i n g e r ,
d e r  e r  s å  n e d s l i d t e ,  a t  d e  i k k e  e r  e g n e t
t i l  b e b o e l s e ,  k a n  o m b y g g e s  u d e n
s æ r s k i l t  t i l l a d e l s e  f r a
k o m m u n a l b e s t y r e l s e n
A f s k a f  r e g l e r ,  d e r  f o r h i n d r e r ,  a t
e k s i s t e r e n d e  b y g n i n g e r  i  l a n d z o n e r
k a n  u d m a t r i k u l e r e s  i  f l e r e  e j e n d o m m e ,
s å  e n  t r e l æ n g e t  g å r d  f . e k s .  k a n  b l i v e  t i l
t r e  s e l v s t æ n d i g e  e j e n d o m m e
A f s k a f  r e g l e r ,  d e r  f o r h i n d r e r  a t
o m b y g g e d e  b o l i g e r  i  l a n d z o n e r  k a n
o v e r g å  t i l  f r i t i d s b o l i g e r
L i b e r a l i s é r  p l a n l o v e n
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  k o m m u n e r  s k a l
r e g u l e r e  p l a c e r i n g e n  a f  d e t a i l h a n d e l
f o r  b l . a .  a t  f r e m m e  e t  v a r i e r e t
b u t i k s u d b u d
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  e t  l o k a l c e n t e r  t i l
b u t i k s f o r m å l  m a k s i m a l t  k a n  v æ r e  p å
3 . 0 0 0  k v a d r a t m e t e r
A f s k a f  s t ø r r e l s e s k r a v ,  d e r  i  p r a k s i s
b e g r æ n s e r  m u l i g h e d e r n e  f o r  a t
e t a b l e r e  h y p e r m a r k e d e r
1 .
2 .
3 .
4 .
5 .
6 .
7 .
8 .
9 .
1 0 .
1 1 .
1 2 .
1 3 .
1 4 .
1 5 .
1 6 .
1 7 .
1 8 .
2
C a m p i n g r e g l e m e n t e t
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  e n  c a m p i n g p l a d s
s k a l  h a v e  m i n d s t  1 0 0
c a m p i n g e n h e d e r
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  m i n d s t  h a l v d e l e n  a f
e n  c a m p i n g p l a d s  i  h ø j s æ s o n e n  s k a l
b r u g e s  t i l  c a m p e r i n g  i  k o r t  t i d  
A f s k a f  k r a v  t i l  s t ø r r e l s e ,  h ø j d e  o g  a n t a l
a f  c a m p i n g h y t t e r  o g  e r s t a t  d e m  m e d
é n  e n k e l t  r e g e l  o m  k o m m u n a l
t i l l a d e l s e  t i l  o p f ø r s e l  a f  c a m p i n g h y t t e r  
A f s k a f  k r a v e t  o m  a t  i n t e r n t  f o r b u n d n e
c a m p i n g h y t t e r  h ø j s t  m å  b e s t å  a f  t o
s e p a r a t e  c a m p i n g h y t t e r ,  s o m  s k a l
k u n n e  u d l e j e s  s æ r s k i l t
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  c a m p i n g v o g n e  p å
o v e r  2 5  k v a d r a t m e t e r  m a k s i m a l t  m å
o p s t i l l e s  p å  e n  c a m p i n g p l a d s  i  4  u g e r
å r l i g t
F j e r n  k r a v e t  o m  s æ r s k i l t  t i l l a d e l s e  t i l
v i n t e r c a m p i n g
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  3 0  %  a f
c a m p i n g p l a d s e n  i k k e  m å  b r u g e s  o m
v i n t e r e n
D a g i n s t i t u t i o n e r
A f s k a f  k o m m u n a l e  k r a v  t i l  å b n i n g s t i d e r
f o r  p r i v a t e  d a g t i l b u d
 
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  d e r  i
u d g a n g s p u n k t e t  h ø j e s t  m å  p a s s e s
f e m  b ø r n  i  e n  d a g p l e j e
A f s k a f  r e g l e r  d e r  f o r h i n d r e r
k o n c e r n d a n n e l s e  a f  d a g t i l b u d
A f s k a f  k r a v  o m  b i n d e n d e
l æ r e p l a n s t e m a e r  i  d a g i n s t i t u t i o n e r  o g
e r s t a t  m e d  v e j l e d n i n g e r ,  s å
p æ d a g o g e r  f å r  m i n d r e  b u r e a u k r a t i  o g
m e r e  f a g l i g  f r i h e d
G r u n d s k o l e
A f s k a f  k r a v  o m  i n n o v a t i o n  s o m
t v æ r f a g l i g t  k r a v  i  a l l e  f a g  i  f o l k e s k o l e n
F j e r n  k r a v  o m  t i m e t a l  i  g r u n d s k o l e r  
F j e r n  b e g r æ n s n i n g  a f  a t  f r i -  o g
p r i v a t s k o l e r  k u n  k a n  o p r e t t e  é n
a f d e l i n g  
G y m n a s i e r  o g
u n g d o m s u d d a n n e l s e r
A f s k a f  k a p a c i t e t s f a s t s æ t t e l s e n  p å
g y m n a s i e r n e ,  s o m  b e g r æ n s e r  h v o r
m a n g e  e l e v e r  e t  a t t r a k t i v t  g y m n a s i e
k a n  o p t a g e
B ø r n  o g  u n d e r v i s n i n g
1 9 .
2 0 .
2 1 .
2 2 .
2 3 .
2 4 .
2 5 .
2 6 .
2 7 .
2 8 .
2 9 .
3 0 .
3 1 .
3 2 .
3 3 .
3
A f s k a f  d e t  s o c i a l e  t a x a m e t e r  f o r
g y m n a s i e r n e
A f s k a f  l ø n b å n d e n e  h o s  s e l v e j e n d e
i n s t i t u t i o n e r ,  s å  m e d a r b e j d e r e  i  h ø j e r e
g r a d  k a n  b e l ø n n e s  f o r  i n d s a t s  f r e m  f o r
a n c i e n n i t e t
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  a l l e  g y m n a s i e r  s k a l
u d a r b e j d e  s e l v e v a l u e r i n g  o g
o p f ø l g n i n g s p l a n
A f s k a f  k r a v  o m ,  a t  g y m n a s i e r  p å  d e r e s
h j e m m e s i d e  s k a l  o p l y s e  o m
v æ r d i g r u n d l a g ,  p æ d a g o g i s k
u d g a n g s p u n k t  o g  i n d s a t s o m r å d e r
A f s k a f  p u l j e r  t i l  e r h v e r v s s k o l e r  o g  t i l d e l
i  s t e d e t  m i d l e r  v i a  t a x a m e t e r e t
A f s k a f  l u k k e l o v e n
A f s k a f  r e g l e n  o m ,  a t  v i r k s o m h e d e r
i k k e  m å  v i d e r e f ø r e  g e b y r e t  f r a  e n
b e t a l i n g s l ø s n i n g  t i l  k u n d e n
S æ n k  k r a v  t i l  v i r k s o m h e d e r s
d e l t a g e l s e  i  D a n m a r k s  S t a t i s t i k s
u n d e r s ø g e l s e r
A f s k a f  k r a v e t  o m  t i d s r e g i s t r e r i n g e r  p å
a r b e j d s p l a d s e r
A f s k a f  k r a v e t  o m  E S G - r a p p o r t e r i n g  i
m e d f ø r  a f  C S R D  o g  C S D D D
A f s k a f  k r a v  o m  o p r e t t e l s e  a f  e n
a r b e j d s m i l j ø o r g a n i s a t i o n ,  h v i s  i n g e n
a n s a t t e  v i l  s t i l l e  o p  
E r h v e r v
A f s k a f  k r a v e t  o m  a t  v i r k s o m h e d e r
u d f ø r l i g t  s k a l  b e s k r i v e  b o g f ø r i n g s -  o g
o p b e v a r i n g s  p r o c e d u r e r  
A f s k a f  k r a v  o m  a t  v i r k s o m h e d e r  m e d
o v e r  3 5  a n s a t t e  s k a l  f r e m l æ g g e  e n
k ø n s o p d e l t  l ø n s t a t i s t i k  f o r
m e d a r b e j d e r n e ,  h v i s  v i r k s o m h e d e n
h a r  a r b e j d s f u n k t i o n e r ,  h v o r  d e r  e r
m i n d s t  1 0  p e r s o n e r  a f  h v e r t  k ø n  
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  v i r k s o m h e d e r
s k a l  b r u g e  t i d  p å  a t  l a v e  » 0 -
i n d b e r e t n i n g e r «  f o r  m e d a r b e j d e r e ,  d e r
i k k e  f å r  l ø n  i  d e n  g i v n e  m å n e d
F ø d e v a r e r
A f s k a f  E U - r e g e l  o m ,  a t  ‘ f i n t  b a g v æ r k ’
m a x  m å  i n d e h o l d e  1 5  m g / k g  k a n e l ,
m e n s  ‘ t r a d i t i o n e l t  b a g v æ r k ’  m å
i n d e h o l d e  o p  t i l  5 0  m g / k g  k a n e l .
I n d e n r i g s
A f s k a f  k r a v  o m  s t i l l e r l i s t e r  t i l
k o m m u n a l -  o g  r e g i o n s r å d s v a l g  h v i s
p a r t i e t  e r  o p s t i l l i n g s b e r e t t i g e t  t i l
f o l k e t i n g s v a l g e t
A f s k a f  k r a v  o m  a t  p a r t i s t ø t t e m i d l e r  s k a l
b r u g e s  å r l i g t  t i l  k o m m u n a l -  o g
r e g i o n s r å d s v a l g  o g  e r s t a t  d e t  m e d  e t
k r a v  o m ,  a t  d e t  s k a l  b e n y t t e s  i n d e n
v a l g p e r i o d e n s  u d l ø b
3 4 .
3 5 .
3 6 .
3 7 .
3 8 .
3 9 .
4 0 .
4 1 .
4 2 .
4 4 .
4 5 .
4 6 .
4 7 .
4 9 .
5 0 .
4
4 3 .
4 8 .
K i r k e
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  e n  g r u n d  s k a l
v æ r e  m i n i m u m  5 . 0 0 0  k v a d r a t m e t e r  f ø r
m a n  k a n  a n m o d e  o m  a t  n e d s æ t t e  e n
u r n e  p å  e n  p r i v a t  g r u n d
A f s k a f  k r a v  o m  d o b b e l t i n d b e r e t n i n g  a f
d o n a t i o n e r  f o r  a n e r k e n d t e
t r o s s a m f u n d
K l i m a
A f s k a f  f o r b u d d e t  m o d  a t  l a d e
a t o m k r a f t  i n d g å  i  d e n  d a n s k e
e n e r g i p l a n l æ g n i n g
K u l t u r
D r o p  i n d f ø r s l e n  a f
p r o d u k t i o n s r a b a t o r d n i n g e n
A f s k a f  k u n s t c i r k u l æ r e t ,  s o m  k r æ v e r  a t
e n  1 , 5  %  a f  u d g i f t e r  t i l  o f f e n t l i g e
b y g g e r i e r  b r u g e s  p å  k u n s t n e r i s k
u d s m y k n i n g
A f s k a f  l o v  o m  N i m b i  G a m e L a b  o g
n e d l æ g  i n s t i t u t t e t
L i g e s t i l l i n g
A f s k a f  k r a v  o m  a t  m i n i s t e r i e r ,  s t a t s l i g e
i n s t i t u t i o n e r  o g  s t a t s l i g e  v i r k s o m h e d e r
m e d  o v e r  5 0  a n s a t t e  h v e r t  a n d e t  å r
s k a l  u d a r b e j d e  e n  r e d e g ø r e l s e  o m
l i g e s t i l l i n g
A f s k a f  k r a v  o m  a t  m y n d i g h e d e r  e l l e r
o r g a n i s a t i o n e r ,  d e r  s k a l  s t i l l e  f o r s l a g
o m  e t  m e d l e m  a f  u d v a l g ,  s k a l  f o r e s l å
b å d e  e n  k v i n d e  o g  e n  m a n d  o g  l i g e
m a n g e  m æ n d  o g  k v i n d e r  h v i s  d e r
s t i l l e s  f o r s l a g  o m  f l e r e  m e d l e m m e r
A f s k a f  k ø n s b a l a n c e l o v e n ,  d e r
f a s t s æ t t e r  a t  a n d e l e n  a f  d e t
u n d e r r e p r æ s e n t e r e d e  k ø n  i  s t ø r r e
b ø r s n o t e r e d e  v i r k s o m h e d e r  s k a l
u d g ø r e  m i n i m u m  4 0  p c t .
M i l j ø
A f s k a f  l o v e n  o m  u d v i d e t
p r o d u c e n t a n s v a r  f o r  e m b a l l a g e  o g
g e n t æ n k  l o v g i v n i n g e n
A f s k a f  f o r b u d  m o d  a t  u d l e v e r e  g r a t i s
b æ r e p o s e r ,  h v i s  d e  h a r  h a n k
A f s k a f  f o r b u d  m o d
e n g a n g s p l a s t i k s u g e r ø r
A f s k a f  f o r b u d  m o d  e n g a n g s v a t p i n d e  i
p l a s t i k
5 2 .
5 3 .
5 4 .
5 5 .
5 6 .
5 7 .
5 8 .
5 9 .
6 0 .
6 1 .
6 2 .
6 3 .
6 4 .
5
A f s k a f  l o v k r a v  o m ,  a t  a l l e  k o m m u n e r
s k a l  e t a b l e r e  m i n d s t  é t  æ l d r e r å d
5 1 .
R e t s p o l i t i k
A f s k a f  K o r a n l o v e n
A f s k a f  R a c i s m e p a r a g r a f f e n
A f s k a f  F l a g l o v e n
A f s k a f  r e g l e n  o m ,  a t  l å n t e  e l l e r  l e j e d e
k ø r e t ø j e r  k a n  k o n f i s k e r e s  i  f o r b i n d e l s e
m e d  v a n v i d s b i l i s m e
A f s k a f  r e g e l  i  N a t u r b e s k y t t e l s e s l o v e n
d e r  g i v e r  m y n d i g h e d e r n e  l o v  t i l  u d e n
r e t s k e n d e l s e  a t  f å  a d g a n g  t i l  o f f e n t l i g e
o g  p r i v a t e  e j e n d o m m e  f o r  f x  a t
f o r e t a g e  u n d e r s ø g e l s e r
A f s k a f  r e g e l  o m  a t  F o n d e n  f o r
p l a n t e b a s e r e d e  f ø d e v a r e r  t i l  e n h v e r
t i d ,  u d e n  r e t s k e n d e l s e ,  k a n  f å  a d g a n g
t i l  l o k a l i t e t e r ,  d e r  e j e s  e l l e r  d r i v e s  a f  e n
f y s i s k  e l l e r  j u r i d i s k  p e r s o n ,  d e r  h a r
m o d t a g e t  t i l s a g n  o m  t i l s k u d  e f t e r  l o v e n
A f s k a f  r e g e l  i  P l a n l o v e n ,  d e r  g i v e r
k o m m u n a l b e s t y r e l s e n s  p e r s o n a l e  m v .
a d g a n g  t i l  e n h v e r  e j e n d o m  i
t i l s y n s ø j e m e d  u d e n  s a m t y k k e  e l l e r
r e t s k e n d e l s e
S k a t
A f s k a f  d e n  f ø r s t e  a f  t o  å r l i g e
o p k r æ v n i n g e r  a f  v æ g t -  o g  e j e r a f g i f t  f o r
m o t o r k ø r e t ø j e r
A f s k a f  b e l ø b s g r æ n s e  f o r
f r a d r a g s b e r e t t i g e d e  d o n a t i o n e r
A f s k a f  k i l o m e t e r b a s e r e t  v e j a f g i f t  p å
l a s t b i l e r
A f s k a f  r e g e l  o m ,  a t  b a n k o f o r e n i n g e r
s k a l  d o n e r e  1 5 - 3 5  %  a f  d e r e s
o m s æ t n i n g  t i l  v e l g ø r e n h e d ,  o g
g e n i n d f ø r  d e n  g a m l e  r e g e l  o m ,  a t  d e t
b l o t  s k a l  v æ r e  1 5 - 3 5  %  a f  o v e r s k u d d e t
A f s k a f  f o r b u d  m o d  e n g a n g s b e s t i k  o g
t a l l e r k e n e r  i  p l a s t i k
A f s k a f  k r a v  o m  f a s t g ø r e l s e  a f  k a p s l e r
o g  l å g  p å  s o d a v a n d s f l a s k e r  m v .
S o c i a l p o l i t i k
A f s k a f  k r a v e t  o m  r e v i s i t a t i o n  t i l  h j æ l p
e f t e r  s e r v i c e l o v e n  v e d  f l y t n i n g  t i l  n y
k o m m u n e .  T i l d e l i n g  a f  h j æ l p  i  d e n  n y e
k o m m u n e  s k a l  b a s e r e s  p å  t r o -  o g
l o v e e r k l æ r i n g  o m ,  a t
f u n k t i o n s n e d s æ t t e l s e n  e r  u f o r a n d r e t
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  b e v i l l i n g  t i l
p e r s o n l i g  a s s i s t a n c e  t i l  m e n n e s k e r
m e d  h a n d i c a p  i  e r h v e r v  s k a l
g e n v u r d e r e s  s e n e s t  e t  å r  e f t e r ,  a t
b e v i l l i n g e n  e r  g i v e t
6 5 .
6 6 .
6 7 .
6 8 .
6 9 .
7 0 .
7 1 .
7 2 .
7 3 .
7 4 .
7 5 .
7 6 .
7 7 .
7 8 .
7 9 .
6
T r a n s p o r t
A f s k a f  k r a v e t  o m ,  a t  m a n  s k a l  c y k l e
m e d  t o  f ø d d e r  p å  p e d a l e r n e
A f s k a f  f o r b u d d e t  m o d  a t  l a d e  s i n  c y k e l
s t å  u l å s t
A f s k a f  a f s t a n d s k r a v  t i l  f j e r n b u s s e r n e
A f s k a f  k r a v  o m  a t  f j e r n b u s r u t e r  s k a l
t i l b y d e  m i n i m u m  é n  d a g l i g  r e t u r r e j s e ,
f e m  g a n g e  o m  u g e n ,  i  m i n i m u m  6
m å n e d e r
A f s k a f  k r a v  o m  s æ d e f ø l e r e  i  t a x a e r
A f s k a f  k r a v  o m  t a x a m e t e r  i  t a x a e r
A f s k a f  k r a v e t  o m
o v e r e n s k o m s t m æ s s i g e  l ø n n i n g e r  i
t a x a e r
A f s k a f  r e g l e n  o m ,  a t  e n  v a r e b i l  i k k e
m å  k ø r e  m e d  p a k k e r ,  d e r  h v e r  v e j e r
m e r e  e n d  1 1  k i l o ,  u d e n  s æ r l i g
t i l l a d e l s e
F j e r n  r e g e l  o m  F æ r d s e l s s t y r e l s e n  t i l
e n h v e r  t i d  u d e n  r e t s k e n d e l s e  k a n  f å
a d g a n g  t i l  e n  u d e n l a n d s k  v i r k s o m h e d s
k ø r e t ø j  m e d  h e n b l i k  p å  a t  t i l v e j e b r i n g e
o p l y s n i n g e r ,  h e r u n d e r  m a t e r i a l e ,  d e r
o p b e v a r e s  i  e l e k t r o n i s k  f o r m
S u n d h e d
A f s k a f  r e g e l  o m ,  a t  f o r h a n d l e r e  a f
h å n d k ø b s m e d i c i n  s k a l  f ø r e  e t  s p e c i f i k t
b a s i s s o r t i m e n t
A f s k a f  r e g l e r  d e r  b e g r æ n s e r
a p o t e k e r s  m u l i g h e d  f o r  o p r e t t e l s e ,
n e d l æ g g e l s e  o g  f l y t n i n g
A f s k a f  r e g l e r  f o r  a p o t e k e r s
å b n i n g s t i d e r
A f s k a f  r e g e l  o m ,  a t  e n  a p o t e k e r  k a n
h ø j s t  d r i v e  o t t e  r e c e p t e k s p e d e r e n d e
e n h e d e r
A f s k a f  r e g e l  o m  a t  k u n  f a r m a c e u t e r
k a n  e j e  e t  a p o t e k
A f s k a f  f o r b u d d e t  m o d ,  a t  a p o t e k e r  k a n
s æ l g e  e n  l a n g  r æ k k e  p r o d u k t e r
h e r u n d e r  k i l d e v a n d ,  a l l e r g i v e n l i g
k o s m e t i k ,  e n e r g i b a r e r  m v .
8 0 .
8 1 .
8 2 .
8 3 .
8 4 .
8 5 .
8 6 .
8 7 .
8 8 .
8 9 .
9 0 .
9 1 .
9 2 .
9 3 .
9 4 .
7
U d d a n n e l s e  o g  f o r s k n i n g  
A f s k a f  r e g e l  o m ,  h v o r  m e g e t  m a n  m å
t j e n e  v e d  s i d e n  a f  S U  u d e n  a t  b l i v e
t r u k k e t  i  y d e l s e
A f s k a f  r e t s k r a v e t  t i l  e n
k a n d i d a t u d d a n n e l s e ,  s å  p l a d s e r n e  i
h ø j e r e  g r a d  k a n  g å  t i l  d e  b e d s t
k v a l i f i c e r e d e
A f s k a f  k a n d i d a t r e g l e n ,  d e r  b e t y d e r  a t
p e r s o n e r  m e d  k a n d i d a t u d d a n n e l s e r
k u n  k a n  b l i v e  o p t a g e t  p å  n y e
v i d e r e g å e n d e  u d d a n n e l s e r ,  h v i s  d e r  e r
l e d i g e  s t u d i e p l a d s e r
U d l æ n d i n g e
A f s k a f  i n k o r p o r e r i n g s l o v e n  f r a  1 9 9 2 ,
s o m  g i v e r  E M R K  j u r i d i s k  s æ r s t a t u s  i
D a n m a r k
F j e r n  k r a v e t  o m ,  a t  u d l æ n d i n g e  s o m
h a r  j o b  i  m e d f ø r  a f
a r b e j d s m a r k e d s t i l k n y t n i n g - o r d n i n g e n ,
i k k e  m å  s k i f t e  b r a n c h e ,  i  d e n  p e r i o d e
d e r e s  o p h o l d  g æ l d e r .  K r a v e t  b ø r
l e m p e s ,  s å  d e r  k a n  s k i f t e s  t i l  j o b  m e d
s a m m e  e l l e r  h ø j e r e  l ø n .
F j e r n  k r a v e t  o m ,  a t  u d l æ n d i n g e  s o m
h a r  j o b  i  m e d f ø r  a f
a r b e j d s m a r k e d s t i l k n y t n i n g - o r d n i n g e n
i k k e  m å  s k i f t e  j o b  u d e n  f ø r s t  a t  s ø g e
t i l l a d e l s e  h o s  S I R I
9 5 .
9 6 .
9 7 .
9 8 .
9 9 .
1 0 0 .
8


---

# [PDF] Boligudspil-2025-herre-i-eget-hus.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/12/Boligudspil-2025-herre-i-eget-hus.pdf

1 
 
 
 
  
Boligudspil 2025 
Herre i eget hus
2
3 
 
Ejerskab, tryghed og 
frihed. Boligpolitisk 
udspil fra Liberal 
Alliance. 
Boligen er basen, hvorfra vi lever vores 
liv. Derfor er det afgørende at føre en 
boligpolitik, der sætter det enkelte 
menneske i centrum og fremmer privat 
ejerskab. I dag ønsker syv ud af ti 
danskere at eje deres egen bolig, men 
kun lidt over halvdelen af voksne 
danskere har opnået denne drøm. Endnu 
værre er det, at andelen af boligejere har 
været faldende de seneste ti år. Mange 
unge frygter, at de aldrig vil få mulighed 
for at eje deres eget hjem på grund af 
stigende priser, begrænset udbud og 
besværlige lånemuligheder. 
Den private ejendomsret er en af de mest 
fundamentale frihedsrettigheder i et 
liberalt demokrati, men den bliver stadig 
vanskeligere at udleve for mange 
danskere. Det vil Liberal Alliance ændre. 
Vi mener, at øget privat ejerskab er vejen 
frem for et stærkere og mere ansvarligt 
samfund. Ejere passer bedre på deres 
hjem og lokalsamfund, hvilket skaber 
tryghed og engagement. Langsigtet 
ejerskab er godt for både 
ejendomsværdier og det lokale miljø. 
Liberal Alliance vil derfor sikre 
tre centrale ting på 
boligmarkedet: 
1. Flere skal kunne eje deres bolig 
– Det skal være nemmere at blive 
boligejer og skabe en stabil base 
for privatlivet. 
2. Øget retssikkerhed og tryghed 
– Boligens ukrænkelighed skal 
styrkes, og sagsbehandlinger skal 
effektiviseres. 
3. Mere frihed til at bestemme over 
ens ejendom 
- Forældede forbud, mærkelige 
regler og uigennemskuelige skatter 
skal væk. 
Kort sagt: Du skal igen være herre i eget 
hus. Alt for længe har politikere troet, at 
mere regulering, højere skatter og øget 
kontrol var vejen til en bedre boligpolitik. 
Men det modsatte er tilfældet. 
Overreguleringen skævvrider 
boligmarkedet og forværrer 
generationskløften. Den begrænser 
borgernes frihed og skaber ubalance på 
boligmarkedet. 
Derfor er der brug for en grundlæggende 
oprydning i unødvendig regulering og 
komplekse skatteregler. Vi skal sætte 
danskernes boligbehov først ved at lade 
markedet fungere frit og skabe de bedste 
rammer for borgernes frie valg og 
retssikkerhed. Kun sådan kan vi sikre 
øget tryghed, mere frihed og flere 
muligheder for at udleve boligdrømmene. 
For at realisere dette har vi formuleret 
21 konkrete forslag til boligpolitikken 
under fire overskrifter: 
• Øget udbud af ejerboliger 
• Bedre adgang til boligmarkedet 
• Mere frihed over din ejendom 
• Mindre regulering, men mere 
retssikkerhed
4 
 
Øget udbud af boliger 
Danskerne skal kunne bo, som de ønsker 
– men i dag er der en ubalance mellem 
efterspørgsel og udbud. Politisk 
regulering og ineffektiv sagsbehandling 
har skabt barrierer, der forhindrer 
markedet i at tilbyde de boligtyper, som 
efterspørges. Dette har ført til stødt 
stigende priser på ejerboliger, især i 
hovedstaden og de mellemstore byer. 
Disse barrierer skal løsnes og 
herigennem skabe et mere balanceret 
boligmarked. 
Liberal Alliance vil: 
Gøre det muligt at omdanne 
andelslejligheder til 
ejerlejligheder 
Andelsboligmarkedet er attraktivt; men 
lukket. Adgangen til andelsboliger er 
begrænset uden de rette kontakter. Det er 
muligt for andelsboligforeninger at 
omdanne sig til udlejningslejligheder, men 
ikke til en ejerforening. Dette forbud skal 
ophæves, ligesom det er for 
andelsboligforeninger i ét plan. Der er 
potentiale for at øge udbuddet af 
ejerlejligheder med over 151.000 stk., 
især i og omkring de større byer. 87 pct. 
vil at have et økonomisk incitament hertil. 
Regler som fastsætter hvordan 
andelsforeninger skal vurdere deres 
ejendomme skal ophæves. Forslaget vil 
skabe 2,2 mia. kr. i provenu fra 
ejendomsskatter, som overvejende 
udlignes af udgifter til rentefradrag. Hertil 
kommer et større tocifret milliard 
engangsprovenu fra avancebeskatning, 
som foreslås tilsidesat og udmøntet af de 
partier, der støtter forslaget. 
 
Tillade at ældre 
udlejningsejendomme kan 
omdannes til ejerlejligheder 
Udlejningsejendomme opført før 1. juli 
1966 er underlagt et forbud mod 
omdannelse til ejerboliger, men de må 
gerne omdannes til andelsboliger. En del 
af disse ejendomme er i ringe stand på 
grund af manglende incitament til 
renovering og vedligehold. Dette forbud 
skal ophæves. Der er potentiale for at 
øge udbuddet af ejerlejligheder med over 
201.000 stk. fordelt over hele landet, 
særligt i mellemstore provinsbyer. 65 pct. 
vil at have et økonomisk incitament hertil. 
Forslaget har samme konsekvenser som 
for andelsboliger. Dog blot 1 mia. kr. i 
provenu fra ejendomsskatter. 
Indføre byggesags-
behandlingsgaranti for 
enfamiliehuse og etagebyggeri 
Fire ud af ti kommuner lever ikke op til det 
aftalte servicemål ift. boligbyggeri. Den er 
på 40 dage for byggesagsbehandling 
vedrørende enfamiliehuse og 60 dage ift. 
etagebyggeri til bolig. På Frederiksberg 
tager det fx 125 dage, mens det i Esbjerg 
klares på blot 21 dage at få tilladelse til et 
enfamiliehus. Det samme ses på 
etagebyggerier hvor det fx tager 128 
dage i Odense men blot 41 dage i 
København. Dette skal rettes op på ved 
at skabe et positivt incitament til at 
overholde servicemålene. Der afsættes 
en pulje på 50 mio. kr. til formålet.  
Hurtigere omdannelse af 
loftsrum- og erhverv til boliger 
Flere analyser peger på at konvertering af 
eksisterende bygningsmasse – herunder 
loftsrum – kan skabe 35.000 til 70.000
5 
 
nye boliger frem mod 2040. Der skal 
derfor indføres en fasttrack-ordning for 
konvertering af loftrum og erhvervslokaler 
til boliger. Dette vil sikre en bedre 
udnyttelse af den eksisterende 
boligmasse ved at skabe flere boliger og 
understøtte en levende bymidte. Vi skal 
sikre at omdannelser ikke resultere i at 
evt. skatterabatter på ejendommen 
mistes. 
Fremme fair konkurrence mellem 
byggegrunde til ejer- og 
lejeboliger   
Lejeboliger nyder i dag godt af en 
momsfritagelse, hvilket skaber et 
incitament til at bygge til lejere fremfor til 
ejere. Grundet EU-lovgivning er det 
desværre ikke muligt at momsfritage 
grunde til ejerboliger, men det er muligt i 
højere grad at sikre en mere ensartet 
afgiftsbelastning. Derfor skal det sikres, at 
salg af alle grunde beregnet til nybyggeri 
momspålægges, så beskatningen ikke 
påvirker, om der bygges ejer- eller 
lejeboliger. Forslaget giver 1,8 mia. kr. i 
provenu, som tilbageføres 1:1 til andre 
skatte- og afgiftslettelser.  
 
 
 
 
 
Bedre adgang til 
boligmarkedet 
I årevis er reglerne for kreditvurdering og 
udlån til boliger blevet strammet, både i 
byerne og på landet, hvilket især rammer 
unge, førstegangskøbere og investeringer 
i lavvækstområder. Skatte og 
afgiftssystemet kan også fordyre et ellers 
fornuftigt boligkøb, fx ved familieforøgelse 
eller når børnene skal flytte hjemmefra. Vi 
skal gøre det lettere for flere at komme 
ind på boligmarkedet. 
Liberal Alliance vil: 
Gøre det muligt at låne til 
førstegangskøb via ens 
pensionsopsparing  
Førstegangskøbere skal have mulighed 
for at låne fra deres pensionsopsparing til 
udbetalingen på deres første ejerbolig. 
Lånet skal være afdragsfrit de første 5 år, 
så man kan få nedbragt banklån mv. 
Herefter skal lånet forrentes over for 
pensionsopsparingen, og der skal laves 
en afbetalingsplan. Lånet skal være 
afdraget på maksimalt 10 år. Dette vil 
give flere mulighed for likviditet til at 
realisere deres boligdrøm.  
Forbedrede muligheder for 
kreditvurdering ved boligkøb 
Bankerne beskæftiger sig mere med 
compliance end med kreditvurdering, 
hvilket skader danskernes mulighed for at 
låne. Vi vil give mere frihed og 
konkurrence til de finansielle udbydere, 
så det bliver muligt at lave mere 
individualiserede kreditvurderinger. Vi er 
villige til at acceptere en større risiko til 
gengæld for større fleksibilitet. Konkret 
skal der nedsættes en ekspertgruppe, 
som skal komme med forslag til, hvordan 
man kan øge fleksibiliteten, fx ved i 
højere grad at kunne tage højde for 
forventet fremtidig indkomst. Intentionen 
er at gøre det lettere at opnå et boliglån
6 
 
for bl.a. unge, førstegangskøbere samt 
borgere i landdistrikterne. Gruppen skal 
også se på ’splejseboliger’ som det 
kendes fra Norge. 
Lavere tinglysningsafgift 
Tinglysningsafgiften har intet andet formål 
end at opkræve penge til statskassen. 
Den gør det omkostningstungt at optage 
lån og reducerer konkurrencen mellem 
finansielle virksomheder. Man kunne fx 
indføre et bundfradrag i ejerskiftesummen 
for tinglysningsafgift på 1,5 mio. kr. ved 
køb af fast ejendom. Dette vil gøre det 
billigere og lettere at blive boligejer – især 
for førstegangskøbere samt billigere 
ejendomme på landet - samt øge 
fleksibiliteten på boligmarkedet. Der 
afsættes 0,6 mia. kr. til formålet. 
Lade forældre udnytte deres 
børns ubrugte høje rentefradrag  
I dag sambeskattes ægtefolk, når det 
kommer til renteudgifter. Herved kan de 
få mere ud af det høje rentefradrag på 33 
pct. Det giver mening, da et par typisk 
ejer en bolig sammen og har fælles gavn 
af den. Dog tænkes hjemmeboende børn 
ikke ind i sambeskatningen, på trods af at 
mange par ønsker at flytte i noget større, 
hvis de skal have børn eller ønsker flere. 
Derfor skal forældre kunne udnytte deres 
hjemmeboende børns uudnyttede høje 
rentefradrag. Dette vil øge familiens 
disponible indkomst til boligkøb, men 
også lette økonomien i hverdagen for 
børnefamilier eller enlige forældre, samt 
give dem lettere adgang til boligmarkedet 
Forslaget koster 0,58 mia. kr. 
Mere frihed over din 
ejendom 
Boligejernes bevægelsesrum er fortsat 
stramt reguleret. Nogle oplever også 
højere beskatning, hvis de opgraderer 
deres ejendom for meget. Særligt 
borgere, som ønsker at eje eller bosætte 
sig uden for byerne, mødes af restriktiv 
regulering. Vi er blevet bedre til at skelne 
mellem natur og kulturlandskaber. I takt 
med at vi øger mængden af natur, må vi 
også være åbne for, at gamle 
landbrugsbygninger ikke er natur, men 
kultur. De står i dag ubenyttede hen. 
Danskernes boligønsker ændrer sig også. 
Skal vi bo hver for sig? Eller måske i 
nærheden af venner for at aflaste 
hinanden? Skal vi have bedsteforældrene 
tæt på os, så de kan passe børnene, og 
skal vi være tæt på vores forældre, så vi 
kan hjælpe dem, når de bliver gamle? 
Nye måder at bruge gamle bygninger på 
landet, hvor der er plads, kan blive svaret 
på, hvordan et hverdagsliv med mere 
fællesskab kan fungere. 
Liberal Alliance vil: 
Sikre bedre muligheder for 
boligbyggeri på landet 
Det er tæt på umuligt at få tilladelse til 
nybyggeri i det åbne land. Det ønsker vi 
at ændre, i fortsat respekt for netop det 
åbne land. I dag er det ikke tilladt at 
ombygge eller nyopføre ejendomme, som 
ved overtagelse er uegnet til beboelse. 
Mange af disse ejendomme nedrives i 
dag med skattekroner. Det giver ingen 
mening, da der jo i forvejen er en 
bygning, der har været benyttet til 
beboelse. Dette skal ændres. Derudover 
ønsker vi, at én nedrevet bolig medfører
7 
 
én ny byggeret for kommunerne i 
landzone, ligesom det skal være muligt at 
opføre en ny naboejendom i tæt 
forlængelse af en eksisterende ejendom. 
Til sidst skal retten til at opføre en bolig 
på land- og skovbrug forbedres, så den 
følger ejendommens kategorisering og 
ikke antallet af tilknyttede hektar.  
Øget udmatrikulering af 
bygninger i landzone  
Det skal fremover være lettere at opdele 
eksisterende bygninger på landet i flere 
selvstændige matrikler, hvilket fx vil 
muliggøre, at en nedlagt trelænget gård 
kan blive til tre selvstændige ejendomme, 
eller en større ejendom kan blive til et 
dobbelthus. Vi ønsker ligeledes at fjerne 
forbuddet mod, at ombyggede bygninger i 
landzone ikke må overgå til fritidsbolig. 
Ligeledes ønsker vi at fordoble den 
nuværende kvadratmeterbegrænsning for 
til- og ombygning af eksisterende 
bebyggelse, så det bliver lettere at skabe 
rammer for fx bofællesskaber eller 
generationsbyggerier. 
Åbne op for at landbrugs-
ejendomme kan udstykkes 
Der findes over 110.000 landbrugs-
ejendomme, som er omfattet af et forbud 
mod udstykning. Forbuddet opretholdes 
af hensyn til de modstridende interesser 
der er med bl.a. støj, lugt og 
miljøbeskyttelse. Dette hensyn 
anerkender Liberal Alliance, men vi 
mener, at det er muligt at lave en model, 
som tager højde for dette. Vi ønsker, at 
man tillader stuehuse,- eller 
erhvervsbygninger på landbrugs-
ejendomme at kunne blive udstykket og 
frasolgt. De vil dog ikke nyde samme 
beskyttelse som almindelige ejendomme, 
så længe de er placeret på eller op ad en 
aktiv landbrugsejendom.  
Styrk ejendomsretten for de 
kystnære boliger 
I dag må tusindvis af danskere finde sig i 
en rigid spændetrøje, som staten har 
pålagt boligejere 300 meter fra kysten i 
den såkaldte strandbeskyttelseslinje. De 
må nærmest ingenting, hvilket er en stor 
indskrænkning af ejendomsretten. Derfor 
vil vi give boligejere inden for strand-
beskyttelseslinjen øgede muligheder for 
at foretage almindelige forbedringer og 
udbygninger af deres ejendom, fx 
opsætte en bæk, bygge en hævet 
terrasse eller et mindre skur. 
Mulighederne for liberale erhverv skal 
også udvides i denne zone. 
Forsimple og modernisere 
bygningsreglementet  
Som boligejer skal man have mere frihed 
til at bygge og bo, som man selv finder 
passende. Hvorfor er det fx nødvendigt at 
lovgive om, at en trappes lodrette højde 
på trinnet ikke må være større end 18 
cm? Og hvorfor skal det være så svært at 
renovere? Vi ønsker også mere 
tidssvarende regulering, så nye 
boligformer som fx Tiny Houses ikke 
ender i regulatoriske gråzoner. Det 
moderniserede bygningsreglement skal 
undgå dobbeltregulering og i langt højere 
grad leve op til nærhedsprincippet, så 
dem, der ejer boligen, som udgangspunkt 
bestemmer, hvordan boligen skal 
indrettes. Arbejdet skal forankres i en 
ekspertgruppe, der skal komme med 
forslag hertil.
8 
 
Mindre regulering og 
mere retssikkerhed 
Grundloven yder en særlig beskyttelse af 
vores hjem. Boligen er nemlig 
ukrænkelig. Husundersøgelse, 
beslaglæggelse og undersøgelse mv. må, 
hvor ingen lov hjemler en særegen 
undtagelse, alene ske efter en 
retskendelse. Dog er det Liberal Alliances 
vurdering, at det mere er blevet normen 
end den særegne undtagelse, at 
myndighederne kan tiltvinge sig adgang 
til vores boliger. Ved tvister mellem 
udlejere og lejere er de mange 
huslejenævn ineffektive og til tider 
aktivistiske, hvilket også er et 
retssikkerhedsmæssigt problem. 
Ydermere skal boligejerne finde sig i at 
være et attraktivt skattesubjekt for 
udgiftshungrende politikere, der ønsker at 
benytte danskernes hjem til at foretage 
økonomisk omfordeling. Der skal være ro 
og enkelthed om boligskatterne og styr på 
vurderingerne. 
Liberal Alliance ønsker at: 
Styrke boligens ukrænkelighed 
Der findes i dag 322 hjemler, der giver 
myndigheder adgang til privat ejendom 
uden en retskendelse. Antallet af 
myndighedernes hjemler til at bryde med 
den private ejendomsret stiger år for år, 
samtidig med at omfanget af de 
eksisterende hjemler udvides. Siden 2016 
er der blot ophævet 8 hjemler, mens der 
er indført 59 nye og udvidet 63 
eksisterende. Retssikkerhedsloven er 
skabt som et værn mod krænkelser af 
ejendomsretten, men den har ikke vist sig 
særlig effektiv. Derfor ønsker vi at indføre 
et krav i retssikkerhedsloven om 
forudgående retskendelse for 
tvangsmæssig adgang til private hjem i 
forbindelse med myndighedskontrol. Der 
skal også nedsættes en arbejdsgruppe, 
som skal vurdere behovet for og 
benyttelsen af de eksisterende hjemler 
med det formål at indskrænke antallet.  
Arveregler skal ikke tvinge børn 
fra deres barndomshjem 
Det er traumatisk at miste sine forældre. 
Det er endnu mere traumatisk at skulle 
forlade sine trygge rammer og måske 
skifte skole eller dagtilbud. Desværre er 
det tilfældet for nogle familier i dag. Der 
er en meget restriktiv praksis for at lade 
mindreårige eje fast ejendom, hvorfor 
barndomshjemmet tit må frasælges. Vi 
ønsker, at det i højere grad end i dag skal 
være muligt for mindreårige at overtage 
ejerskabet af forældrenes bolig i tilfælde 
af dødsfald. Det skal være en 
forudsætning, at forældrene har 
tilkendegivet et ønske herom i 
testamentet samt sikret sig, at det vil 
være økonomisk og ansvarligt. Det vil 
altid være en konkret vurdering, og det vil 
naturligvis være en myndig værge, som 
har det juridiske ansvar for ejendommen. 
Ejerskabet skal dog tilhøre børnene.  
Sætte lejeboligerne fri 
Det er bredt økonomisk anerkendt, at 
huslejeregulering medfører, at 
boligpriserne generelt bliver højere, 
boligkvaliteten lavere og boligmanglen 
større, end det ellers ville have været. 
Ligeledes fordeles boligerne mere efter 
held end efter behov. I Liberal Alliance vil 
vi sætte huslejen fri ved nyudlejning af 
boliger. Alle lejekontrakter, som er indgået 
under de nuværende regler, vil fortsat 
være beskyttede, men når en lejlighed
9 
 
fraflyttes, vil den nye lejer være omfattet 
af de allerede gældende regler for 
udlejningsboliger, som er opført efter 31. 
december 1991. Indtil da skal vi ophæve 
principperne fra 'boligreguleringsloven' i 
de 79 kommuner, som fortsat er 
'regulerede'. Ligeledes ønsker vi at 
ophæve tilbudspligten. Ingen nuværende 
lejere vil blive negativt påvirket af 
ovenstående forslag. Der ventes 
mærkbare administrative lettelser for 
erhvervslivet som følge af forslaget. 
Statskassen vil få et langsigtet provenu 
på 0,71 mia. kr. 
Afskaffe topskatten på boliger 
Skattesystemet skal ikke bruges til at 
udskrive dummebøder til borgere, der har 
erhvervet sig et eksklusivt hus, eller 
spænde ben for opgradering og 
renovering af store ejendomme. Derfor 
skal vi afskaffe progressionen i ejendoms-
værdiskatten, der systematisk rammer de 
1 pct. højest offentligt vurderede 
ejendomme. Vi er modstandere af den 
slags venstreorienteret symbolpolitik. 
Bare fordi man har en ejendom, som det 
offentlige har vurderet til et bestemt 
beløb, er det ikke ensbetydende med, at 
man har mange penge mellem hænderne 
til at betale ekstra meget i ejendoms-
skatter. Det vil øge investeringerne i 
boligmassen og forsimple ejendoms-
skattesystemet. Forslaget koster 0,35 
mia. kr. 
Frisætte den almene boligsektor 
De almene boliger spiller en væsentlig 
rolle, da de baseres på et hvile-i-sig-selv-
princip, der giver lavere boligom-
kostninger end tilsvarende boligbyggeri. 
Der bruges dog også millioner af 
skattekroner på støtte til den almene 
boligsektor. Til gengæld er den meget 
stramt politisk reguleret. Det vil vi tage et 
opgør med, og frisætte de almene boliger. 
Den offentlige støtte skal fjernes. Til 
gengæld gives der fuld råderet over 
Landsbyggefondens midler. Salg og 
omdannelse af ejendomme til ejer- eller 
andelsboliger skal være i orden uden 
kommunens accept, og den almene 
sektor skal generelt operere mere frit på 
markedet. Heraf følger en afskaffelse af 
den kommunale anvisningsret. 
Kommunerne skal herefter finde 
relevante boliger med udbud i fri 
konkurrence. Kommunerne skal også 
sikres bedre mulighed for at kunne lave 
udbud af socialt boligbyggeri med fx en 
tidsfastsat lejeperiode. Ligeledes vil vi 
sikre, at domstolene automatisk 
informerer boligforeningerne hvis der 
dømmes beboere hvis lejemål kan 
opsiges. Forslaget giver 0,43 mia. kr. i 
provenu. 
Højere og ens fradrag for 
udlejning 
Vi skal udnytte den eksisterende 
boligmasse bedre og øge incitamentet til 
at leje sin fritidsbolig ud. Det understøtter 
turisme og aktivitet i hele landet. Derfor 
ønsker Liberal Alliance at fordoble det 
skattemæssige bundfradrag på udlejning 
af privat bolig samt sidestille fradraget for 
privat-, og fritidsboliger samt 
sommerhuse. I dag har 70.000 borgere 
lejeindtægter over bundfradraget. 
Fradraget bliver fremover 67.000 kr. 
uanset hvad der udlejes via en platform 
og 26.200 kr. årligt udenfor platform.  
Forslaget koster ca. 0,13 mia. kr.
10 
 
Mere konkurrence og bedre 
priser 
For at reducere prisen og ventetiden skal 
vi øge konkurrencen på en række 
ydelser, der er nødvendige for at 
accelerere byggeri og grøn omstilling. 
Derfor ønsker vi at åbne op for, at 
virksomheder - og ikke udelukkende 
personer - kan opnå en certificering som 
statiker og brandrådgiver. Vi forestiller os 
en model, hvor virksomheder kan 
autoriseres til at udføre bestemte 
opgaver, ligesom det allerede er tilfældet i 
andre brancher. De politisk fastsatte 
maksimumpriser for energimærknings-
ydelser skal afskaffes, da sådanne 
prislofter kun skaber forringede 
konkurrence- og etableringsvilkår, især 
ved spidsbelastninger. Støttepuljerne til 
varmepumper skal omdannes til et 
skattefradrag, og den eksisterende 
ordning for statsgaranti ved forsøgs-
byggeri skal PL reguleres, og udvides til 
også at omfatte alternative bygge-
materialer og metoder, der reducerer 
klima- og miljøpåvirkningen af byggeri 
samt renoveringer.
11 
 
Bilag 1: Oversigt over forslag 
Øget udbud af boliger 
1. Gør det muligt at omdanne andele 
til ejerlejligheder 
2. Tillad at ældre 
udlejningsejendomme kan 
omdannes til ejerlejligheder 
3. Byggesagsbehandlingsgaranti for 
enfamiliehuse og etagebyggeri  
4. Hurtigere omdannelse af loftsrum- 
og erhverv til boliger 
5. Mere ensartet afgiftsbelastning af 
grunde til ejer- og lejeboliger 
Bedre adgang til 
boligmarkedet 
6. Gør det muligt at låne til 
førstegangskøb via ens 
pensionsopsparing  
7. Forbedrede muligheder for 
kreditvurdering ved boligkøb 
8. Sænkelse af tinglysningsafgiften 
9. Øget sambeskatning af 
renteudgifter 
 
Mere frihed over din ejendom 
10. Bedre muligheder for boligbyggeri 
på landet 
11. Tillade udmatrikulering af 
bygninger på landet 
12. Åben for at landbrugsejendomme 
kan udstykkes 
13. Styrk ejendomsretten for de 
kystnære boligejere 
14. Forsimple og modernisere 
bygningsreglementet 
Mindre regulering og mere 
retssikkerhed  
15. Styrk boligens ukrænkelighed 
16. Arveregler skal ikke tvinge børn fra 
deres barndomshjem 
17. Afskaf topskatten på boliger 
18. Sæt lejeboligerne fri 
19. Frisættelse af den almene 
boligsektor 
20. Højere og ens fradrag for udlejning 
21. Mere konkurrence og bedre priser
12 
 
Bilag 2: Økonomitabel 
Tiltag Indtægt 
(mio. kr.) 
Udgift 
(mio. 
kr.) 
Note 
Tillad omdannelse af 
andelsboliger 
2.200 2.200 Omdannelse kan ske relativt 
hurtigt. Der ventes milliardstore 
engangsindtægter fra frasalg som 
skal udmøntes.  Derudover ventes 
der merudgifter til rentefradrag.  
Tillad omdannelse af gamle 
lejeboliger 
1.000 1.000 Omdannelse sker over en 
årrække. Der ventes milliardstore 
engangsindtægter fra frasalg som 
skal udmøntes. Derudover ventes 
der merudgifter til rentefradrag. 
Diverse forbedrede 
byggemuligheder på landet 
samt kysten 
- - Estimerede øgede indtægter fra 
grundskyld mv. 
Sæt lejeboligerne fri 710 - Øgede indtægter fra 
udlejningsvirksomhederne 
overstiger de øgede udgifter til 
boligstøtte. Lang sigt. 
Frisættelse af den almene 
boligsektor 
450 - Afskaffelse af grundkapitaltilskud 
og lignede puljer.  
Ensartet og højere fradrag 
for udlejning 
- 135 Fradraget for udlejning af egen 
bolig fordobles fra 33.500 kr. til 
67.000 kr. mens det stiger til 
tilsvarende beløb for sommerhuse 
mv. fra nuværende 47.900 kr..  
Mere ensartet 
afgiftsbelægning ved 
byggeri af eje-, og 
lejeboliger 
1.800 - Provenuet tilbageføres til 
skatteborgerne. 
Øget sambeskatning af 
rentefradrag via en 
omlægning 
. 580 Øger disponibel indkomst for 
personer med hjemmeboende 
børn under 18 år. 
Afskaf progressionen i 
ejendomsværdiskatten 
- 350 Reducerer skatten markant for ca. 
20.000 boliger. 
Tiltag der reducerer 
betalingen af 
tinglysningsafgift ved 
ejerskifte 
 
- 
 
600 Kan fx bruges op et bundfradrag 
som gør man ikke betaler 
tinglysningsafgift på de første 1,5 
mio. kr. af salgssummen ved 
boligkøb. 
Varmepumpefradrag 235 235 Støttepulje omlægges til 
skattefradrag. 
Byggesagsgaranti  50 Pulje til fordeling mellem 
kommuner der lever op til KL´s 
servicemål for bolig byggesager.
13 
 
Total 6.395 5.150 +1.245 mia. kr.  
 
Henvisninger 
• Ejerlejlighedslovens forbud mod omdannelse af andels- og udlejningsboliger til ejerlejligheder, 
DREAM (2017) 
 
• Unge, bolig og livskvalitet, Realdania (2022) 
 
• Børn, søskende og andre familiemedlemmer får fortrinsret til storbyens billige andelsboliger, 
Rockwool-fonden (2024) 
 
• Statistik over sagsbehandlingstider for byggesager og miljøgodkendelser af virksomheder, KL (2024) 
 
• Kæmpe potentiale for nye boliger i den eksisterende bygningsmasse (2024) 
 
• Beregning på fradrag ved udlejning (2025) 
 
• Rapport fra udvalg om ejerlejlighedsloven, Erhvervsstyrelsen (2018) 
 
• Landdistrikternes Fællesråds input til landdistriktspolitisk udspil (2024) 
 
• Beregninger på omlægning af rentefradrag, Skatteministeriet (2024) 
 
• Beregninger på afskaffelse af huslejeregulering, Social- og Boligministeriet (2024) 
 
• Svar om konkurrencesituationen på markedet for certificerede energimærkningsfirmaer (2024) 
 
• Kritik af certificeringsordning, Licitationen (2025)  
 
• Svar på statsgaranti til forsøgsbyggeri (2024) samt denne. 
 
• Beregninger på afskaffelse af støtte til alment boligbyggeri (2024) 
 
• Beregninger på provenu ved omdannelse af andels,- og lejeboliger til ejerboliger (2024) 
 
• Svar på udviklingen hjemler der giver adgang til privat ejendom uden retskendelse (2024)  
 
• Beregning af mere ensartet afgiftspålægning af byggegrunde (2024) 
 
• Beregning vedrørende afskaffelse af progressionen i ejendomsværdibeskatningen (2024) 
 
• Gennemgang af regler for at mindreårige kan eje fast ejendom (2024) 
 
• Tryg Fremtid, Pensionsudspil fra Liberal Alliance (2024)
14 
 
• Fradrag fremfor støttepulje til varmepumper (2024) 
 
• Beregning af fradrag i tunglysningsafgift (2025)
15


---

# [PDF] Atomkraftudspil-Liberal-Alliance-2025.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/10/Atomkraftudspil-Liberal-Alliance-2025.pdf

0
1 
 
Hvis fremtiden skal blive 
god, grøn og gavmild, har vi 
brug for atomkraft 
Vi er rigtig gode til vedvarende energi i 
Danmark. Det skal vi blive ved med at være. 
Men vi skal også kunne noget mere.  
I årtier har skiftende regeringer nemlig haft et 
så ensidigt fokus på vejrafhængig 
strømproduktion, at de nærmest har overset, 
at der også er brug for stabil produktion af 
strøm uanset vind og vejr. Tidligere havde vi 
kulkraftværker til dét formål, og dem er vi 
med den grønne omstilling kommet videre fra 
– eller i hvert fald næsten, for de brænder 
stadig kul af på Nordjyllandsværket. Alt andet 
lige er det positivt, at kulkraft i dag kun udgør 
en forsvindende lille del af vores energimiks, 
for det er enormt skadeligt for både 
mennesker og natur.  
Men det havde ikke behøvet at tage så 
længe. For da danske politikere i 1985 traf 
den katastrofalt dårlige beslutning om at 
forbyde atomkraft i Danmark, forspildte vi 
chancen for at erstatte kulkraftværkernes 
bidrag til stabil strømproduktion med et andet 
stabilt, men fuldstændig udledningsfrit og 
grønt alternativ: Nemlig atomkraft.  
I dag står vi så tilbage med en 
energiforsyning, der ikke er tilstrækkeligt 
stabil og sikker, fordi vi har lagt for mange æg 
i den samme kurv. Hvis vi ikke retter vores 
fejl, vil det få massive omkostninger for 
danskerne og danske virksomheder i form 
af tårnhøje priser, risiko for strømsvigt, 
miljøproblemer og en for stor sårbarhed over 
for sabotage fra fjendtlige magter.  
Heldigvis er der en løsning: At få atomkraft 
ind i den danske energiforsyning, så vi i 
fremtiden ikke kun satser på vind og sol, men 
på et bredt miks af både stabile og volatile 
energikilder, som alle er bæredygtige. Så 
lægger vi ikke alle vores æg i én kurv, men i 
alle dem, der er grønne.  
Vi har travlt. Det bedste tidspunkt havde 
været for mange år siden – men det 
næstbedste tidspunkt er nu.  
Derfor fremlægger Liberal Alliance som 
Folketingets grønneste parti denne plan for 
at indføre atomkraft i Danmark. 
Imens den grønne omstilling er ved at gå i 
sort af den nuværende kurs, kan vi få strøm 
fra danskproduceret atomkraft allerede i 
2040. Med dette udspil tager vi de første 
skridt på vejen til at gøre Danmark 
selvforsynende med rigelig, stabil og ren 
strøm - uanset vind og vejr. 
Men de gode nyheder stopper ikke her: Vi 
viser også vejen til at opbygge en ny dansk 
styrkeposition inden for både forskning i og 
produktion af fremtidens atomteknologi. 
Samtidig vil vi gennem internationalt 
samarbejde om atomkraft knytte endnu 
stærkere bånd i Norden og resten af Europa, 
der gør vores kontinent bedre rustet til for 
evigt at frigøre os fra både fjendtlige magters 
olie- og gasledninger og fra fortidens fossile 
brændsler.  
Danmark har i 50 år givet enorme mængder 
statsstøtte særligt til vindmøller, og det har 
båret os langt med den grønne omstilling. Nu 
melder vi os klar til at tage drastiske, men 
fornuftige skridt for at nå endnu længere ved 
også at hjælpe atomkraft-eventyret i gang. 
Det bliver ikke gratis, og det er sjældent, at vi 
som et liberalt parti foreslår at bruge så 
mange af danskernes penge. Men det er 
nødvendigt. Vi har nemlig allerede nået den 
øvre grænse for, hvor stor en andel af 
vedvarende og svingende produktion af 
strøm, vores system kan holde til, hvis vi vil 
undgå strømafbrydelser i fremtiden. Alligevel 
har SVM-regeringen og en række andre 
partier valgt at kaste op til 55,2 mia. kr. efter 
endnu mere havvind - selvom dét, vi har brug 
for, er stabil produktion af strøm, uanset om 
solen skinner og vinden blæser. 
Derfor vil vi tage de 55,2 mia. kr., der er afsat 
til et nyt udbud af havvind, og i stedet bruge 
pengene på at opføre to moderne 
atomkraftværker i Danmark med små 
modulære reaktorer (SMR). Samtidig vil vi 
afsætte to milliarder kr. årligt til forskning i 
atomkraft og andre grønne teknologier.
2 
 
I mange år var vi stort set ene om at være 
atomkraftfortalere på Christiansborg. Men i 
løbet af de seneste år er fortalerne i hele 
samfundet blevet flere og flere – og frygten 
mindre og mindre.  
Samme tendens ser vi i befolkningen: I dag 
går et flertal af danskerne ifølge en Megafon-
måling fra 2025 ind for at opføre 
atomkraftværker i Danmark1.  
Befolkningen er klar.  
 
Teknologien er for længst klar.  
 
Det eneste, der mangler nu, er politisk 
handling. Så hvad venter vi på? 
Vi er parate til at tage det næste store skridt. 
Sådan indfører vi atomkraft i 
Danmark 
Danskerne er ikke tjent med, at vi bliver ved 
med at spilde tid i arbejdet for fremtidens 
energisystem med syltekrukker og 
kommissioner, der fyldes med erklærede 
atomkraftmodstandere, så konklusionen er 
givet på forhånd. Og danskerne er slet ikke 
tjent med, at vi hænger fast i fortidens 
forkerte skræmmebilleder. 
Derfor vil vi fra dag ét fjerne forbuddet mod 
atomkraft, så vi kan placere atomkraftværker, 
hvor det giver mening. Vi hilser debatten om 
placeringen velkommen og præsenterer 
derfor to realistiske og fornuftige bud på 
mulige placeringer. De kommuner, der er så 
heldige at få atomkraftværker, vil samtidig få 
mere vild natur, ren energi og renere luft. 
Vores forslag: 
1. Afskaf forbuddet mod atomkraft 
Vi skal have en komplet og øjeblikkelig 
ophævelse af forbuddet mod atomkraft i 
dansk energiplanlægning og nettilslutning. 
 
1 Danskerne siger ja tak til atomkraft - TV2 
2 Euratom Supply Agency Annual Report 2012 s. 12. 
2. Oprettelse af dansk 
atomkraftmyndighed 
Med inspiration fra Sverige skal der oprettes 
en dansk atomkraftmyndighed, som samler 
strålebeskyttelse, tilsyn og licensering. Dansk 
Dekommissionering vil ikke ligge 
organisatorisk under atomkraftmyndigheden, 
så vi sikrer uafhængighed mellem den 
tilsynsførende myndighed og dem, der føres 
tilsyn med. 
3. Nordisk atomkraftsamarbejde 
Danmark skal tage initiativ til et nordisk 
atomkraftsamarbejde om videns- og 
erfaringsdeling, opkvalificering af 
embedsværk, drift, udvikling, uddannelse og 
forskning. Herigennem kan de nordiske lande 
afsøge mulighederne for i fællesskab at 
håndtere licensering, udbud, import af uran 
og øvrig forsyningskæde samt slutdeponering 
af affald. Derudover skal landene i 
samarbejde undersøge mulighederne for at 
oparbejde det brugte brændsel, så det 
potentielt kan genbruges. Selvom vi ønsker et 
stærkt og godt nordisk samarbejde, bør ingen 
af de nordiske lande begrænse sig til kun at 
arbejde med hinanden - tværtimod.  
Knap halvdelen af EU's import af uran 
kommer fra Australien og Canada2, mens 
omtrent 15 % stadig kommer fra Rusland. 
Gennem øget samarbejde i Norden og i 
Vesten generelt kan Europa blive helt fri af 
russisk uran. Australien og Canada har 
nemlig verdens største og tredjestørste 
depoter af uran, som kan holde mange 
hundrede år endnu. Dertil har Europa i dag 
tilstrækkelig berigelseskapacitet i Tyskland, 
Frankrig og Nederlandene til at dække 
efterspørgslen i Europa.  
Danmark er heller ikke ene om at skulle 
starte fra bunden. Polen og de baltiske lande 
kigger også seriøst på atomkraft for at sikre 
deres energi-uafhængighed fra Rusland. De 
vil derfor skulle gennem nogle af de samme 
trin, som Danmark med vores plan skal,
3 
 
hvorfor de også er oplagte at samarbejde 
med.  
Faktisk er der allerede en masse samarbejde 
på atomkraft under opsejling i Østersøen: 
Den 7. oktober 2025 underskrev Sverige, 
Finland, Estland, Letland og Polen en 
samarbejdserklæring om atomkraft3. Her stod 
Danmark uden for det gode selskab – og det 
ønsker vi at rette op på hurtigst muligt.  
Disse allierede lande bør vi generelt 
samarbejde tættere med inden for energi, 
forsyningssikkerhed og forskning. 
4. Den danske regering skal 
øjeblikkeligt stoppe med at 
modarbejde atomkraft i EU-
sammenhæng 
Skiftende danske regeringer har officielt 
været imod, at atomkraft i EU klassificeres 
som en grøn energikilde. Det er en 
antividenskabelig, teknologifjendsk og 
ideologisk funderet indsats, som hverken har 
gavnet Danmark, Europa eller klimaet. 
5. Danmark skal opføre to 
atomkraftværker inden 2040 
Der skal opføres to atomkraftværker med 
små modulære reaktorer (SMR). Der skal 
opføres mindst én reaktor på 300 MW i hvert 
kraftværk – og gerne flere. Hovedformålet er 
strømproduktion, mens overskudsvarmen kan 
anvendes til fjernvarme til danske hjem eller 
procesvarme til industrien. 
De små modulære reaktorer skal retrofittes i 
eksisterende kraftvarmeværker. Med andre 
ord indbygger vi reaktorerne i den 
 
3 Joint Nordic-Baltic Nuclear Statement, 7 October 2025, Stockholm, Sweden   
4 Prisen for at retrofitte to SMR’er i Asnæs- og Studstrupværket estimeres til 32–41,9 mia. kr. Estimatet bygger på 
Canadas køb af fire GE Hitachi BWRX-300-reaktorer til 98,6 mia. kr., justeret med en CAPEX-besparelse på 15–35 % for 
retrofitting ifølge U.S. Department of Energy. Darlington-projektet opføres som et nyt anlæg på et eksisterende 
atomsite og er dermed hverken et rent greenfield- eller brownfield-projekt, hvilket gør benchmark-sammenligningen 
med dansk repowering forbundet med en vis usikkerhed. Estimatet vurderes dog fortsat som konservativt, da first-of-
a-kind-projekter som Darlington typisk er markant dyrere. DOE vurderer, at “nth-of-a-kind”-projekter kan reducere 
anlægsomkostningerne med op til 40 %, hvorfor to danske anlæg som NOAK realistisk kan holdes inden for dette 
spænd. De allermest optimistiske scenarier for besparelserne fra retrofitting og nth-of-a-kind estimerer sammenlagt en pris for to 
SMR’er på 29,6 mia. DKK. 
eksisterende infrastruktur, som dermed 
genanvendes til et bedre og grønnere formål.  
Den ene placering bliver Studstrupværket ved 
Aarhus, hvor den overskydende varme 
bruges til fjernvarme. Den anden bliver 
Asnæsværket ved Kalundborg, hvor der skal 
leveres rigeligt strøm samt overskydende 
procesvarme til den industriklynge, som 
holder dansk økonomi fra at gå i recession. 
De to første SMR’er skal kobles på elnettet 
senest i 2040. 
6. Vi skrotter det nye havvindudbud 
til 55,2 mia. kr. og bruger pengene på 
atomkraft 
Vi kommer ikke uden om, at det i første 
omgang kræver statsstøtte at få atomkraft i 
Danmark. Vi vil lave en støttemodel, hvor 
værkerne opføres, ejes og drives af en privat 
aktør under statsligt tilsyn med statskassen i 
ryggen. Med de 55,2 mia. kr. er der mere end 
rigeligt til at opføre mindst to SMR’er samt de 
andre forslag i udspillet, selv hvis staten 
skulle købe det helt selv4. Hvis der med 
støtterammen viser sig at kunne opføres flere 
reaktorer i de to kraftværker, hilser vi det 
velkommen. 
7. Fast track til atomkraftværker, der 
allerede er godkendte i udvalgte 
lande 
Licenser til atomkraftværker, som allerede er 
godkendte i veludviklede og allierede 
industrilande som Sverige, Finland og UK, 
skal kunne fast track-godkendes i Danmark til 
opførelse med samme design. Der er ingen 
grund til at opfinde den dybe tallerken, når
4 
 
der allerede findes løsninger, som vi ved, 
virker. 
8. Private virksomheder skal på sigt 
kunne etablere licensgodkendte 
SMR’er 
Det skal på sigt være tilladt for private 
virksomheder at etablere allerede 
licensgodkendte SMR-kraftværker med 
statsligt tilsyn og beskyttelse for 
virksomhedens regning. 
Sådan håndterer vi affaldet 
Vi har i forvejen radioaktivt affald i Danmark, 
som de dygtige medarbejdere i Dansk 
Dekommissionering håndterer ude på Risø 
lidt nord for Roskilde. Det skal de blive ved 
med. 
Det foregår faktisk så sikkert, at Dansk 
Dekommissionerings egne medarbejdere 
udsættes for mindre stråling i løbet af et helt 
år på Risø, end en flypassager bliver udsat 
for på en flyvning fra København til New 
York5. Derudover er det vigtigt at huske, at 
stråling i sig selv ikke er lig med noget farligt 
– det handler om niveauet og om, hvor lang 
tid man eksponeres. Vi bestråles helt naturligt 
i dagligdagen af det, der kaldes 
baggrundsstråling, som f.eks. både kommer 
fra rummet og fra naturlige mineraler i jorden. 
Faktum er, at vi lever i en radioaktiv verden, 
hvoraf langt størstedelen af den stråling, man 
udsættes for gennem et liv, intet har med 
atomkraft at gøre. Det ønsker vi mere 
oplysning om, så både politikere og borgere 
kan sove trygt ved tanken om, at 
håndteringen af Danmarks radioaktive affald 
ikke udgør en sundhedsrisiko. Og man kan 
sove endnu mere trygt ved tanken om, at 
 
5 Ifølge Dansk Dekommissionerings årlige Drifts- og afviklingsrapport til myndighederne lå den gennemsnitlige strålingsdosis for 
strålingsudsatte medarbejdere på 0,04 mSv. Ifølge Sundhedsstyrelsen udsættes man for 0,05 mSv på en typisk flyvning mellem 
København og New York. 
6 B 90 Forslag til folketingsbeslutning om en langsigtet løsning for Danmarks radioaktive affald  
7 Det er vanskeligt at estimere en eksakt pris, men nyetablerede faciliteter med langt større kapacitet (40.000 tons uran) end det, vi 
har behov for, estimeres at koste 3,9 mia. i etablering og 675 mio. kr. årligt i drift ifølge EPRI-rapporten Cost Estimate for an Away-
From-Reactor Generic Interim Storage Facility (GISF) for Spent Nuclear Fuel. Til sammenligning generer et almindeligt 1000 MW 
atomkraftværk 25-30 tons affald årligt. 
Danmark med vores plan kan få stabil og 
CO2-fri energi fra atomkraft. 
Vores forslag: 
9. Fortsat mellemlagring på Risø 
Dansk Dekommissionering på Risø skal 
fortsat varetage opbevaringen og 
behandlingen af radioaktivt affald samt 
forberedelse af slutdeponering. Folketinget 
vedtog enstemmigt i 2018, at Danmarks 
radioaktive affald skal håndteres på Risø 
frem til 20736. Men den ’udløbsdato’ er alene 
bestemt ud fra politiske hensyn - og ikke ud 
fra faglige eller tekniske begrænsninger. 
Derfor mener vi, at det radioaktive affald 
fortsat skal varetages på Risø, også efter 
2073, indtil et slutdeponi er etableret enten 
herhjemme eller internationalt. For at kunne 
håndtere brugt brændsel fra atomkraftværker 
samt radioaktivt affald fra forsøgs- og 
forskningsreaktorer i overensstemmelse med 
internationale standarder, vil Dansk 
Dekommissionering blive tilført ekstra midler 
til at opgradere eksisterende anlæg og 
eventuelt etablere nye lagerfaciliteter.7 
 
Det er sandsynligt, at der kan findes en dansk 
løsning for slutdeponi til lavaktivt affald, mens 
Danmark som foreslået i de øvrige punkter 
skal afsøge internationale løsninger for 
slutdeponi af mellem- og højaktivt affald. Efter 
svensk forbillede bør et slutdeponi etableres 
med mulighed for at hente brændsel op igen 
for at kunne genbruge det som ressource på 
et senere tidspunkt.  
10. Europæisk samarbejde om 
slutdeponering 
I tillæg til det nordiske samarbejde skal 
Danmark gå sammen med ligesindede lande
5 
 
som Belgien og Holland om at etablere et 
større europæisk samarbejde om 
slutdeponering – hvad der allerede er under 
opsejling i Euratom. Med et eller flere fælles 
europæiske slutdepoter vil alle EU-lande med 
en fornuftig tilgang til atomkraft kunne opnå 
store besparelser via stordriftsfordele.  
11. Radioaktivt affald udstilles under 
Christiansborg til folkeoplysning 
Radioaktivt materiale håndteres så sikkert, at 
der i Holland sågar er en kunstudstilling inde 
blandt noget opmagasineret radioaktivt 
materiale. Selvom der er gjort enorme 
teknologiske og sikkerhedsmæssige 
fremskridt, er der stadig modstand mod 
atomkraft og radioaktivt affald. Oftest bunder 
det i unødvendig frygt. Derfor er der behov for 
en folkeoplysende indsats, hvor politikerne 
går forrest. 
Det gør vi ved at udstille en symbolsk 
mængde lavaktivt affald under Christiansborg 
– i en glasmontre med tilstrækkelig 
sikkerhedsafstand, så enhver kan se, at det 
er helt ufarligt, når blot man håndterer det 
korrekt. Fordi vi står fuldstændig på mål for 
sikkerheden, kan det for vores skyld sagtens 
være på den del af slottet, hvor Liberal 
Alliances folketingsgruppe og ansatte 
arbejder til daglig, nemlig Ridebanen. Det er 
kun fair, når vi mener, at Danmarks 
radioaktive affald fortsat skal mellemlagres på 
Risø – og at opbevaringen af affaldet ikke er 
et problem. Samtidigt vil vi også udstille små 
mængder af hhv. uranmalm, kul, biomasse og 
materiale fra VE-produktion med information 
om hver energikildes miljøpåvirkning gennem 
danmarkshistorien. 
Vi mener, at det er vigtigt og rimeligt at 
danske politikere og besøgende på 
Christiansborg forholder sig til de 
menneskelige og miljømæssige 
konsekvenser af den energipolitik, vi har ført 
her til lands – hvor især kulkraften har 
medført mange dødsfald, der kunne have 
været undgået, hvis vi i stedet havde indført 
atomkraft tidligere. I Danmark har hverken 
 
8 Det oplyser Miljø- og Ligestillingsminister Magnus Heunicke i et svar til Steffen Frølund. 
9 Alene i 2013 var kulkraftværker i EU skyld i 22.900 for tidlige dødsfald.  
myndighederne eller politikerne prioriteret at 
danne overblik over, hvor mange mennesker, 
kulkraften har slået ihjel herhjemme8, men vi 
ved dog fra andre undersøgelser, at der på 
europæisk plan er tale om tusindvis af 
dødsfald årligt9. 
Sådan får vi et grønnere 
Danmark med stabil energi 
Modstanden mod atomkraft har gennem tiden 
ført til mange dårlige beslutninger. Vi har som 
få nationer brændt alverdens importeret 
biomasse af og produceret el ved 
kulafbrænding, mens vi mod danskernes vilje 
har gjort deres boliger og dagligdag markant 
ringere med placeringen af vindmøller og 
solcelleparker i deres lokalområder. Nu skal 
vi stoppe selvpineriet og til gengæld få langt 
mere natur – og samtidig bruge markant 
mindre plads på at producere den grønne 
strøm, vi skal kunne bruge døgnet rundt.  
Danmarks energipolitik skal som 
udgangspunkt være teknologineutral. Det 
betyder, at ingen energikilder og teknologier 
holdes ude, når vi skal overveje, hvordan vi 
sammensætter det bedst mulige energimiks. 
Vi skal have dem alle med i overvejelserne – 
men ikke nødvendigvis gå videre med dem 
alle. Lige nu skal vi f.eks. prioritere 
energikilder, der både er grønne og stabile. 
Som udgangspunkt vil vi ikke tilbyde 
bestemte energiformer bedre vilkår end 
andre, medmindre der er en særlig grund til 
det. Dét er der nu og her. 
Den ideologiske modstand mod atomkraft har 
haft den triste konsekvens, at vi er håbløst 
bagud på teknologien – og det skal der rettes 
op på. Derfor har atomkraft som teknologi 
behov for et skub i ryggen med statsstøtte 
herhjemme, før vi kan få en fair spilleplade. 
Fremadrettet ønsker vi, at alle relevante 
teknologier kan konkurrere på 
markedsvilkår. 
I sammensætningen af Danmarks energimiks 
mener vi, at vi skal prioritere stabil og grøn
6 
 
produktion af strøm i langt højere grad end i 
dag. Skiftende regeringer har gennem årtier 
kun prioriteret, at vores strøm skal 
produceres grønt, og ikke at den også skal 
produceres stabilt eller at vores smukke natur 
skal bestå bedst muligt. 
Samtidig mener vi, at dansk 
energiplanlægning skal tage langt større 
hensyn til naturen og hvor meget af dens 
areal, vi benytter til at producere energi. 
Vedvarende energi er godt, og vi er gode til 
det i Danmark. Men det er synd for både 
natur, dyr og mennesker at fylde landskabet 
med solcelleparker og vindmøller, når vi nu 
har bedre og langt mindre pladskrævende 
alternativer, der også kan lave grøn strøm. Ét 
SMR-kraftværk på 300 MW kan producere 
strøm til lidt over en halv million husstande på 
blot 13,8 hektar svarende til 19 
fodboldbaner10. På samme areal kan solceller 
til sammenligning kun producere strøm til 
3.395 husstande11.  
Den pladsbesparelse synes vi skal komme 
danskerne og naturen til gode. Derfor vil vi 
med forslaget ”Fra jernmark til vildmark” give 
en belønning med vild natur til de kommuner, 
som er så heldige at få atomkraftværker, så 
alle kan se, hvor grønt Danmark vil blive 
med atomkraft. Konkret skal staten købe 
landbrugsjord i de kommuner, der får 
atomkraftværker, eller så tæt på som muligt, 
og omdanne arealet til vild natur – i samme 
omfang som den plads, man sparer ved at 
bruge atomkraft i stedet for solcelleparker. 
Konsekvensen af Danmarks forfejlede 
energipolitik er, at vi ifølge alle 
fremskrivninger vil få betydelige problemer 
med strømmangel fremadrettet, opleve flere 
strømafbrydelser og være endnu mere 
afhængige af vores nabolande. Det 
sidstnævnte er især en risikabel strategi, da 
 
10 Et enkelt kraftværk producerer strøm til 537.545 husstande, hvis der tages udgangspunkt i 1) GE Hitachi’s SMR-model BWRX-300 
(link), 2) en beregnet kapacitetsfaktor på 90 % svarende til 2.365.200 MWh om året, hvilket endda er et konservativt estimat ift. 
producentens oplyste kapacitetsfaktor på 95 %, 3) et gennemsnitligt husstandsforbrug på 4400 KwH om året. Ét af disse kraftværker 
fylder 13,8 hektar eller 19 fodboldbaner og dækker både selve kraftværket og omkringliggende faciliteter som kontorbygninger, 
transformerstation og parkeringspladser. 
11 Med udgangspunkt i Kolind Solpark i Østjylland, der ifølge Green Power Denmark bruger 122 hektar på at producere 132.000 
MWh om året, producerer solceller strøm til 246 husstande per hektar.  
12 På side 117 af Arbeiderpartiets partiprogram fra 2025 fremgår det, at man ikke vil erstatte SK1 og SK2, som udløber i 2026, og at 
man ikke vil etablere nye udlandsforbindelser. 
det netop genvalgte norske regeringsparti 
ønsker at droppe to af strømkablerne til 
Danmark12 - hvad der vil være katastrofalt for 
dansk forsyningssikkerhed. Ovenikøbet er 
forventningerne til strømforbruget fra elbiler 
og datacentre steget betydeligt de seneste år, 
hvorfor fremtiden for dansk 
forsyningssikkerhed og danskernes udsigt til 
strømafbrydelser ser mørke ud. 
Med en usikker og utilstrækkelig 
energiforsyning vil den danske 
konkurrenceevne lide, mens det vil få 
katastrofale konsekvenser for samfundet og 
økonomien, når virksomheder må afbryde 
deres produktion og andre flytter deres til 
lande med mere sikker energiforsyning. 
Årtiers forfejlet energipolitik kaster med andre 
ord mørke skyer over danskernes nære 
fremtid – og derfor handler vi nu. 
Det nødvendiggør en stor og klar 
prioritering af energikilder som atomkraft, 
der både er grønne og stabile. Det betyder 
ikke, at vi afvikler dansk sol- og vindenergi, 
men at vi hurtigst muligt tilfører vores 
energimiks et sundt og nødvendigt 
supplement til vind og sol med atomkraft. 
Og hvis der i fremtiden er flere teknologier, 
der er lige så sikre, stabile og grønne, vil 
Liberal Alliance som Danmarks grønneste og 
mest teknologi-optimistiske parti være lige så 
positive overfor disse, som vi er for atomkraft. 
Det er nu engang bare atomkraft, alle 
fornuftige lande i verden satser på, og som 
FN’s klimapanel siger er en nødvendighed 
for, at verdenssamfundet kan indfri 
klimamålene.
7 
 
Vores forslag: 
12. Teknologineutral energipolitik og 
et mere stabilt energisystem  
Dansk energipolitik skal have et 
teknologineutralt udgangspunkt, hvor alle 
teknologier på sigt kan konkurrere på lige 
vilkår. Dansk energipolitik skal i langt højere 
grad tilrettelægges med forsyningssikkerhed 
og stabilitet for øje – det er nemlig ikke 
tilfældet i dag. Derfor skal vi først og 
fremmest satse mere på de energikilder, der 
både er stabile og grønne frem for blot dem, 
der er grønne. Dét betyder en stor prioritering 
af atomkraft her og nu, men hvis der i 
fremtiden er flere teknologier, der er lige så 
sikre, stabile og grønne, så skal de også i spil 
på lige fod. 
13. Indførelse af forbud mod 
elproduktion ved kulafbrænding  
I dét øjeblik, det første atomkraftværk er 
nettilsluttet skal der indføres et forbud mod 
elproduktion ved kulafbrænding. Selvom vi er 
ved at udfase kul helt, hvor kun 
Nordjyllandsværket som det sidste kraftværk i 
Danmark stadig brænder kul af, oplevede vi 
jo for få år tilbage, at Tyskland lukkede 
atomkraftværker ned og fyrede op med kul i 
stedet. Det medførte tusindvis af dødsfald13 
som resultat af den øgede luftforurening fra 
kulkraftværkerne. Det må vi aldrig udsætte 
danskerne for. I stedet for at gå tilbage til 
fortidens dårlige energikilder, skal vi tilbage til 
fremtiden med atomkraft. 
14. Fra jernmark til vildmark 
Staten skal opkøbe landbrugsjord og 
omdanne til vild natur i et omfang, der svarer 
til den plads, man sparer med atomkraft, 
overfor hvis man over et helt år skulle 
producere samme mængde strøm med 
 
13 Der henvises til det finske studie “Kaariaho, T. Unintended Effects of Germany’s Nuclear Phase Out: A Rise in Mortality Due to 
Non-Communicable Respiratory Diseases. Environ Resource Econ 88, 2085– 2123 (2025)”. 
14 Med en konservativt sat kapacitetsfaktor på 90 % producerer to SMR’er på 300 MW i alt 4,73 TWh strøm om året. For at matche 
samme strømproduktion med solcelleanlæg lige så effektive som Kolind Solpark, som bruger 924 hektar/TWh, kræves 4.370 hektar. 
Fratrukket de to kraftværkers arealbrug bliver det til 4344 hektar frigivet til vild natur. 
15 Ifølge Agrocura lå hektarprisen 196.500 kr. i Q1 2025. Med forbehold for lokale udsving og øget efterspørgsel grundet grøn trepart 
samt dette forslag antages en hektarpris på 207.200 kr. 
solcelleparker. Det skal som udgangspunkt 
være i samme kommune, som er heldig at få 
et atomkraftværk, eller så tæt på som praktisk 
muligt. Processen skal følge samme 
fremgangsmåde som i Grøn Trepart. Med 
vores plan vil de to små atomkraftværker 
altså frigive 4344 hektar vild natur til det 
danske landskab14. Det svarer til lidt over det 
halve af Rold Skov for begge kraftværker - 
eller cirka 10 gange Amager Fælleds areal til 
hver af de to heldige kommuner. Forslaget vil 
koste omtrent 900 mio. kr.15 og finansieres 
gennem de 55,2 mia. kr. fra 
havvindudbuddet.  
15. Delvis udfasning af biomasse i 
dansk fjernvarmeproduktion  
Atomkraft skal delvist udfase afbrændingen af 
biomasse i dansk fjernvarmeproduktion efter 
finsk forbillede. Skulle der undervejs bruse 
flere fantastiske grønne teknologier frem, der 
ligesom atomkraft også kan levere varme 
stabilt og udledningsfrit, skal vi være åbne for 
at inddrage disse.  
16. Offentlige energisystemanalyser 
skal være komplette ”fra vugge til 
grav” 
For at dansk energiplanlægning kan 
tilrettelægges på et mere oplyst og nuanceret 
grundlag end i dag, skal offentlige 
energisystemanalyser inkludere hele 
ressourceforbruget og de komplette 
systemomkostninger. Det betyder, at der skal 
tages højde for faktorer som 
reservekapacitet, balancering, drift, 
arealbrug, ressourceslid, biodiversitet, 
naturskønhed, sundhedseffekter fra støj og 
forurening, markedseffekter, 
nabokompensation, kompetencebehov og 
sidst, men ikke mindst, risikoen for brownouts
8 
 
og blackouts ved de forskellige 
energipolitiske løsninger.  
Sådan opnår Danmark en 
europæisk styrkeposition på 
atomkraft 
Med Niels Bohr i spidsen havde Danmark 
engang en kerne af ekstremt dygtige 
atomforskere, der kunne have givet os et 
forspring ind i atomalderen. Den chance greb 
vi ikke dengang. 
Nu har vi en ny chance. 
Liberal Alliance vil investere massivt i 
forskning, uddannelse, vækst og 
arbejdspladser inden for atomkraft. Der bliver 
brug for, at vi både tiltrækker og uddanner en 
masse dygtige mennesker. Sammen kan vi 
skabe en fremtid som stor atom-nation, vi 
engang sagde nej til. 
Tænk engang, hvis et af de danske atom- 
startups kunne blive for den globale 
atomindustri, hvad Vestas er for 
vindindustrien. Det kommer til at koste. Men 
vi skal huske på, at det danske vindeventyr 
heller ikke opstod af sig selv. Eventyret blev 
skrevet på et fundament af massive statslige 
investeringer og varig statsstøtte. De første 
vindmøller i Danmark var slet ikke rentable, 
men vi satsede alligevel stort på det. Det kom 
os heldigvis til gode mange år frem, og vi fik 
en vindindustri, vi kan være stolte af. Men 
hvorfor så stoppe dér?  
De første atomkraftværker i Danmark vil også 
kræve massive statslige investeringer. Men 
det er vi klar til. For dét, der venter på den 
anden side, er langt mere værd: nemlig en 
grønnere planet, et grønnere landskab rundt 
om vores kraftværker og på sigt et nyt 
eksporteventyr med grønne tal på bundlinjen. 
Vi er allerede verdensmestre i vindenergi i 
Danmark. Det skal vi også være fremadrettet. 
Men der er intet rationelt argument for, at vi 
kun skal satse på vindenergi, bare fordi vi er 
gode til det. Når visse erhvervsorganisationer 
og politiske partier argumenterer sådan, så 
må det skyldes, at de er uambitiøse på 
Danmarks vegne. Vi siger derfor klart og 
tydeligt: Selvfølgelig skal Danmark gå efter 
guldet i både vindenergi og atomkraft! 
Vores forslag: 
17. Forsøgsreaktor på Risø 
Risø skal igen have en forsøgsreaktor – og 
der kan og bør komme flere på sigt. 
Forsøgsreaktoren skal ikke kun komme 
atomforskning til gode. Vi skal også kunne 
producere flere isotoper til medicinske formål 
såsom kræftdiagnosticering. 
Forsøgsreaktoren skal både bruges til 
uddannelse af kvalificeret personale til 
atomindustrien, til myndighederne og til 
forskning. Fordi vi er 40 år bagud på 
atomkraft i Danmark, er der behov for store 
investeringer i opkvalificering, for vi skal 
principielt opbygge en branche fra bunden. 
18. Massiv oprustning med 2 mia. 
kroner årligt til forskning i atomkraft 
og andre grønne teknologier 
Beløbet afsættes til forskning, innovation, 
udvikling, uddannelse og rekruttering af 
specialister. I starten vil beløbet kunne 
finansiere en eller flere forsøgsreaktorer, da 
det alligevel vil tage nogle år, før 
forskningsmiljøet er stort nok til at kunne 
bruge det fulde beløb på atomkraftforskning. 
De overskydende midler, der ikke bruges på 
forskning relateret til atomkraft, vil overgå til 
en ”grøn forskningsreserve”, hvor midlerne 
afsættes til forskning i og udvikling af anden 
grøn teknologi, herunder, men ikke 
begrænset til, batterilagring, PtX, vind, sol og 
fusion, samt hvordan vi bruger energi mest 
effektivt, f.eks. ift. restvarme. Eventuelt 
overskydende midler herfra vil falde tilbage til 
den generelle forskningsreserve. 
19. Alle relevante teknologier skal i 
spil  
Af de 2 mia. kr. skal størstedelen gå til 
forskning i og udvikling, anvendelse og 
optimering af små modulære reaktorer samt 
relatereret teknologi og infrastruktur. Vi skal
9 
 
forske i fjerdegenerationsreaktorer, såsom 
saltsmeltereaktorer, gaskølede reaktorer 
samt reaktorer kølet med flydende metal. 
Vi skal have øje for alle slags relevant 
brændsel fra uran til thorium. Der skal også 
forskes i konventionel atomkraft, hvor 
Danmark i dag er håbløst bagud på viden. 
Det er nemlig ikke nok bare at satse på én 
type – vi skal have viden om alle relevante 
teknologier. Vi er i Danmark allerede godt 
med på f.eks. saltsmeltereaktorer, hvor det er 
vores ambition, at vi skal være 
verdensførende. Hvilke specifikke 
teknologier, der skal forskes i, og den interne 
fordeling imellem disse vil selvfølgelig skulle 
afgøres af fagmiljøerne – men dette er vores 
ambitiøse bud på en overordnet retning. 
20. Staten skal hurtigst muligt 
udpege et reaktor-testområde 
Her skal danske atom-startups i samarbejde 
med danske universiteter have lov til at 
opsætte og nettilslutte forsøgsreaktorer. Her 
er Risø igen oplagt, men vi er åbne for andre 
– eller flere – lokationer. 
21. Danmark skal uddanne 
atomfysikere og nuklear-ingeniører 
Derudover skal der oprettes andre relevante 
uddannelser, samt styrke samarbejdet 
mellem universiteter og danske atom-
startups. Vi skal også samarbejde mere 
internationalt, så vi allerede nu kan sende 
danske ingeniør- og fysikstuderende på 
udveksling til verdensførende universiteter, 
der allerede har etableret uddannelses- og 
forskningsmiljøer.  
22. Fossilfri søfart 
Dele af forskningsbeløbet kan gå til forskning 
i, videreudvikling af og omstilling til 
atomdrevet søfart. Dermed kan vi få sat skub 
i den grønne omstilling af fragtindustrien og 
tilskynde det teknologiske gennembrud, som 
ifølge Mærsk kan blive en realitet inden for 
10-15 år. 
23. Rekruttering af internationale 
specialister med udvidet 
forskerskatteordning  
Danmark skal være det mest attraktive land i 
verden for forskere og specialister i atomkraft, 
så vi kan få de klogeste hoveder til vores 
universiteter, myndigheder og atomindustrien. 
Derfor foreslår vi en særudvidelse af 
forskerskatteordningen for forskere og 
industrispecialister inden for atomkraft samt 
opførelse, drift og vedligehold af 
atomkraftværker. 
Dette inkluderer også stærkstrømsingeniører, 
diverse operatører og strålingsspecialister 
samt de mange dygtige faglærte som 
maskinmestre og elektrikere, der kan have 
opnået relevant erfaring fra atomkraftværker. 
Helt konkret vil vi for denne lukkede gruppe 
fjerne det eksisterende minimumsbeløb på 
78.000 kr. i månedsløn, som det kræver for at 
indtræde i forskerskatteordningen som 
højtlønnet medarbejder. På den måde kan 
alle relevante specialister lokkes til Danmark 
med en skattesats på 34% uanset lønniveau. 
Forskerskatteordningens udvidelse vil 
omfatte statsborgere fra EU- og NATO- 
medlemslande samt ligesindede og 
højteknologiske lande som Japan, Sydkorea, 
Australien og New Zealand. Vi er åbne for at 
udvide forslaget til også at omfatte 
specialister inden for alle grønne teknologier. 
24. Dansk atomkraftteknologi som 
eksporteventyr 
Den danske atomkraftindustri skal bringes i 
verdensklasse, og eksport af dansk teknologi 
på området skal på sigt indtænkes i såvel 
udviklingspolitik som i global klimapolitik på 
lige fod med vindmøller. På den måde kan vi 
gavne både danske arbejdspladser og den 
globale klimaindsats.
10


---

# [PDF] Familieudspil.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/08/Familieudspil.pdf

For mange af os er tid og 
nærvær med familien det 
vigtigste i livet.  
Familielivet er naturligvis også andet end 
solskinsdage, latter og lyse aftener på 
terrassen, men når alting gøres op, er det 
ofte mærkedage, morgenrutiner eller en 
søndagsmiddag, hvor alle var samlet omkring 
bordet, vi husker som det, der livet værdi.  
Derfor er det et problem, at familier i 
Danmark har få muligheder for at indrette sig, 
som de helst vil.  
Mange forældre oplever, at de har svært ved 
at få hverdagen til at hænge sammen, uanset 
hvor meget, de skruer op for hastigheden. 
Både unge og ældre plages af ensomhed, og 
der er for mange børn i skolealderen, for 
hvem tilværelsen braser helt sammen. Nogle 
forældre må aflevere børn til daginstitutioner, 
de ikke har fuld tillid til.  
Liberal Alliance ønsker at vende den tilgang, 
vi har til familierne på hovedet, sådan at 
politik, tiltag og service har til formål at hjælpe 
familien med at få mere tid og nærvær. 
Familierne skal have hjælp til at skabe det liv, 
de ønsker for netop deres familie. 
Det betyder, at det offentlige – i stedet for at 
betragte børn som et ”pasningsproblem” og 
ældre som en ”omsorgsbyrde”, skal arbejde 
på en måde, der giver mere tid og nærvær i 
familien. Børn har brug for deres forældre. 
Forældre har behov for rettigheder, så de selv 
kan bestemme over deres tid og ressourcer. 
Generationerne har behov for muligheden fir 
at kunne være der for hinanden.  
Det er sådan, vi ønsker at arbejde, og det er 
sådan, vi mener, at danske familier kan få 
mere frihed til nærvær. 
 
 
 
 
 
Konkret foreslår Liberal Alliance: 
1. Ret til omsorg for det lille barn 
2. Mere tid til at være familie 
3. Bedre mulighed for at være sammen 
– mellem generationer 
4. Giv familien bedre rettigheder over 
egne ressourcer 
5. Giv familierne ret til at vælge frit
1. Ret til omsorg for det lille barn 
Den første tid som forældre er en helt særlig 
og vigtig periode i livet. I dag er en stor del af 
barslen øremærket til henholdsvis mor og far. 
Det kan gøre det vanskeligt for familierne at 
tilrettelægge barslen sådan, som det er bedst 
for netop dem. Familier er forskellige, og 
derfor er den samme løsning heller ikke den 
rigtige for alle. Hvis man betragter 
barselsordningen fra barnets perspektiv, 
handler det om, at der skal være tid til 
omsorg fra de mennesker, der holder 
allermest af det i hele verden.  
Liberal Alliance mener, at barslen bør følge 
barnet, og forældrene skal kunne planlægge 
barslen, som de finder det bedst. Barslen bør 
i udgangspunktet være fordelt ligeligt mellem 
barnets forældre, der herefter frit kan 
overføre den barsel de ønsker til hinanden. 
At give familierne ret til selv at fordele barslen 
vil betyde, at der skal tages et opgør med 
EU’s orlovsdirektiv. Det kan blive en svær, 
men ikke desto mindre vigtig kamp. Liberal 
Alliance anser orlovsdirektivet for at være i 
strid med EU’s nærhedsprincip, da barsel er 
og bør være et nationalt anliggende.  
Ikke alle forældre har mulighed for at bruge 
hele deres barsel. I dag er børn således i 
gennemsnit ca. 10 måneder1, når de starter i 
daginstitution. Liberal Alliance foreslår, at alle 
familier skal have mulighed for at overdrage 
de sidste to måneders barsel til nære 
familiemedlemmer – f.eks. bedsteforældre. 
Det giver familier mulighed for at forlænge 
den trygge tid i familien, før barnet sendes i 
institution.   
2. Mere tid til at være familie 
I stedet for at gøre børnepasning til et 
praktisk problem, der skal løses, så mor og 
far kan komme på arbejde og betale (mere i) 
skat, ønsker vi at indrette pasning på en 
måde, der giver de bedste muligheder for tid 
sammen med familien og fleksibilitet for 
børnefamilierne.   
                                                            
1 www.lex.dk/vuggestue  
Liberal Alliance mener, at tilskud til 
hjemmepasning bør være muligt i alle landets 
kommuner for børn i daginstitution.  
For at sikre en tidssvarende og fleksibel 
ordning, der giver familierne størst mulig 
frihed til at indrette sig, bør det også være 
muligt for forældre, der hjemmepasser at 
arbejde deltid ved at kombinere 
hjemmepasning med deltidspasning i 
daginstitutionerne.  
Liberal Alliance mener, at alle familier skal 
have ret til deltidspasning. Det betyder, at 
ordninger med såkaldt ”modul-pasning” skal 
udbredes til alle kommuner, sådan at familier 
kan vælge at få deres barn passet i det 
tidsrum, de har behov for, og kun betale for 
den tid, hvor barnet bliver passet. 
3. Bedre mulighed for at være 
sammen – mellem generationer   
Småbørnsforældre er ofte pressede, mens 
den ældre generation har tid og overskud til 
at være mere sammen med de mindste. 
Derfor kan det for mange give mening at lade 
de ældre passe på de mindste.  
Liberal Alliance mener, at det bør være muligt 
for forældre, der vælger hjemmepasning, at 
give retten til pasning videre til et 
nærtstående familiemedlem – f.eks. 
bedsteforældre.  
Når den ældre generation bliver gamle, får de 
ofte selv brug for hjælp og omsorg. Liberal 
Alliance mener, at der skal gives bedre 
mulighed for, at dele af eller hele denne 
omsorg, kan lægges i familien. Derfor mener 
vi, at ældre borgere skal have ret til at 
omlægge hjemmehjælp til fradrag, der giver 
flere muligheder og det skal gøres mindre 
bureaukratisk at blive personligt udpeget 
hjælper for pårørende.  
Ældre borgere, der ikke længere selv kan 
varetage praktiske opgaver i hjemmet, skal 
behandles med mest mulig respekt, og selv 
kunne få ansvar for at vælge præcis den 
hjælp, de ønsker i deres hjem. Ældre 
borgere, der er visiteret til praktisk hjælp til 
f.eks. rengøring, tøjvask og indkøb, skal 
kunne konvertere kommunens tilbud til et
fradrag, som de selv kan vælge, hvordan de 
vil benytte – og hvem, der skal hjælpe dem. 
Liberal Alliance ønsker, at det skal gøres 
lettere at blive godkendt til at passe egne 
familiemedlemmer, ligesom det skal være 
muligt kun at overtage dele af plejen fra det 
offentlige.   
4. Giv familierne bedre 
rettigheder over egne ressourcer  
Ægtefæller og samlevende forældre har en 
økonomi, der er tæt forbundet. Som familie 
bør man derfor ses som én enhed i forhold til 
skattebetaling.  
I dag diskriminerer skattesystemet forældre 
og ægtepar med uens indkomster. Par, hvor 
den ene tjener mere end den anden, 
beskattes nemlig hårdere end par, der tjener 
nogenlunde det samme – også selvom 
familierne samlet set har samme indkomst. 
Det påvirker familiens økonomiske mulighed 
for, at den ene i en periode kan arbejde deltid 
eller gå længere hjemme med børnene.  
Muligheden for at sambeskatte ægtefæller vil 
på den måde rette op på den skattemæssige 
forskelsbehandling, så ægtepar i forskellige 
familieformer behandles lige. Ligeledes kan 
sambeskatning give mulighed for at benytte 
hinandens fradrag, såsom 
beskæftigelsesfradraget, hvilket hjælper 
familier, hvor den ene part i en periode står 
uden arbejde.  
5. Giv familierne ret til at vælge 
frit 
Mange borgere oplever i dag alt for mange 
benspænd i forhold til at vælge det, der er 
bedst for netop deres familie. Kommuner 
fristes til at indrette deres tilbud, sådan at det 
offentlige vokser – og private alternativer 
mindskes eller forsvinder. Nogle kommuner 
indlægger desuden ”benspænd”, der 
forhindrer et frit valg – som eksempelvis 
kreative skoledistrikter, der begrænser 
borgernes ret til at vælge. Det betyder, at 
familier i nogle kommuner ikke har frit valg, 
når det kommer til daginstitutioner, skoler og 
ældrepleje. Det mener vi ikke er i orden.  
Liberal Alliance mener, at familier skal gives 
fuldt overblik og gennemsigtighed ift. de 
tilbud, der findes i kommunen. Kommuner må 
ikke lægge hindringer i vejen for selvejende 
og/eller private institutioner og tilbud til 
borgerne. Kommuner skal tilbyde samme 
service og rådgivning til institutioner, skoler 
og plejehjem, uanset om de er offentlige eller 
private. Kommuner skal ligeledes sikre, at 
familier reelt har flere valgmuligheder.  
Liberal Alliance mener, at alle borgere i 
Danmark skal have: 
- Frit valg af daginstitution og/eller 
pasningsordning  
- Frit skolevalg 
- Frit valg mellem plejehjem – og 
valgfrihed mellem offentlig og privat 
omsorg


---

# [PDF] Udlaendinge-og-integrationsudspil-2025.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/04/Udlaendinge-og-integrationsudspil-2025.pdf

Udlændinge- og integrationsudspil 2025 
Fra erkendelse til 
handling
Danmark har over de 
seneste 40 år 
gennemgået den største 
befolkningsmæssige 
forandring nogensinde. 
I 1983 var der knap 60.000 personer med 
ikke-vestlig baggrund i Danmark; i 2024 
er der ti gange så mange. En del af 
denne udvikling skyldes en generelt 
uproblematisk indvandring af eksempelvis 
højtuddannet arbejdskraft fra både EU og 
resten af verden, som både økonomisk 
og socialt har været en succes og et 
nødvendigt bidrag til det danske 
arbejdsmarked og landets velstand.  
Men langt hovedparten af indvandringen 
er sket via et asylsystem, der oprindeligt 
var tiltænkt midlertidig beskyttelse af 
mennesker i umiddelbar fare. I dag 
bruges systemet reelt til permanent 
migration, hvor flygtninge med 
tilstrækkelige ressourcer og penge rejser 
gennem et stort antal sikre lande for at 
opnå en bedre fremtid i Vesteuropa. 
Det er hverken meningsfuldt eller 
retfærdigt. Ikke alene bruger Danmark og 
en lang række vesteuropæiske lande 
enorme summer på at hjælpe et lille antal 
af de relativt mest ressourcestærke 
flygtninge, mens de svagere efterlades i 
nærområderne. 
Denne indvandring har også haft 
voldsomt negative konsekvenser for 
Danmark og de fleste andre 
vesteuropæiske lande, både i forhold til 
blandt andet terrorrisiko, sociale 
spændinger, økonomiske udfordringer, 
kriminalitet og religiøse særkrav.  
Også kulturelt har indvandringen haft 
store konsekvenser. Vores samfund 
fungerer ikke kun på baggrund af 
lovgivning. Den måde vi møder hinanden 
på i hverdagen, i foreninger, i familien, på 
arbejdspladsen er i høj grad bestemt af 
kultur og normer. Hvis vi f.eks. arbejder 
sammen med en kollega, der ikke er enig 
i klassiske nordiske normer for ligestilling, 
kan det hurtigt føre til konflikter og 
sammenstød, hvis kollegaen ikke vil 
trykke kvindelige kolleger i hånden eller 
ikke udviser samme respekt for kvindelige 
chefer som for de mandlige.  
Hvis andelen af befolkningen i en bestemt 
bydel eller på en skole forrykkes i en 
grad, så en stor andel – eller måske 
flertallet – af borgere ikke anerkender 
danske normer for ligestilling, 
anerkendelse af homoseksuelle, respekt 
for ytringsfrihed, anerkendelse af 
myndighedernes ret til at agere mv., kan 
det få alvorlige følger for disse 
fællesskaber, og det kan forringe 
rettigheder for borgerne, give utryghed og 
øge konfliktniveauet. 
Et stort antal mennesker, som ikke kan 
tilslutte sig de liberale og demokratiske 
værdier, som det danske samfund er 
baseret på, er et problem. Selvom mange 
ikke-vestlige indvandrere bidrager 
positivt, både økonomisk og kulturelt, så 
abonnerer en stor gruppe åbenlyst på 
værdier og normer, der står i direkte 
modstrid med det samfund, som Liberal 
Alliance ønsker og arbejder for. 
Liberal Alliance mener ikke, at alle 
kulturer er lige gode, og indflydelse fra 
kulturer, der står i modsætning til de 
værdier og grundlæggende 
frihedsrettigheder, som det danske
samfund bygger på, bør modarbejdes. 
Frie og liberale samfund opstår ikke af sig 
selv. De skal forsvares for at bevares.  
Derfor må en liberal stat nødvendigvis 
beskytte det fællesskab, der er opbygget 
gennem mange generationer, ved aktivt 
at sortere i, hvem og hvor mange 
tilflyttere med markant andre 
normsystemer, vi ønsker at byde 
velkommen til landet. 
Derfor vil Liberal Alliance: 
1. Indføre et asylstop 
2. Ophæve EMRK’s særstatus 
3. Sænke beløbsgrænsen ansvarligt 
4. Styrke integrationen 
5. Opruste den liberale værdikamp 
6. Have bederum væk fra offentlige 
folkeskoler og ungdomsuddannelser 
7. Fjerne begrænsninger i 
ytringsfriheden  
8. Sætte hårdere ind mod 
børnemishandling 
9. Styrket fokus på børn af efterkommere 
10. Intet statsborgerskab til borgere med 
antidemokratiske værdier 
1. Indføre et asylstop 
Den hidtil førte indvandrings- og 
asylpolitik er uholdbar, destruktiv samt 
uretfærdig, og den har åbenlyst medført 
en forøget terrorrisiko, social ustabilitet og 
en markant overrepræsentation af grov 
og banderelateret kriminalitet begået af 
personer, der er kommet direkte eller 
indirekte via asylsystemet. 
Derfor ønsker Liberal Alliance at stoppe 
spontanasyl med henvisning til statens og 
borgernes sikkerhed. 
Endvidere vil Liberal Alliance arbejde for 
en fundamental reform af asylsystemet i 
sin nuværende form, ved at opfordre 
regeringen til at igangsætte sit lovede og 
længe ventede arbejde for en 
konventionsreform.  
2. Ophæve EMRK’s 
særstatus 
Gennem den såkaldte inkorporeringslov 
valgte et flertal i 1992 at indarbejde Den 
Europæiske 
Menneskerettighedskonvention (EMRK) i 
dansk lovgivning. Denne inkorporering er 
et særtilfælde, da Danmark har tilsluttet 
sig et utal af konventioner, som ikke er 
blevet gjort til en del af dansk lov. 
Liberal Alliance mener, at det danske 
Folketing fint er i stand til at varetage 
danskernes menneskerettigheder, uden 
at EMRK gives juridisk særstatus, hvilket 
Danmark heller ikke er forpligtet til, og 
som heller ikke er tilfældet i en lang 
række andre EU-lande.  
Derfor vil Liberal Alliance arbejde for, at 
inkorporeringsloven fra 1992 ophæves, 
og at EMRK igen bliver en konvention på 
linje med de fleste andre, som Danmark 
har tilsluttet sig. Dette vil sende et signal 
til domstolene om, at de ikke skal tage 
EMRK mere alvorligt end andre 
konventioner, som man ofte har en 
mindre nidkær tilgang til fortolkningen af.  
Dette vil gøre det markant nemmere at 
udvise dømte kriminelle udlændinge, fordi 
man kan se bort fra EMDs kendelser mod 
andre lande, og danske domstole ikke 
længere tvinges til at vægte domme fra 
Strasbourg højere end højesterets.
3. Sænke beløbsgrænsen 
ansvarligt  
Udlændinge har beriget Danmark på 
mange måder gennem historien, og 
Danmark skal byde både studerende og 
arbejdskraft fra udlandet velkommen. Det 
er imidlertid uomgængeligt, at 
erfaringerne med arbejdskraftindvandring 
fra en række lande er markant bedre end 
fra andre, både socialt, kulturelt og 
økonomisk. 
Derfor ønsker Liberal Alliance både at 
sænke beløbsgrænsen for udenlandsk 
arbejdskraft, hvilket skal sikre muligheden 
for at tiltrække kompetent arbejdskraft, 
men også at dette, via bilaterale 
samarbejdsaftaler, skal begrænses til en 
række lande, som Danmark historisk har 
haft gode erfaringer med 
arbejdskraftindvandring fra. 
Lande, som Danmark laver 
arbejdskraftsaftaler med, skal være villige 
til at tage deres statsborgere tilbage, hvis 
de udvises. Opholdstilladelsen skal for 
personer, som kommer til via disse 
aftaler, bortfalde, hvis de ikke længere er i 
beskæftigelse i Danmark. 
4. Styrke integrationen 
Liberal Alliance anerkender, at Danmark 
er forandret, og at en stor del af de 
indvandrere, der er kommet til landet, er 
og vil vedblive at være en del af landets 
fremtid. Den udvikling kan ikke gøres om. 
Men man kan og bør langt mere håndfast 
tilkendegive, at ret til ophold i Danmark 
indebærer en forventning om tilslutning til 
landets grundlæggende værdigrundlag. 
Derfor vil Liberal Alliance styrke 
integrationen ved at modarbejde religiøst 
betinget kønsopdeling i offentlige tilbud, 
arbejde for transparens ift. finansiering af 
moskeer og om nødvendigt lukke 
moskeer, der arbejder på et grundlag 
uforeneligt med dansk lovgivning.  
Liberal Alliance vil endvidere gøre 
anerkendelse som trossamfund, med de 
økonomisk gunstige vilkår, som dette 
indebærer, betinget af at man 
underskriver en tro- og loveerklæring om, 
at man som trossamfund anerkender 
dansk ægteskabslovgivning. Herunder, at 
man i Danmark har ret til skilsmisse – 
også selvom kun den ene part ønsker 
det. 
5. Opruste den liberale 
værdikamp 
Mange borgere oplever, at 
antidemokratiske normer og værdier 
vinder større indpas i en række 
samfundsinstitutioner i form af krav om 
religiøse særhensyn som eksempelvis 
kønsopdelte aktiviteter i kommunale 
bygninger, pres på ytringsfriheden i 
undervisningsinstitutioner i forhold til 
seksualundervisning, undervisning i 
Holocaust og andet.  
Liberal Alliance accepterer ikke religiøs 
eller social kontrol, modarbejder ethvert 
krav om særbehandling, kønsopdeling, 
censur og lignende, og vi støtter borgere, 
der er udsat for dette, uanset etnisk og 
religiøs baggrund. 
Derfor vil Liberal Alliance opruste den 
liberale værdikamp og arbejde for, at 
offentligt finansierede institutioner 
afspejler et grundlæggende liberalt, 
demokratisk, individorienteret, ligestillet
og meritokratisk samfund. Liberal Alliance 
vil også arbejde for, at 
uddannelsesinstitutioner pålægges at 
bekæmpe æresrelateret vold og social 
kontrol samt aktivt modarbejde de 
strukturer, der understøtter udøvelsen 
heraf.  
Endvidere vil Liberal Alliance arbejde for, 
at der oprettes to taskforces under 
Undervisningsministeriet, som skal 
undervise i emner, der har vist sig særligt 
problematiske i forhold til 
indvandrermiljøer. Den ene taskforce skal 
undervise i antisemitisme og Holocaust, 
æresrelateret vold, social kontrol samt 
grundlæggende frihedsrettigheder – både 
på ungdomsuddannelserne og i 
folkeskolens ældste klasser – mens den 
anden skal undervise i Muhammedkrisen 
i folkeskolen. 
 
6. Bederum skal væk fra 
offentlige folkeskoler og 
ungdomsuddannelser 
Formålet med offentlige uddannelser er at 
bedrive forskning samt levere 
undervisning og uddannelse – ikke at 
finansiere hverken studerendes eller 
underviseres religionsudøvelse.  
Dertil kommer, at bederum ifølge både 
eksperter og rektorer i flere tilfælde 
bruges til at udøve social kontrol i 
muslimske miljøer, og at de også ofte er 
kønsopdelte, hvilket fremmer et syn på 
mænd og kvinder, som strider imod den 
danske tradition for ligestilling og 
                                                           
1 Fire nye tiltag skal beskytte børn fra 
indvandrerfamilier imod vold og negativ social kontrol 
kønsforståelse.  
Derfor mener Liberal Alliance, at der bør 
indføres et forbud mod religiøse bederum 
på folkeskoler og 
ungdomsuddannelsesinstitutioner, hvor 
børn let kan blive påvirket i en negativ 
retning. 
7. Fjerne begrænsninger i 
ytringsfriheden  
Hvis man belønner religiøse 
fundamentalisters ønske om at 
indskrænke borgeres frihedsrettigheder 
gennem trusler om terror, boykot og vold, 
vil danske borgere ikke alene blive 
mindre frie, man vil med usvigelig 
sikkerhed også få flere trusler og flere 
krav om hensyntagen til 
fundamentalistiske særkrav, da man altid 
får mere af det, man belønner. 
Derfor vil Liberal Alliance afskaffe den 
koranlov, der indskrænker danske 
kunstnere og borgeres ytringsfrihed, og 
som regeringen indførte efter pres fra 
islamistiske diktaturer og 
terrorbevægelser. 
8. Sætte hårdere ind mod 
børnemishandling 
Børn med forældre, der har enten 
indvandrer- eller efterkommerbaggrund, 
er markant mere1 udsat for hårdhændet 
opdragelse eller vold såsom dask, rusk, 
smæk eller slag, og undersøgelser viser, 
at det kræver markant flere2 
indberetninger om vanrøgt af børn i 
indvandrerfamilier, inden myndigheder 
2 Der skal 34 underretninger til, før ét barn med 
mellemøstlig baggrund bliver anbragt: »Det her er 
alvorligt«
griber ind. 
Derfor vil Liberal Alliance markant hæve 
straffene for vold begået af forældre, 
fjerne den voldelige forælders mulighed 
for at opholde sig i hjemmet gennem 
opholdsforbud og tilhold, samt arbejde for 
at indberetninger af vanrøgt begået i 
minoritetsmiljøer bliver taget lige så 
alvorligt som i forhold til etnisk danske 
børn. 
9. Styrket fokus på børn af 
efterkommere 
Hvis integrationsproblemer skal løses, 
skal vi have data, der beskriver deres 
omfang, for problemer, der ikke er 
erkendt eller beskrevet, kan ikke løses. 
Men i forhold til gruppen af børn af 
efterkommere – også kaldet 
tredjegenerationsindvandrere – mangler 
Danmark aktuelt tilstrækkelig viden om, 
hvordan denne gruppe klarer sig. 
Det er et problem, da gruppen er vokset 
fra ca. 14.000 til 34.000 på blot et årti og 
vil udgøre en voksende andel af personer 
med indvandrerbaggrund i årene 
fremover. Foreløbige og begrænsede 
undersøgelser af gruppen tyder på, at 
den på en række parametre – ikke mindst 
inden for uddannelsesområdet – stadig 
klarer sig markant dårligere end den 
oprindelige befolkning, og at 
fremskridtene i forhold til 
efterkommergenerationen er 
begrænsede. 
Derfor vil Liberal Alliance arbejde for, at 
børn af efterkommere fremover opgøres 
som en særskilt kategori i Danmarks 
                                                           
3 Indfødsretsudspil 2024  
Statistiks analyser, i lighed med 
indvandrere og efterkommere.  
10. Intet statsborgerskab til 
personer med 
antidemokratiske værdier 
Borgere, der søger om statsborgerskab, 
underkastes en profilering, der – med 
friskoleloven som inspiration – analyserer 
deres adfærd ift. nogle definerede krav og 
forventninger. Disse forventninger 
beskrives af en dertil nedsat 
ekspertgruppe med udgangspunkt i 
Grundloven, gældende dansk lov og 
international lov3.  
Hvis en borger f.eks. gentagne gange har 
hyldet terrorhandlinger, truet andre 
borgere ifm. frafald af en religion, ageret 
fjendtligt eller truende overfor 
homoseksuelle, vil det trække ned i 
vurderingen. Det samme gælder, hvis 
borgeren har ageret som informant 
overfor myndigheder i lande, Danmark 
ikke samarbejder med. Disse forhold 
indgår i vurderingen af, om der er grund 
til at tro, at de vil overholde gældende ret 
og respektere ånden i Grundloven.  
Profileringen indsendes til 
Indfødsretsudvalget, der træffer 
beslutning om, hvorvidt borgeren skal 
indstilles til at modtage statsborgerskab 
ved lov. Profileringen kan udarbejdes på 
forskellige måder. Disse fastlægges af det 
dertil nedsatte ekspertudvalg, men der 
kan være tale om f.eks. en risikovurdering 
angivet i procenter med dertil hørende 
bemærkninger eller lignende.


---

# Dansk public service har brug for en frisk start - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/dansk-public-service-har-brug-for-en-frisk-start

Dansk public service har brug for en frisk start
Katrine Daugaard
19. februar 2025
Groft vildledende.
Sådan betegner tidligere økonomisk overvismand DR’s dokumentar ”Grønlands hvide guld” om udvindingen af kryolit i Grønland, som efter kun få dage er blevet pillet så meget fra hinanden af en række enige topøkonomer, at det må undre de fleste, at DR har valgt at bringe den.
Det er utroligt, at Danmarks Radio midt i en grønlandsk valgkamp og en skæbnestund for et skrøbeligt rigsfællesskab kan udkomme med et angiveligt journalistisk produkt, som ifølge økonomiske eksperter er groft vildledende og tenderer til misinformation.
Men skal vi tro en af de utallige DR-mellemledere, som har fået den utaknemmelige opgave at forsvare dokumentaren, så er den imidlertid faktuelt set korrekt. Den skal blot anskue spørgsmålet om økonomien på en »lidt mere kompleks måde«. Og det er præcis der, hvor dokumentarfilmen knækker.
Journalisterne bag dokumentaren har nemlig været i dialog med adskillige anerkendte og fremtrædende danske økonomer, som alle har advaret mod dokumentarens centrale påstand om, at man på en måde kan betragte en omsætning på angiveligt 400 mia. kr. over en 100-årig periode som en form for fortjeneste for Danmark.
Men de blev vraget til fordel for en indisk marxistisk økonom med speciale i ”postkolonialisme”, Arindam Banerjee, der vel efterhånden er den eneste af dokumentarens eksperter, der vil stå på mål for dokumentarens budskab.
Og pudsigt nok er denne ekspert af præcis samme ”postkoloniale” og venstreorienterede skole som den hovedperson, DR har valgt til dokumentaren, og som også grædende i dokumentarens højdepunkt accepterer den forfejlede måde at regne på som den pureste sandhed.
”Grønlands hvide guld” er blot det seneste – men alvorligste – eksempel på indhold fra DR Dokumentar, der har vist sig at være groft politiserende og fyldt med grelle fejl. God, saglig journalistisk har ikke behov for at fordreje, underdrive eller overdrive.
Som public service-institution er det DR’s opgave at sikre alsidig og politisk uafhængig folkeoplysning til borgerne, og vi betaler årligt 4 mia. skattekroner for det.
Desværre tyder en del på, at det primært er venstrefløjen, som får noget for pengene. Når man tænker på, hvor travlt DR har haft med at advare mod fake news og misinformation, som vi frygter skulle komme fra Rusland og andre fjendtlige aktører, er det så meget desto mere kritisk, at de nu selv er afsender på samme type indhold.
Og mens både dokumentaren og DR’s efterfølgende svar på kritikken har skabt rystelser i det politiske Danmark, må man konstatere, at DR Byen er bygget til at modstå jordskælv.
For det lader ikke til, at kritikken af de mange fejl og fordrejninger har rokket ved selverkendelsen i ledelseslagene. Det ville ellers være klædeligt med en anelse selvransagelse og en vilje til at placere ansvaret. Begge dele udebliver.
Ifølge DR er det primært alle andre, der har misforstået deres dokumentar, og har de endelig en smule ansvar, så er det kun for ikke at kommunikere tydeligt nok.
I en situation, hvor det er åbenlyst for stort set alle andre, at DR med åbne øjne har bedrevet politisk manipulation forklædt som journalistik, er den mangel på ansvarlighed og selverkendelse mildest talt tragikomisk.
Det er derfor på tide, at vi fra politisk hold erkender, at DR ikke lever op til sit formål som folkeoplysende institution. Derfor er der behov for en nytænkning af, hvordan vi organiserer public service-virksomhed i Danmark, så det reelt er i offentlighedens interesse. En frisk start for DR.
Dokumentaren kunne have været en spændende og velkommen belysning af relationen mellem Grønland og Danmark. Desværre er det vigtigste og mest sandfærdige, dokumentaren kan lære os, at DR har droppet sit folkeoplysende virke til fordel for politisk aktivisme.
Mens både dokumentaren og DR’s efterfølgende svar på kritikken har skabt rystelser i det politiske Danmark, må man konstatere, at DR Byen er bygget til at modstå jordskælv.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d.19. februar 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# [PDF] ATP-udspil.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/02/ATP-udspil.pdf

ATP’s monopol skal brydes – 
danskerne skal have frit valg 
Liberal Alliance foreslår at bryde ATP’s 
monopol. Monopolet har medført en 
udpræget grad af prestigeprojekter, 
pseudoarbejde og mangel på 
professionalisme i investeringerne af 
danskernes penge. 
Alle skal have muligheden for frit at vælge 
pensionsinstitut for de penge, som nu bliver 
bundet i ATP, og for nuværende kunder i ATP 
skal det være muligt at flytte eksisterende 
midler til andre pensionsinstitutter.  
Det vil skabe en sundere konkurrence på 
markedet og frit valg af pensionsinstitut til 
danskerne.  
Alle arbejdende danskere vil fortsat modtage 
pensionsbidrag fra deres arbejdsgiver og 
skulle betale til egen pension. Tilsvarende vil 
modtagere af overførselsindkomster i den 
arbejdsdygtige alder skulle betale en del af 
deres ydelse og få dækket et bidrag fra det 
offentlige.  
På den måde sikres det, at alle danskere 
fortsat sparer op til en del af egen pension, 
men ATP’s nuværende monopol bliver 
nedbrudt, og pensionsmarkedet bliver fuldt 
konkurrenceudsat.  
Hvad er problemet? 
Eftersom ATP’s 5,6 mio. kunder er tvunget til 
at være medlem af ordningen, er der ingen 
direkte respons fra dem på selskabets 
dispositioner og investeringsstrategi. 
Dette fravær af konkurrence skaber en usund 
incitamentsstruktur, da borgerne ikke har 
muligheden for at stemme med fødderne ved 
at fravælge ordningen og tilvælge andre 
udbydere til at forvalte deres pension.  
Med en obligatorisk pensionsopsparing 
gennem ATP formår ATP ikke at 
imødekomme den enkelte danskers 
individuelle behov, risikoprofil, tidshorisont og 
præferencer i almindelighed – og dermed 
muligheden for en pensionsopsparing, der 
passer til deres personlige behov.  
ATP skal fritages fra politiske 
bindinger i investerings-setup’et 
Liberal Alliance foreslår, at de politiske 
kriterier for ATP’s investerings-setup ændres i 
forbindelse med privatiseringen, således at 
ATP kan investere og sikre afkast til kunderne 
på lige vilkår med andre pensionsinstitutter.  
Hvad er problemet? 
ATP blev sat i verden for at sikre en 
garanteret og forudsigelig livslang pension til 
danskerne. Derfor opererer ATP under nogle 
særlige politisk fastsatte kriterier, der i dag er 
utidssvarende.  
ATP er nemlig indrettet, så 80 %. af kapitalen 
bliver allokeret til lavrisikable investeringer 
(60 % ”rentebidrag” og 20 % 
”markedsbidrag”), hvilket man forsøger at 
gøre op for ved at tage ekstreme risici for de 
resterende 20 %. af kapitalen, som er det 
såkaldte ”bonusbidrag”.  
Det er disse 20 %. af den samlede kapital, 
der fører til store udsving i afkast fra år til år. 
Mens ATP f.eks. præsterede førnævnte 
afkast på -40,9 %. i år 2022, lød 
investeringsporteføljens afkast for 2019 
omvendt på 44,2 %. 
ATP’s afkast i investeringsporteføljen, 
2014-2023
I en rapport1 fra 2023 konkluderer Jesper 
Rangvid og Henrik Ramlau-Hansen, der er 
hhv. professor og lektor på CBS følgende:  
a) at ATP’s 80/20 set-up bør ændres 
b) at ATP’s afkast de seneste ti år svarer 
til en simpel, passiv global 
aktieinvestering – men at afkastet er 
blevet realiseret med en væsentligt 
højere risiko, og 
c) at dette afkast ikke vil kunne 
realværdisikre pensionerne ift. 
inflationen. 
Baggrund 
I 2022 trak det overskrifter, da danskernes 
fælles, tvungne pensionsopsparing tabte 64,5 
mia. kr.  
ATP havde nemlig formået at præstere et 
afkast på -40,9 procent i sin 
investeringsportefølje, som er den del af den 
samlede portefølje, hvor institutionen løber 
store risici med fx gearede investeringer.2  
ATP forvalter ca. 700 mia. kr. for omtrent 5,6 
mio. danskere. I lyset af at danskerne er 
tvunget til at betale til ATP, bør både 
beløbenes størrelsesorden og 
investeringernes volatilitet give anledning til 
at vurdere, om ATP kan indrettes bedre end i 
dag. 
Hvilken forskel gør ATP for den enkelte 
dansker? 
ATP kom til verden i 1964 og var oprindeligt 
et supplement til folkepensionen. Men i dag 
bliver den politiske målsætning om, at 
danskerne skal spare op til 
pensionstilværelsen, for de fleste borgere 
varetaget af en kombination af 
arbejdsmarkedspensionerne og private 
pensionsordninger.  
Omtrent tre fjerdedele af de beskæftigede 
danskere sparer i dag så meget op til 
pension, at de har udsigt til en dækning som 
 
1 henrik_ramlau-
hansen_et_al_atp_publishersversion.pdf 
2 https://www.berlingske.dk/virksomheder/de-havde-
haabet-de-kunne-raabe-politikerne-op-men-efter-
flere-aars  
pensionister, der svarer til mere end 50 %. af 
deres erhvervsaktive bruttoindkomst. 
Ydermere har mange pensionister også en 
betydelig friværdi samt anden fri opsparing.3 
For mange danskere udgør ATP-opsparingen 
derfor en meget lille del af pensionen i dag.  
Men hvad med de danskere, som ikke selv 
har sparet op og derfor kun har ydelser fra 
det offentlige, når de går på pension? I dag er 
der ca. 1.330.000 danskere på pension 
(hvoraf omtrent 250.000 er 
førtidspensionister). Man vurderer, at ca. 
400.000 af disse ikke har andet end 
folkepensionen.4 Én enlig folkepensionist vil i 
gennemsnit få 13.198 kr. fra det offentlige om 
måneden. Heraf vil knap 1.383 kr. være fra 
ATP .  
Er det ikke mere liberalt at afskaffe den 
tvungne pensionsindbetaling? 
Ifølge Grundloven er vi forpligtede til at 
forsørge borgere i Danmark, der ikke kan 
forsørge sig selv. Der er således overordnet 
to mulige ’borgerlige’ finansieringsprincipper 
for danske borgeres pensionstilværelse: 
1. At pension fuldstændigt er et 
personligt ansvar, at alle borgere 
selv har det fulde ansvar for at 
spare op til egen alderdom – og at der 
vedtages et mindstebeløb, som den 
enkelte borger skal afsætte af sin løn 
gennem et arbejdsliv, for at dække 
mindste eksistensgrundlag uden at 
ligge andre til last.  
 
2.  At pension som udgangspunkt er et 
personligt ansvar, at borgere som 
udgangspunkt ansvaret for at spare 
op til egen alderdom – og at andre 
danske borgere betaler for at dække 
mindste eksistensgrundlag i 
alderdommen for de borgere, der ikke 
selv har påtaget sig ansvaret og 
sparet op.  
3 https://cepos.dk/artikler/sadan-kan-atp-reformeres-
med-syv-konkrete-tiltag/  
4 https://www.berlingske.dk/virksomheder/de-havde-
haabet-de-kunne-raabe-politikerne-op-men-efter-
flere-aars
Hvis vi ønsker et samfund, hvor vi ligger 
hinanden mindst muligt til last, og hvor vi ikke 
efterlader en unødvendig regning i 
børneværelset, vil et fuldt personligt ansvar 
for egen pensionstilværelse være at 
foretrække. Derfor anbefaler Liberal Alliance, 
at vi fastholder en obligatorisk 
minimumsopsparing, men at danskerne har 
muligheden for frit at vælge pensionsinstitut 
under de vilkår, der er beskrevet i udspillet. 
Hvad med alle de administrative 
funktioner, ATP også varetager i dag?  
Oprindeligt var formålet med ATP, at de blot 
skulle forvalte en del af danskernes 
pensionsopsparing, der kunne fungere som 
et tillæg til folkepensionen. Men i dag 
varetager ATP også en lang række opgaver 
af administrativ karakter for staten, 
kommunerne og arbejdsmarkedets parter.  
To ud af tre af de velfærdskroner såsom 
feriepenge, folkepension eller boligstøtte, der 
går fra det offentlige og ud til danskerne, 
bliver udbetalt af ATP .5 Med nærværende 
forslag vil nogen måske være kritiske overfor, 
hvilke andre konsekvenser – udover 
spørgsmålet om pensionstillæg – det vil få for 
samfundet. Men der er intet i vejen for, at de 
dele af ATP-koncernen (såsom Udbetaling 
Danmark), som varetager førnævnte 
administrative funktion, blot bliver 
selvstændige enheder uden for ATP. Dét, at 
ATP-koncernen tilfældigvis også står for at 
udbetale offentlige ydelser, er ikke et 
argument for, at danskerne også skal have en 
tvungen pensionsopsparing hos ATP.  
 
 
 
 
5 https://www.atp.dk/vores-opgaver/administration-
af-velfaerdsydelser/udbetaling-danmark


---

# [PDF] Indfoedsretsudspil-2024.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/11/Indfoedsretsudspil-2024.pdf

Indfødsretsudspil 2024 
Frie og  
forpligtede
Liberal Alliance ønsker 
ikke at fremelske et 
internt fjendskab i den 
danske befolkning. 
Derfor må vi have bedre sikkerhed for, at nye 
statsborgere har en intention om at overholde 
gældende ret og respektere ånden i 
Grundloven. Et liberalt demokrati består kun, 
hvis borgerne vil det, og derfor skal vi 
naturligvis ikke tildele de mange rettigheder, 
der følger med et statsborgerskab, til 
personer, der ikke kan betrygge os i, hvad der 
naturligt følger med af krav til sådanne 
rettigheder. At modtage statsborgerskab er 
ifølge Grundloven et privilegie, der besluttes 
af et flertal i Folketinget. Der er derfor behov 
for, at vi præciserer, hvilke betingelser der 
skal knytte sig til dette privilegie med 
udgangspunkt i Grundlovens ånd. 
Liberal Alliance ønsker at stramme kravene til 
statsborgerskab, fordi vi mener, der knytter 
sig en række krav og forventninger til det 
privilegium, det er at blive borger i et liberalt 
demokrati. Vi vil gerne have en større 
sikkerhed for, at nye statsborgere har 
forstået, hvad det kræver af dem at være en 
demokratisk medborger, end det er tilfældet i 
dag. 
Det liberale demokrati består kun, hvis 
borgerne vil det. I den verden, vi lever i, kan 
vi ikke tillade os at være naive. Nye 
statsborgere er velkomne, men kun hvis de 
rent faktisk også har forstået, at et 
statsborgerskab er et særligt privilegium, der 
kun tildeles borgere, der kan betrygge os i, at 
de har forstået, hvad demokratiet kræver af 
os som borgere. 
 
 
Derfor vil vi: 
1. Intet statsborgerskab til personer med 
antidemokratiske værdier  
2. Skærpe krav for bipersoner 
3. Skærpe krav til danskkundskaber  
4. Skærpe krav til nordiske statsborgere  
5. Udfordre internationale konventioner 
6. Skærpelse af opholdskravet 
7. Øget administrationsgebyr 
8. Krav om ansøgning før dispensation 
1. Intet statsborgerskab til 
personer med antidemokratiske 
værdier 
Borgere, der søger om statsborgerskab, 
underkastes en profilering, der – med 
friskoleloven som inspiration – analyserer 
deres adfærd ift. nogle definerede krav og 
forventninger. Disse forventninger beskrives 
af en dertil nedsat ekspertgruppe med 
udgangspunkt i Grundloven, gældende dansk 
lov og international lov. Hvis en borger f.eks. 
ad flere omgange har hyldet terrorhandlinger, 
truet andre borgere ifm. frafald af en religion, 
ageret fjendtligt eller truende overfor 
homoseksuelle eller har ageret informanter 
overfor myndigheder i lande, Danmark ikke 
samarbejder med, vil dette tælle ned i 
vurderingen af, hvorvidt der er grund til at tro, 
at de vil overholde gældende ret og 
respektere ånden i Grundloven. Profileringen 
indsendes til Indfødsretsudvalget, der træffer 
beslutning om, hvorvidt borgeren skal 
indstilles til at modtage statsborgerskab ved 
lov. Profileringen kan udarbejdes på 
forskellige måder. Disse fastlægges af det 
dertil nedsatte ekspertudvalg, men der kan 
være tale om f.eks. en risikovurdering angivet 
i procenter med dertil hørende bemærkninger 
eller lignende.
2. Skærpe krav for bipersoner 
Vi når nok aldrig til et punkt, hvor vi kan sikre 
os, at vi ikke giver statsborgerskab til 
udlændinge, der senere begår kriminalitet, 
men vi kan mindske risikoen betragteligt. Vi 
ser rigtigt mange tilfælde, hvor udlændinge 
har opnået statsborgerskab som biperson til 
deres forældre, inden de fyldte 18 år, og 
senere er blevet dømt for kriminalitet. 
I dag skal børn nemlig ikke selv ansøge om 
statsborgerskab, men får det fordi deres 
forældre får statsborgerskab. 
For at minimere disse tilfælde foreslår vi, at 
børn også skal indgive en ansøgning om 
statsborgerskab, selvom de er biperson til 
deres forældre. 
Det er klart, at det for små børn ikke giver 
mening, at de skal indsende en ansøgning. 
Men vi foreslår, at reglerne følger den 
kriminelle lavalder, så børn mellem 15-18 år 
som biperson til en forælder selvstændigt 
skal ansøge, opfylde kravet om 
danskkundskaber, bestå indfødsretsprøve, 
leve op til vandelskravet og opholdskravet. 
3. Skærpe krav til 
danskkundskaber 
Vi skal sikre, at alle der tildeles et dansk 
statsborgerskab også kan tale det danske 
sprog. Det oplever vi desværre fortsat ikke er 
tilfældet med de nuværende krav. Vi foreslår 
derfor at skærpe sprogkravet, så ansøgere 
fremover skal dokumentere studieprøven i 
dansk.  De ansøgere, der er omfattet af det 
lempelige sprogkrav, skal fremover 
dokumentere danskprøve 3. 
4. Skærpe krav til nordiske 
statsborgere 
Vi har desværre været vidne til en meget 
lempelig indfødsretspolitik i de andre nordiske 
lande – særligt i Sverige, som siden 2000 har 
givet statsborgerskab til 1,2 millioner 
udlændinge. Vi bliver derfor nødt til at 
stramme op, hvis vi fortsat vil sikre, at de, der 
tildeles et statsborgerskab, skal dele vores 
værdigrundlag. Vi forslår derfor, at svensk og 
norsktalende ansøgere med en bestået 
afgangseksamen ikke længere skal være 
undtaget fra kravet om indfødsretsprøven.  
5. Udfordre internationale 
konventioner 
Danmarks internationale forpligtelser, og 
særligt fortolkningen af disse har i årevis 
været en klods om benet på den danske 
udlændingepolitik. Særligt 
statsborgerskabskonventionen udgør en 
hindring for, at vi i Danmark kan frakende 
udlændinge, der begår meget grov 
kriminalitet i Danmark, såsom 
bandekriminalitet, terror, voldtægter osv. 
deres statsborgerskab, ligesom vi i enkelte 
tilfælde ikke kan nægte statsborgerskab til 
kriminelle, statsløse udlændinge. Dette 
ønsker vi i Liberal Alliance at ændre. Vi 
foreslår derfor, at vi skal udfordre de 
internationale konventioner, så vi fremover 
ikke skal give statsborgerskab til kriminelle 
udlændinge og i højere grad kan fratage et 
statsborgerskab ved alvorlig kriminalitet. 
6. Skærpelse af opholdskravet 
For at opnå statsborgerskab i Danmark er det 
et krav, at man har haft tidsubegrænset 
opholdstilladelse i Danmark i 2 år, og for 
personer med flygtningestatus i 1 år. Det 
ønsker Liberal Alliance at skærpe ved, at man 
først kan ansøge om dansk statsborgerskab 
efter hhv. 2 og 1 år efter opnåelse af 
tidsubegrænset opholdstilladelse. I dag er der 
ca. 22 måneders sagsbehandlingstid på en 
ansøgning om dansk indfødsret, så reelt 
forlænger vi perioden, hvor man skal have 
permanent ophold, med 22 måneder.
7. Øget administrationsgebyr 
Liberal Alliance var i sommer med til at hæve 
gebyret for udlændinge, der ønsker dansk 
statsborgerskab fra 4.000 kr. til 6.000 kr. Det 
var et skridt i den rigtige retning, men vi 
ønsker at gebyret i langt højere grad skal 
afspejle de reelle omkostninger, der er 
forbundet med sagsbehandlingen af en 
statsborgerskabsansøgning. 
Ifølge udlændinge- og integrationsministeren 
er det i dag ikke muligt præcist at opgøre, 
hvad omkostningerne er, da flere dele af 
sagsbehandlingsprocessen ikke varetages af 
Udlændinge- og Integrationsministeriet. Det 
har tidligere været estimeret til at være 
omkring 8.000 kr. 
8. Krav om ansøgning før 
dispensation 
Folketingets Indfødsretsudvalg har i flere 
tilfælde dispenseret for samtlige krav uden 
reelt at vide, hvad de har dispenseret for. Det 
skyldes et hul i lovgivningen, hvor det er 
muligt for personer over 18 år at søge om 
dispensation, uden de har indgivet en 
ansøgning. Der kan derfor ikke indhentes de 
nødvendige informationer om den 
pågældende ansøger. 
Ved at indføre et ansøgningskrav vil vi sikre, 
at aftalepartierne ikke stemmer for sådanne 
sager igen fremover.


---

# [PDF] Socialudspil-2024-opdateret.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/10/Socialudspil-2024-opdateret.pdf

Socialudspil 2024 
Værdighed og  
tryghed for alle
Et samfund skal kendes 
på, hvordan det 
behandler sine svageste. 
Mennesker med svært handicap, børn med 
hårde diagnoser, hjemløse, stofmisbrugere 
og borgere med psykiske lidelser. 
Og i Danmark kan vi være stolte over mange 
ting. Men vi må også være ærlige at sige, at 
vi har skabt et samfund, der bedre hjælper 
middelklassen end de allersvageste.  
Alt for længe har vi haft et socialpolitisk 
system, hvor mange af landets svageste 
borgere bliver tabt og svigtet. Hvor der sker 
lovbrud, og hvor det halter med 
retssikkerheden.  
Man har vidst det alt for længe – nu er tiden 
inde til at gøre noget.    
For vi har et system, hvor økonomien 
skranter. Udgifter løber løbsk, men kvaliteten 
følger ikke rigtig med. Vi ansætter flere og 
flere, men problemerne bliver ikke løst bedre. 
Og det værste er, at vi ikke ved hvorfor. 
Én ting er sikkert: Vi skal ikke bare gøre 
noget. Vi skal gøre noget andet.                   
Vi kan ikke længere lave flere tiltag, der bare 
er mere af det samme. Der er ikke brug for 
mere lovgivning, der er brug for, at den bliver 
overholdt. Der er brug for, at medarbejdere i 
landets socialforvaltninger har den 
nødvendige faglighed, og der er brug for at 
nå et punkt, hvor vi har tillid til, at 
socialrådgiveren træffer den rigtige afgørelse 
til borgerens bedste.  
Vi kan ikke blive ved med at kaste flere 
penge i det samme system, og forvente at det 
nok skal blive anderledes denne gang.  
De sociale indsatser er komplekse. Det er 
vanskelige sager, kommunerne står over for.   
Netop derfor skal vi fokusere på, hvordan 
man får mere og bedre viden om, hvad der 
egentlig virker. Og hvordan vi får mere 
faglighed ind i sagsbehandlingen, så man kan 
give folk den rigtig hjælp i første omgang.   
Og netop derfor skal vi have langt mere 
gennemsigtighed i økonomien. Når 
budgetrammen sprænges med enorme 
beløb, og udgifterne bare stiger og stiger, 
men ingen ved reelt, hvad pengene bliver 
brugt til. 
Så vi skal tilbage til kerneopgaven: At sikre så 
god en mulighed behandling af samfundets 
svageste.   
I Liberal Alliance har vi derfor 7 forslag, der 
skal sikre netop det.  
Vi vil:  
1. Skabe gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og 
regnskaber 
2. Hæve den faglige kvalitet og sikre en 
robuste socialpolitiske indsatser 
3. Give Tilbudsportalen en overhaling, 
som giver indkøbere, udsatte borger 
og pårørende det bedst mulige 
overblik 
4. Samle socialtilsynene under én 
uafhængig ledelse  
5. Sikre, at kommunerne skal stå til 
ansvar for deres fejl - brud på 
borgernes retsikkerhed må aldrig 
accepteres 
6. Lukke huller for forbrydere, der vil 
udnytte kommunekassen for egne 
vindings skyld 
7. Give lige behandling på tværs af 
landet med en ny specialeplan, så 
hele landet får gavn af den 
specialiserede viden
1. Der skal være 
gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og 
regnskaber 
Vi skal vide, hvad vi bruger pengene på. 
For socialområdet bliver dyrere og dyrere for 
kommunerne, som i forvejen råber op om 
presset økonomi og budgetter, der ikke 
hænger sammen. Kommunernes udgifter til 
socialområdet er samlet steget med næsten 6 
mia. kr. siden 2018, og udviklingen ser kun ud 
til at fortsætte1. Men selvom vi bruger flere 
penge, oplever borgerne ikke bedre velfærd.  
Når de stigende udgifter ikke skyldes en 
politisk beslutning om at øge de sociale 
ydelsers kvalitet eller omfang, og den 
statslige finansiering ikke følger med, står 
kommunerne med et stort problem2.  
Problemet er, at vi ikke ved, hvad der konkret 
skaber udgiftspresset på socialområdet, da vi 
ikke har nok viden om selv de mest simple 
økonomiske spørgsmål. Vi kender ikke 
omfanget eller prisen for de forskellige typer 
afgørelser der træffes. Vi ved ikke, hvad 
højere lønudgifter eller inflation betyder for de 
stigende udgifter, og takstudviklingen er ikke 
transparent eller rimelig over for private 
aktører.  
Hvis vi skal tage livtag med de løbske 
udgifter, bør vi sikre viden om, hvad vi bruger 
pengene på og hvorfor. Det indebærer, at vi 
skal have større gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og et bedre 
datagrundlag herom.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
 Kommunernes økonomi og 
regnskaber skal underlægges en 
                                                           
1 Udgifterne på socialområdet fortsatte himmelflugt i 
2023 (kl.dk) 
række nationale, bindende krav til 
regnskabspraksis. Der skal foretages 
en ensartet, ekstern og uvildig 
revision af kommunernes regnskaber. 
Dette skal sikre, at der skabes 
gennemsigtighed og 
sammenlignelighed på tværs af 
kommuner i hvad pengene går til, og 
at vi får flere og bedre data for 
ressourceanvendelsen på området. 
 De kommunale sociale tilbud skal 
underlægges årsregnskabsloven, i 
lighed med private tilbud. Desuden 
skal socialtilsynet stille de samme 
administrative krav til offentlige og 
private tilbud. Overgangen vil være 
drevet af, at man i kommunerne 
overgår til omkostningsbaseret 
regnskabsaflæggelse, som giver 
bedre mulighed for at følge 
omkostningsudviklingen, effektivitet 
og produktivitet i de sociale ydelser.  
 Konkurrencen mellem alle 
leverandører på socialområdet – både 
offentlige og private - skal overvåges 
af Forbruger- og 
Konkurrencestyrelsen, som det sker i 
andre brancher. Dette for at sikre, at 
private og selvejende leverandører 
kan konkurrere på lige vilkår med 
offentlige.  
 
2. Højere kvalitet og robusthed i 
de sociale indsatser   
Én ting er at have styr på, hvad vi bruger 
pengene på. Men vi skal også vide, om de 
indsatser, som pengene bliver brugt på, rent 
faktisk virker.  
Fordi en robust socialpolitik handler om 
2 Særligt ét område driver udgifterne op i landets 
kommuner – i dag er ekspertudvalg kommet med sit 
bud på løsningen | Politik | DR
kvalitet. Det gør sig især gældende på 
socialområdet, som desværre er præget af 
manglende fokus på effekten af den støtte, 
som udsatte borgere og pårørende modtager. 
Vi skal løfte kvaliteten af sociale tilbud ved at 
tilvejebringe mere viden om effekten af de 
indsatser, borgerne tilbydes.  
Det store problem er, at socialfaglig forskning 
er en forholdsvis ny disciplin, og der mangler 
ensartet data på tværs af kommuner og 
regioner. Ofte er det kun sagsbehandleren, 
der vurderer effekten af den sociale indsats, 
og borgerens opfattelse udebliver. Manglen 
på data gør det både vanskeligt at holde styr 
på udgifterne og at evaluere kvaliteten.  
Udsattes borgeres liv, trivsel og værdighed 
afhænger af den hjælp, de modtager. Derfor 
skal vi gøre op med den sløsede tilgang og 
skabe grundlag for en ny tilgang til 
bedømmelse og evaluering på socialområdet. 
Enkle, men retvisende kvalitetsindikatorer 
skal sikre kvalitet og fælles standarder på 
tværs af kommuner og tilbud.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
 Der skal i sagsbehandlingen være 
systematisk fokus på progression hos 
borgeren i enhver situation, hvor det 
giver mening. Det indebærer, at der 
opstilles mål for indsatsen, at der 
tages højde for eventuelle justeringer 
undervejs, at der evalueres på 
forløbet, og at det dokumenteres mhp. 
at sikre et bedre vidensgrundlag om 
sociale indsatser.  
 En ekspertgruppe skal komme 
anbefalinger til kommunernes praksis 
for dataindsamling og -behandling i 
forbindelse med sociale indsatser, og 
hvordan vi samler disse data på 
nationalt niveau. Hensigten er både at 
sikre ensartethed i data om sociale 
indsatser – og at oprette en database, 
hvor alle kan tilgå information om ret 
og praksis inden for socialområdet.  
 En ekspertgruppe skal give de 
økonomiske incitamentstrukturer i 
kommune og dennes effekt på 
sagsbehandlingen og afgørelser et 
eftersyn. F.eks. er de såkaldte 
botilbudslignende tilbud, krisecentre, 
forsorgshjem og herberger særligt 
udgiftsdrivende. Bekymringen er, at 
udgiftspresset blandt andet skyldes 
negative økonomiske 
incitamentstrukturer, som får 
kommuner til at træffe de fagligt 
forkerte afgørelser, som er billigere på 
kort sigt – men i sidste ende bliver 
fordyrende, fordi borgeren ikke får den 
nødvendige, rettidige støtte.  
 
3. Tilbudsportalen skal sikre 
overblik og transparens   
Udsatte borgere og deres pårørende skal 
have bedre mulighed for at danne sig et 
overblik over, hvad deres rettigheder er, og 
hvilke former for støtte, de kan få. Dem, der 
kommer i berøring med socialområdet, 
befinder sig oftest i en sårbar situation, hvor 
det kan være svært at navigere i komplekse 
regler, uigennemskuelige tilbud og 
modsatrettede informationer. Derfor er det 
vigtigt, at vi fra politisk hold gør en indsats for 
at skabe klarhed over borgerens muligheder.  
En vigtig del af den indsats er at give 
Tilbudsportalen en overhaling, så den sikrer 
transparens i oplysningerne om private såvel 
som offentlige tilbud. Det vil også styrke 
kommunernes indkøb på socialområdet, da 
det bliver nemmere at overskue forskelle i 
priser og kvalitet, så de bedre kan matche 
borgeren med det rette tilbud. Formålet er at 
sikre, at borgeren tidligere får den rette hjælp 
ud fra de behov, der er til stede.
Liberal Alliance foreslår:  
 Private og offentlige tilbud skal 
kunne sammenlignes 1:1 på 
Tilbudsportalen. Det indebærer, at 
Tilbudsportalen skal have en 
overhaling, så det bliver muligt for 
sagsbehandleren at søge i tilbud 
ud fra specifikke behov.   
 Tilbudsportalen skal udbygges 
med en funktion, der gør det 
muligt at sammenligne alle tilbud, 
ud fra parametre som APV-
målinger, sygefravær og 
personaleomsætning, 
koncerntilskud, lejeomkostninger, 
mv. Oplysninger som disse har 
Socialtilsynet allerede adgang til 
for private tilbud, men det skal 
gælde alle.  
 Der skal være fælles retningslinjer 
og krav på tværs af kommuner til 
offentlige myndigheders indkøb på 
socialområdet, og hvordan de 
træffer afgørelse om en borgers 
ret til støtte, og til matchningen 
mellem borgeren og valget af 
tilbud eller leverandør.  
 
4. Socialtilsynet skal være 
uafhængigt og under én ledelse: 
Tilsyn er kvalitetsdrivende. I dag har vi fem 
socialtilsyn, som er placeret i en af hver 
regions kommuner. Hvert tilsyn har egen 
særskilt ledelse, og der er stor forskel på, 
hvordan og hvor godt tilsynene fungerer. 
Ledelsen er med denne model for tæt 
placeret på kommunerne, hvilket ikke sikrer 
den uafhængighed, vi ønsker. Der er behov 
for, at de i højere grad spiller sammen, og at 
der sker en ensartethed i måden, der bliver 
ført tilsyn med socialområdet på.  
Derfor er det oplagt, at vi laver en ny 
tilsynsmodel, så vi har et socialtilsyn i hver 
region, men samler dem under én ledelse i 
statsligt regi. På den måde opnår vi samme 
høje standarder for socialtilsyn i hele landet, 
og vi sikrer uafhængighed fra kommunerne.  
 
Liberal Alliance foreslår: 
 Der skal gennemføres en 
tilsynsreform på socialområdet, 
som samler socialtilsynene under 
én ledelse. Socialtilsynet skal 
placeres i statsligt regi, f.eks. 
under Socialstyrelsen, for at sikre 
uafhængighed, ensartethed og 
kvalitet.   
 Socialtilsynene skal i højere grad 
føre risikobaseret tilsyn ud fra en 
vurdering af, hvor der er størst 
risiko for borgernes trivsel. Det 
risikobaserede tilsyn skal dog 
ligge i forlængelse af et uanmeldt 
tilsyn hvert andet år, så vi sikrer, at 
alle tilbud undergår et minimum af 
tilsyn. Hvis tilbuddet ikke har den 
fornødne kvalitet og ikke forbedrer 
sig tilstrækkeligt, skal det sendes i 
udbud eller lukkes.  
 Kommunerne skal udelukkende 
føre personrettede tilsyn. På den 
måde er det kommunens opgave 
at sikre, at tilbuddet leverer den 
aftalte kvalitet, samt at borgeren 
får den berettigede støtte og er 
tilfreds med tilbuddet.  
 Der skal stilles krav til, at 
medarbejdere, der fører tilsyn har 
en faglighed, der afspejler de 
tilbud, der føres tilsyn med.  
 
 
5. Bedre retssikkerhed til udsatte 
borgere  
Som situationen er i dag, har det ikke 
konsekvens for kommuner, når de begår 
ulovligheder eller grov tilsidesættelse af 
pligter. Det er kommunens opgave at sikre
udsatte borgeres rettigheder, og med det 
følger et særligt ansvar. Når kommunen ikke 
lever op til sin pligt, går det ud over den 
berørte borgers trivsel og livssituation. 
Flere forhold tyder på, at kommunernes 
praksis på socialområdet bør tilgås med mere 
ordentlighed, end tilfældet er i dag. Vi har i 
årevis set en kedelig tendens til, at kommuner 
bryder med forvaltningsretlig skik og med 
borgernes retssikkerhed, hvor der fi ndes 
talrige eksempler på f.eks. manglende 
partshøringer, manglende børnesamtaler, 
manglende udredelser, manglende samtykker, 
manglende journalisering, sagsbehandlere 
der redigerer uretmæssigt i journaler eller 
tildeler fiktive diagnoser – og meget andet.  
De mange fejl og lovbrud er et stigende 
problem. F.eks. har Institut for 
Menneskerettigheder undersøgt 
Ankestyrelsens klagesager på 
voksenhandicapområdet og fundet over 
25.000 fejl i perioden 2014 til 2022 3. Også 
omgørelsesprocenten for, hvor mange 
kommunale afgørelser på socialområdet, der 
bliver ændret, ophævet eller hjemvist, når de 
påklages til Ankestyrelsen, giver anledning til 
bekymring. I 2022 var omgørelsesprocenten 
på 37,5 procent, og på børnehandicapområdet 
isoleret hele 48,8 procent 4. Tallet er indikator 
på rigtigheden i kommunernes afgørelser, og 
stigningen kan betragtes som symptom på, at 
der bliver lavet for mange fejl, eller at borgerne 
ikke oplever, at deres sag behandles 
tilfredsstillende. Hertil ligger et kæmpe 
mørketal idet mange borgere  i denne gruppe 
ikke har ressourcerne til at klage. 
Med andre ord er der behov for at tilgå 
forvaltningsafgørelser med mere grundighed 
og ordentlighed. Der skal være en 
konsekvens, som afspejler det forhold, at 
udsatte menneskers ve og vel afhænger af, at 
                                                           
3 Institut for Menneskerettigheder finder 25.000 fejl i 
handicapsager (berlingske.dk) 
den offentlige myndighed lever op til sit ansvar.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
 Der skal indføres en bodsordning, 
så kommunerne pålægges at 
betale en bod til berørte borgere, 
hvis kommunen groft tilsidesætter 
sine pligter eller begår 
ulovligheder i sagsbehandlingen.  
 Kommunerne pålægges af betale 
statens udgifter ved 
sagsbehandling af omgjorte sager, 
så vi sikrer, at der er en direkte 
omkostning ved at træffe forkerte 
afgørelser i socialsager.  
 
6. Vi skal lukke hullerne i de 
kommunale tilskudsregler, hvor 
der er risiko for udnyttelse  
Vi skal få lukket hullerne, som kriminelle 
bruger til at udnytte det socialpolitiske system 
for penge.  
Vi var mange, der tabte kæben, da en kvinde 
i TV2-dokumentaren ”Den Sorte Svane” talte 
om, hvordan man f.eks. kunne ”tjene 300.000 
kr. på autister” ved at udnytte et hul i de 
kommunale tilskudsregler. Det er trist, at 
nogle udnytter vores velfærdssystem på 
bekostning af udsatte borgere. Metoderne 
kan være meget forskellige, men der er især 
et område, der bedst kan beskrives som 
socialområdets vilde vesten, og som vi meget 
nemt kan rette op på. Det handler om de 
såkaldte timebaserede ydelser. 
I dag er der nemlig ingen kontrol med 
området for timebaserede ydelser. Det 
kræver ingen godkendelse at arbejde med 
udsatte børn, unge og voksne, hvis blot man 
4 Omgørelsesprocenter på socialområdet i 2022 - 
Social-, Bolig- og Ældreministeriet (sm.dk).
gør det gennem timebaserede ydelser. Om 
der føres tilsyn med tilbuddene, er forskelligt 
fra kommune til kommune. Ofte sikrer man 
sig ikke engang, om leverandørerne har 
indhentet børneattester, om ansatte har den 
relevante faglige uddannelse, eller om de 
arbejder under regulerede løn-, forsikrings- 
og arbejdsvilkår.  
Timebaserede ydelser tildeles efter 
serviceloven eller barnets lov, hvor 
kommunen visiterer borgeren til et bestemt 
timeantal, hvorefter kommunen kan indgå 
aftale med en intern eller ekstern kommunal 
leverandør, privat m.fl. om levering af ydelsen 
5. Herunder også vikarvirksomheder, der 
leverer samme ydelser. Flere og flere 
vikarvirksomheder leverer f.eks. 
familiebehandling, kontaktperson, bostøtte 
mv.  
I dag kan enhver person oprette et CVR-
nummer og sælge timebaserede tilbud som 
familiebehandling, kontaktperson, bostøtte 
mv. til kommunerne. Herefter er det 
kommunens ansvar at føre tilsyn med, om 
tilbuddet lever op til den kontrakt, der er 
indgået. Problemet er bare, at kontrakterne er 
mangelfulde, og at der alt for sjældent følges 
op på aftalen.  
Det skal ikke være op til kommunernes 
forgodtbefindende, om disse tilbud kan 
godkendes, hvad de skal levere, og om de 
gør det godt nok. Derfor skal vi sætte langt 
højere standarder for regulering og tilsyn med 
de timebaserede ydelser, så vi undgår, at 
personer med lyssky intentioner udnytter de 
kommunale tilskud uretmæssigt.   
 
Liberal Alliance foreslår:  
 Leverandører af timebaserede ydelser 
skal godkendes af Socialtilsynet, og 
                                                           
5 SOU Almdel endeligt svar på spørgsmål 11 SOU alm 
del endeligt svar på spm 11docm (ft.dk) 
der skal være krav om tilsyn  
 På området for timebaserede ydelser, 
skal der stilles krav om, at 
kommunerne 
o indhenter tro- og loveerklæring  
o sikrer, at der er indhentet 
børne- og straffeattester på de 
ansatte  
o sikrer, at ansatte har en 
relevant uddannelse  
o sikrer, at der er regulerede løn- 
og arbejdsvilkår for ansatte  
 Derudover skal: 
o leverandører af timebaserede 
ydelser godkendes af 
socialtilsynet 
o oplysninger om leverandører 
skal kunne tilgås på 
Tilbudsportalen  
 
7. Sammenhæng mellem ny 
specialeplan og den kommende 
sundhedsstruktur 
Borgere med handicap oplever i dag et lotteri 
ift., hvilken hjælp de får, alt efter hvor i landet, 
de bor i. Forskellen på de 98 kommuners 
vidensniveau og prioritering af 
handicapområdet er nemlig markant. Det 
kommer især til udtryk ved de gennemsnitlige 
udgifter til sociale indsatser per indbygger, 
hvor der er stor variation mellem 
kommunerne. På voksenområdet ses en 
kommunal variation på mellem 7.300 og 
21.100 kr. per indbygger, mens der på børn- 
og ungeområdet er tale om en endnu større 
variation på mellem 7.300 og 39.600 kr. per 
indbygger6.  
Vi skal som samfund have langt større fokus 
på kvaliteten af indsatsen ifm. de særligt dyre 
og komplicerede sager, der kræver 
specialiseret viden, så borgeren får det rette 
6 Socialpolitisk Redegørelse 2023 (sm.dk)
tilbud fra start. Ellers kan det i sidste ende 
betyde, at borgeren over årene får det langt 
værre, udvikler flere diagnoser, og at 
indsatsen derved bliver langt mere kompleks. 
På den måde får vi mindre kvalitet for 
velfærdskronerne.  
Særligt dyre enkeltsager eller handicapsager 
med stor specialisering, bør håndteres 
centralt og frigøres fra kommunernes 
økonomi. Kommuner, og i særdeleshed de 
små kommuner, kan hurtigt få revet bunden 
ud af kommunekassen, hvis de har en borger, 
der kræver meget dyre foranstaltninger. Det 
kan f.eks. være en udadreagerende kvinde 
med flere diagnoser, som kræver 1:1 støtte i 
alle døgnets timer, en familie, hvor fem børn 
må tvangsfjernes eller en borger, der 
pludselig bliver blind og skal oplæres i at 
begå sig uden syn. Dels er der i alle tre 
tilfælde en grad af specialisering, som 
kommunerne ofte må købe sig til eksternt, og 
samtidig ser vi, at mange kommuner trækker 
tilbuddene hjem i egen kommune for at spare 
penge, når budgettet skal gå op. Når 
tilbuddene trækkes hjem, får borgeren ikke 
samme kvalitet, fordi den kræver så stor 
specialisering, at denne ikke kan opnås i en 
helt almindelig dansk kommune.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
 Der skal skabes sammenhæng 
mellem den kommende specialeplan 
og den kommende sundhedsstruktur. 
Vi foreslår en prioritering af, at de 
særligt dyre enkeltsager og store dele 
af handicapområdet håndteres i mere 
centralt regi, hvor man opbygger og 
samler specialiseringen tættere på 
sundhedsområdet. Herved skaber vi 
smidigere overgange, en mere 
ensartet indsats og forhindrer, at 
kommunerne træffer fagligt forkerte 
beslutninger af økonomiske hensyn.


---

# [PDF] Socialudspil-2024.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/01/Socialudspil-2024.pdf

Socialudspil 2024 
Værdighed og  
tryghed for alle
Et samfund skal kendes 
på, hvordan det 
behandler sine mest 
sårbare. 
Mennesker med svært handicap, børn med 
hårde diagnoser, hjemløse, stofmisbrugere 
og borgere med psykiske lidelser. 
Og i Danmark kan vi være stolte over mange 
ting. Men vi må også være ærlige at sige, at 
vi har skabt et samfund, der bedre hjælper 
middelklassen end de mest udsatte.  
Alt for længe har vi haft et socialpolitisk 
system, hvor mange af landets mest sårbare 
borgere bliver tabt og svigtet. Hvor der sker 
lovbrud, og hvor det halter med 
retssikkerheden.  
Man har vidst det alt for længe – nu er tiden 
inde til at gøre noget.    
For vi har et system, hvor økonomien 
skranter. Udgifter løber løbsk, men kvaliteten 
følger ikke rigtig med. Vi ansætter flere og 
flere, men problemerne bliver ikke løst bedre. 
Og det værste er, at vi ikke ved hvorfor. 
Én ting er sikkert: Vi skal ikke bare gøre 
noget. Vi skal gøre noget andet.                   
Vi kan ikke længere lave flere tiltag, der bare 
er mere af det samme. Der er ikke brug for 
mere lovgivning, der er brug for, at den bliver 
overholdt. Der er brug for, at medarbejdere i 
landets socialforvaltninger har den 
nødvendige faglighed, og der er brug for at 
nå et punkt, hvor vi har tillid til, at 
socialrådgiveren træffer den rigtige afgørelse 
til borgerens bedste.  
Vi kan ikke blive ved med at kaste flere 
penge i det samme system, og forvente at det 
nok skal blive anderledes denne gang.  
De sociale indsatser er komplekse. Det er 
vanskelige sager, kommunerne står over for.   
Netop derfor skal vi fokusere på, hvordan 
man får mere og bedre viden om, hvad der 
egentlig virker. Og hvordan vi får mere 
faglighed ind i sagsbehandlingen, så man kan 
give folk den rigtig hjælp i første omgang.   
Og netop derfor skal vi have langt mere 
gennemsigtighed i økonomien. Når 
budgetrammen sprænges med enorme 
beløb, og udgifterne bare stiger og stiger, 
men ingen ved reelt, hvad pengene bliver 
brugt til. 
Så vi skal tilbage til kerneopgaven: At sikre så 
god en mulighed behandling af samfundets 
mest udsatte.   
I Liberal Alliance har vi derfor 7 forslag, der 
skal sikre netop det.  
Vi vil:  
1. Skabe gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og 
regnskaber 
2. Hæve den faglige kvalitet og sikre en 
robuste socialpolitiske indsatser 
3. Give Tilbudsportalen en overhaling, 
som giver indkøbere, udsatte borger 
og pårørende det bedst mulige 
overblik 
4. Samle socialtilsynene under én 
uafhængig ledelse  
5. Sikre, at kommunerne skal stå til 
ansvar for deres fejl - brud på 
borgernes retsikkerhed må aldrig 
accepteres 
6. Lukke huller for forbrydere, der vil 
udnytte kommunekassen for egne 
vindings skyld 
7. Give lige behandling på tværs af 
landet med en ny specialeplan, så 
hele landet får gavn af den 
specialiserede viden
1. Der skal være 
gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og 
regnskaber 
Vi skal vide, hvad vi bruger pengene på. 
For socialområdet bliver dyrere og dyrere for 
kommunerne, som i forvejen råber op om 
presset økonomi og budgetter, der ikke 
hænger sammen. Kommunernes udgifter til 
socialområdet er samlet steget med næsten 6 
mia. kr. siden 2018, og udviklingen ser kun ud 
til at fortsætte1. Men selvom vi bruger flere 
penge, oplever borgerne ikke bedre velfærd.  
Når de stigende udgifter ikke skyldes en 
politisk beslutning om at øge de sociale 
ydelsers kvalitet eller omfang, og den 
statslige finansiering ikke følger med, står 
kommunerne med et stort problem2.  
Problemet er, at vi ikke ved, hvad der konkret 
skaber udgiftspresset på socialområdet, da vi 
ikke har nok viden om selv de mest simple 
økonomiske spørgsmål. Vi kender ikke 
omfanget eller prisen for de forskellige typer 
afgørelser der træffes. Vi ved ikke, hvad 
højere lønudgifter eller inflation betyder for de 
stigende udgifter, og takstudviklingen er ikke 
transparent eller rimelig over for private 
aktører.  
Hvis vi skal tage livtag med de løbske 
udgifter, bør vi sikre viden om, hvad vi bruger 
pengene på og hvorfor. Det indebærer, at vi 
skal have større gennemsigtighed i 
kommunernes økonomi og et bedre 
datagrundlag herom.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
• Kommunernes økonomi og 
regnskaber skal underlægges en 
 
1 Udgifterne på socialområdet fortsatte himmelflugt i 
2023 (kl.dk) 
række nationale, bindende krav til 
regnskabspraksis. Der skal foretages 
en ensartet, ekstern og uvildig 
revision af kommunernes regnskaber. 
Dette skal sikre, at der skabes 
gennemsigtighed og 
sammenlignelighed på tværs af 
kommuner i hvad pengene går til, og 
at vi får flere og bedre data for 
ressourceanvendelsen på området. 
• De kommunale sociale tilbud skal 
underlægges årsregnskabsloven, i 
lighed med private tilbud. Desuden 
skal socialtilsynet stille de samme 
administrative krav til offentlige og 
private tilbud. Overgangen vil være 
drevet af, at man i kommunerne 
overgår til omkostningsbaseret 
regnskabsaflæggelse, som giver 
bedre mulighed for at følge 
omkostningsudviklingen, effektivitet 
og produktivitet i de sociale ydelser.  
• Konkurrencen mellem alle 
leverandører på socialområdet – både 
offentlige og private - skal overvåges 
af Forbruger- og 
Konkurrencestyrelsen, som det sker i 
andre brancher. Dette for at sikre, at 
private og selvejende leverandører 
kan konkurrere på lige vilkår med 
offentlige.  
 
2. Højere kvalitet og robusthed i 
de sociale indsatser   
Én ting er at have styr på, hvad vi bruger 
pengene på. Men vi skal også vide, om de 
indsatser, som pengene bliver brugt på, rent 
faktisk virker.  
Fordi en robust socialpolitik handler om 
2 Særligt ét område driver udgifterne op i landets 
kommuner – i dag er ekspertudvalg kommet med sit 
bud på løsningen | Politik | DR
kvalitet. Det gør sig især gældende på 
socialområdet, som desværre er præget af 
manglende fokus på effekten af den støtte, 
som udsatte borgere og pårørende modtager. 
Vi skal løfte kvaliteten af sociale tilbud ved at 
tilvejebringe mere viden om effekten af de 
indsatser, borgerne tilbydes.  
Det store problem er, at socialfaglig forskning 
er en forholdsvis ny disciplin, og der mangler 
ensartet data på tværs af kommuner og 
regioner. Ofte er det kun sagsbehandleren, 
der vurderer effekten af den sociale indsats, 
og borgerens opfattelse udebliver. Manglen 
på data gør det både vanskeligt at holde styr 
på udgifterne og at evaluere kvaliteten.  
Udsattes borgeres liv, trivsel og værdighed 
afhænger af den hjælp, de modtager. Derfor 
skal vi gøre op med den sløsede tilgang og 
skabe grundlag for en ny tilgang til 
bedømmelse og evaluering på socialområdet. 
Enkle, men retvisende kvalitetsindikatorer 
skal sikre kvalitet og fælles standarder på 
tværs af kommuner og tilbud.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
• Der skal i sagsbehandlingen være 
systematisk fokus på progression hos 
borgeren i enhver situation, hvor det 
giver mening. Det indebærer, at der 
opstilles mål for indsatsen, at der 
tages højde for eventuelle justeringer 
undervejs, at der evalueres på 
forløbet, og at det dokumenteres mhp. 
at sikre et bedre vidensgrundlag om 
sociale indsatser.  
• En ekspertgruppe skal komme 
anbefalinger til kommunernes praksis 
for dataindsamling og -behandling i 
forbindelse med sociale indsatser, og 
hvordan vi samler disse data på 
nationalt niveau. Hensigten er både at 
sikre ensartethed i data om sociale 
indsatser – og at oprette en database, 
hvor alle kan tilgå information om ret 
og praksis inden for socialområdet.  
• En ekspertgruppe skal give de 
økonomiske incitamentstrukturer i 
kommune og dennes effekt på 
sagsbehandlingen og afgørelser et 
eftersyn. F.eks. er de såkaldte 
botilbudslignende tilbud, krisecentre, 
forsorgshjem og herberger særligt 
udgiftsdrivende. Bekymringen er, at 
udgiftspresset blandt andet skyldes 
negative økonomiske 
incitamentstrukturer, som får 
kommuner til at træffe de fagligt 
forkerte afgørelser, som er billigere på 
kort sigt – men i sidste ende bliver 
fordyrende, fordi borgeren ikke får den 
nødvendige, rettidige støtte.  
 
3. Tilbudsportalen skal sikre 
overblik og transparens   
Udsatte borgere og deres pårørende skal 
have bedre mulighed for at danne sig et 
overblik over, hvad deres rettigheder er, og 
hvilke former for støtte, de kan få. Dem, der 
kommer i berøring med socialområdet, 
befinder sig oftest i en sårbar situation, hvor 
det kan være svært at navigere i komplekse 
regler, uigennemskuelige tilbud og 
modsatrettede informationer. Derfor er det 
vigtigt, at vi fra politisk hold gør en indsats for 
at skabe klarhed over borgerens muligheder.  
En vigtig del af den indsats er at give 
Tilbudsportalen en overhaling, så den sikrer 
transparens i oplysningerne om private såvel 
som offentlige tilbud. Det vil også styrke 
kommunernes indkøb på socialområdet, da 
det bliver nemmere at overskue forskelle i 
priser og kvalitet, så de bedre kan matche 
borgeren med det rette tilbud. Formålet er at 
sikre, at borgeren tidligere får den rette hjælp 
ud fra de behov, der er til stede.
Liberal Alliance foreslår:  
• Private og offentlige tilbud skal 
kunne sammenlignes 1:1 på 
Tilbudsportalen. Det indebærer, at 
Tilbudsportalen skal have en 
overhaling, så det bliver muligt for 
sagsbehandleren at søge i tilbud 
ud fra specifikke behov.   
• Tilbudsportalen skal udbygges 
med en funktion, der gør det 
muligt at sammenligne alle tilbud, 
ud fra parametre som APV-
målinger, sygefravær og 
personaleomsætning, 
koncerntilskud, lejeomkostninger, 
mv. Oplysninger som disse har 
Socialtilsynet allerede adgang til 
for private tilbud, men det skal 
gælde alle.  
• Der skal være fælles retningslinjer 
og krav på tværs af kommuner til 
offentlige myndigheders indkøb på 
socialområdet, og hvordan de 
træffer afgørelse om en borgers 
ret til støtte, og til matchningen 
mellem borgeren og valget af 
tilbud eller leverandør.  
 
4. Socialtilsynet skal være 
uafhængigt og under én ledelse: 
Tilsyn er kvalitetsdrivende. I dag har vi fem 
socialtilsyn, som er placeret i en af hver 
regions kommuner. Hvert tilsyn har egen 
særskilt ledelse, og der er stor forskel på, 
hvordan og hvor godt tilsynene fungerer. 
Ledelsen er med denne model for tæt 
placeret på kommunerne, hvilket ikke sikrer 
den uafhængighed, vi ønsker. Der er behov 
for, at de i højere grad spiller sammen, og at 
der sker en ensartethed i måden, der bliver 
ført tilsyn med socialområdet på.  
Derfor er det oplagt, at vi laver en ny 
tilsynsmodel, så vi har et socialtilsyn i hver 
region, men samler dem under én ledelse i 
statsligt regi. På den måde opnår vi samme 
høje standarder for socialtilsyn i hele landet, 
og vi sikrer uafhængighed fra kommunerne.  
 
Liberal Alliance foreslår: 
• Der skal gennemføres en 
tilsynsreform på socialområdet, 
som samler socialtilsynene under 
én ledelse. Socialtilsynet skal 
placeres i statsligt regi, f.eks. 
under Socialstyrelsen, for at sikre 
uafhængighed, ensartethed og 
kvalitet.   
• Socialtilsynene skal i højere grad 
føre risikobaseret tilsyn ud fra en 
vurdering af, hvor der er størst 
risiko for borgernes trivsel. Det 
risikobaserede tilsyn skal dog 
ligge i forlængelse af et uanmeldt 
tilsyn hvert andet år, så vi sikrer, at 
alle tilbud undergår et minimum af 
tilsyn. Hvis tilbuddet ikke har den 
fornødne kvalitet og ikke forbedrer 
sig tilstrækkeligt, skal det sendes i 
udbud eller lukkes.  
• Kommunerne skal udelukkende 
føre personrettede tilsyn. På den 
måde er det kommunens opgave 
at sikre, at tilbuddet leverer den 
aftalte kvalitet, samt at borgeren 
får den berettigede støtte og er 
tilfreds med tilbuddet.  
• Der skal stilles krav til, at 
medarbejdere, der fører tilsyn har 
en faglighed, der afspejler de 
tilbud, der føres tilsyn med.  
 
 
5. Bedre retssikkerhed til udsatte 
borgere  
Som situationen er i dag, har det ikke 
konsekvens for kommuner, når de begår 
ulovligheder eller grov tilsidesættelse af 
pligter. Det er kommunens opgave at sikre
udsatte borgeres rettigheder, og med det 
følger et særligt ansvar. Når kommunen ikke 
lever op til sin pligt, går det ud over den 
berørte borgers trivsel og livssituation. 
Flere forhold tyder på, at kommunernes 
praksis på socialområdet bør tilgås med mere 
ordentlighed, end tilfældet er i dag. Vi har i 
årevis set en kedelig tendens til, at kommuner 
bryder med forvaltningsretlig skik og med 
borgernes retssikkerhed, hvor der fi ndes 
talrige eksempler på f.eks. manglende 
partshøringer, manglende børnesamtaler, 
manglende udredelser, manglende samtykker, 
manglende journalisering, sagsbehandlere 
der redigerer uretmæssigt i journaler eller 
tildeler fiktive diagnoser – og meget andet.  
De mange fejl og lovbrud er et stigende 
problem. F.eks. har Institut for 
Menneskerettigheder undersøgt 
Ankestyrelsens klagesager på 
voksenhandicapområdet og fundet over 
25.000 fejl i perioden 2014 til 2022 3. Også 
omgørelsesprocenten for, hvor mange 
kommunale afgørelser på socialområdet, der 
bliver ændret, ophævet eller hjemvist, når de 
påklages til Ankestyrelsen, giver anledning til 
bekymring. I 2022 var omgørelsesprocenten 
på 37,5 procent, og på børnehandicapområdet 
isoleret hele 48,8 procent 4. Tallet er indikator 
på rigtigheden i kommunernes afgørelser, og 
stigningen kan betragtes som symptom på, at 
der bliver lavet for mange fejl, eller at borgerne 
ikke oplever, at deres sag behandles 
tilfredsstillende. Hertil ligger et kæmpe 
mørketal idet mange borgere  i denne gruppe 
ikke har ressourcerne til at klage. 
Med andre ord er der behov for at tilgå 
forvaltningsafgørelser med mere grundighed 
og ordentlighed. Der skal være en 
konsekvens, som afspejler det forhold, at 
udsatte menneskers ve og vel afhænger af, at 
 
3 Institut for Menneskerettigheder finder 25.000 fejl i 
handicapsager (berlingske.dk) 
den offentlige myndighed lever op til sit ansvar.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
• Der skal indføres en bodsordning, 
så kommunerne pålægges at 
betale en bod til berørte borgere, 
hvis kommunen groft tilsidesætter 
sine pligter eller begår 
ulovligheder i sagsbehandlingen.  
• Kommunerne pålægges af betale 
statens udgifter ved 
sagsbehandling af omgjorte sager, 
så vi sikrer, at der er en direkte 
omkostning ved at træffe forkerte 
afgørelser i socialsager.  
 
6. Vi skal lukke hullerne i de 
kommunale tilskudsregler, hvor 
der er risiko for udnyttelse  
Vi skal få lukket hullerne, som kriminelle 
bruger til at udnytte det socialpolitiske system 
for penge.  
Vi var mange, der tabte kæben, da en kvinde 
i TV2-dokumentaren ”Den Sorte Svane” talte 
om, hvordan man f.eks. kunne ”tjene 300.000 
kr. på autister” ved at udnytte et hul i de 
kommunale tilskudsregler. Det er trist, at 
nogle udnytter vores velfærdssystem på 
bekostning af udsatte borgere. Metoderne 
kan være meget forskellige, men der er især 
et område, der bedst kan beskrives som 
socialområdets vilde vesten, og som vi meget 
nemt kan rette op på. Det handler om de 
såkaldte timebaserede ydelser. 
I dag er der nemlig ingen kontrol med 
området for timebaserede ydelser. Det 
kræver ingen godkendelse at arbejde med 
udsatte børn, unge og voksne, hvis blot man 
4 Omgørelsesprocenter på socialområdet i 2022 - 
Social-, Bolig- og Ældreministeriet (sm.dk).
gør det gennem timebaserede ydelser. Om 
der føres tilsyn med tilbuddene, er forskelligt 
fra kommune til kommune. Ofte sikrer man 
sig ikke engang, om leverandørerne har 
indhentet børneattester, om ansatte har den 
relevante faglige uddannelse, eller om de 
arbejder under regulerede løn-, forsikrings- 
og arbejdsvilkår.  
Timebaserede ydelser tildeles efter 
serviceloven eller barnets lov, hvor 
kommunen visiterer borgeren til et bestemt 
timeantal, hvorefter kommunen kan indgå 
aftale med en intern eller ekstern kommunal 
leverandør, privat m.fl. om levering af ydelsen 
5. Herunder også vikarvirksomheder, der 
leverer samme ydelser. Flere og flere 
vikarvirksomheder leverer f.eks. 
familiebehandling, kontaktperson, bostøtte 
mv.  
I dag kan enhver person oprette et CVR-
nummer og sælge timebaserede tilbud som 
familiebehandling, kontaktperson, bostøtte 
mv. til kommunerne. Herefter er det 
kommunens ansvar at føre tilsyn med, om 
tilbuddet lever op til den kontrakt, der er 
indgået. Problemet er bare, at kontrakterne er 
mangelfulde, og at der alt for sjældent følges 
op på aftalen.  
Det skal ikke være op til kommunernes 
forgodtbefindende, om disse tilbud kan 
godkendes, hvad de skal levere, og om de 
gør det godt nok. Derfor skal vi sætte langt 
højere standarder for regulering og tilsyn med 
de timebaserede ydelser, så vi undgår, at 
personer med lyssky intentioner udnytter de 
kommunale tilskud uretmæssigt.   
 
Liberal Alliance foreslår:  
• Leverandører af timebaserede ydelser 
skal godkendes af Socialtilsynet, og 
 
5 SOU Almdel endeligt svar på spørgsmål 11 SOU alm 
del endeligt svar på spm 11docm (ft.dk) 
der skal være krav om tilsyn  
• På området for timebaserede ydelser, 
skal der stilles krav om, at 
kommunerne 
o indhenter tro- og loveerklæring  
o sikrer, at der er indhentet 
børne- og straffeattester på de 
ansatte  
o sikrer, at ansatte har en 
relevant uddannelse  
o sikrer, at der er regulerede løn- 
og arbejdsvilkår for ansatte  
• Derudover skal: 
o leverandører af timebaserede 
ydelser godkendes af 
socialtilsynet 
o oplysninger om leverandører 
skal kunne tilgås på 
Tilbudsportalen  
 
7. Sammenhæng mellem ny 
specialeplan og den kommende 
sundhedsstruktur 
Borgere med handicap oplever i dag et lotteri 
ift., hvilken hjælp de får, alt efter hvor i landet, 
de bor i. Forskellen på de 98 kommuners 
vidensniveau og prioritering af 
handicapområdet er nemlig markant. Det 
kommer især til udtryk ved de gennemsnitlige 
udgifter til sociale indsatser per indbygger, 
hvor der er stor variation mellem 
kommunerne. På voksenområdet ses en 
kommunal variation på mellem 7.300 og 
21.100 kr. per indbygger, mens der på børn- 
og ungeområdet er tale om en endnu større 
variation på mellem 7.300 og 39.600 kr. per 
indbygger6.  
Vi skal som samfund have langt større fokus 
på kvaliteten af indsatsen ifm. de særligt dyre 
og komplicerede sager, der kræver 
specialiseret viden, så borgeren får det rette 
6 Socialpolitisk Redegørelse 2023 (sm.dk)
tilbud fra start. Ellers kan det i sidste ende 
betyde, at borgeren over årene får det langt 
værre, udvikler flere diagnoser, og at 
indsatsen derved bliver langt mere kompleks. 
På den måde får vi mindre kvalitet for 
velfærdskronerne.  
Særligt dyre enkeltsager eller handicapsager 
med stor specialisering, bør håndteres 
centralt og frigøres fra kommunernes 
økonomi. Kommuner, og i særdeleshed de 
små kommuner, kan hurtigt få revet bunden 
ud af kommunekassen, hvis de har en borger, 
der kræver meget dyre foranstaltninger. Det 
kan f.eks. være en udadreagerende kvinde 
med flere diagnoser, som kræver 1:1 støtte i 
alle døgnets timer, en familie, hvor fem børn 
må tvangsfjernes eller en borger, der 
pludselig bliver blind og skal oplæres i at 
begå sig uden syn. Dels er der i alle tre 
tilfælde en grad af specialisering, som 
kommunerne ofte må købe sig til eksternt, og 
samtidig ser vi, at mange kommuner trækker 
tilbuddene hjem i egen kommune for at spare 
penge, når budgettet skal gå op. Når 
tilbuddene trækkes hjem, får borgeren ikke 
samme kvalitet, fordi den kræver så stor 
specialisering, at denne ikke kan opnås i en 
helt almindelig dansk kommune.  
 
Liberal Alliance foreslår:  
• Der skal skabes sammenhæng 
mellem den kommende specialeplan 
og den kommende sundhedsstruktur. 
Vi foreslår en prioritering af, at de 
særligt dyre enkeltsager og store dele 
af handicapområdet håndteres i mere 
centralt regi, hvor man opbygger og 
samler specialiseringen tættere på 
sundhedsområdet. Herved skaber vi 
smidigere overgange, en mere 
ensartet indsats og forhindrer, at 
kommunerne træffer fagligt forkerte 
beslutninger af økonomiske hensyn.


---

# [PDF] Sundhedsudspil-2024-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/09/Sundhedsudspil-2024-1.pdf

Alle skal med
på A-holdet
Sundhedsudspil 2024
Vi vil skabe et sundhedsvæsen med
stærke patientrettigheder, fri
konkurrence mellem private og
offentlige udbydere af
sundhedsydelser og uden besværlige
og fordyrende bureaukratiske lag.
Og så vil vi have værdigheden
tilbage i sundheden. Patienten skal
ikke være kastebold mellem
forskellige offentlige instanser, men i
stedet have let ved at gennemskue
hvad man kan forvente og hvad man
kan blive tilbudt.
Alt sammen for at fokusere på dét,
som velfærd først og fremmest
handler om: At borgerne oplever et
højt serviceniveau og får den rigtige
hjælp, når de har brug for den.
Fordi så mange ting ikke fungerer
godt nok i vores sundhedsvæsen i
dag, vælger flere og flere danskere –
særligt den ressourcestærke del af
befolkningen – at benytte sig af
alternativer til behandling i det
offentlige. Det beskriver kritikere som
et A- og et B-hold.
Men velfærd af højeste kvalitet skal
ikke være de få forundt. Vi skal brede
mulighederne ud, så alle danskere
kan nyde godt af dem. Vi skal have
dig og alle andre danskere med på
A-holdet.
Indledning
Danmark har brug for en frisk start.
Der er brug for en grundlæggende
nytænkning af vores
sundhedsvæsen.
 
For vi står over for en kæmpe politisk
opgave: Lange ventetider, flere
kronikere, lav fleksibilitet og
manglende sammenhæng i
patientforløbene. Der er brug for, at vi
tør sætte patienten og borgeren først.
Det skal ikke længere handle om
regionernes, kommunernes eller
systemets interesser. Det skal handle
om patientens interesser.
Derfor foreslår vi et nyt
sundhedssystem, der tager
udgangspunkt i dig som patient. 
For det kan godt blive bedre.
Vi vil tage et opgør med den evige
strukturdiskussion. Det er nemlig
fløjtende ligegyldigt, om der er fem,
fire eller nul regioner, så længe du har
en god oplevelse som patient, og at
du bliver rask. Derfor vil vi skabe langt
mere lokalt driftsansvar - og til
gengæld kun ét statsligt organ, der
har det overordnede ansvar for driften
af sundhedsvæsenet. 
Vi vil slippe iværksætteriet løs. I
Danmark er vi notorisk dårlige til at
bruge og tage ved lære af sundheds-
iværksætterne, og udbrede deres
løsninger på tværs af
sundhedsvæsenet. 2
Et sundhedsvæsen med patienten i centrum
3
Vi vil skabe et sundhedsvæsen med
patienten i centrum. Et
sundhedsvæsen uden unødvendige
bureaukratiske lag og med fri
konkurrence mellem private og
offentlige udbydere af
sundhedsydelser på så mange
områder som muligt. Vi skal have
gjort op med de incitamenter, som
gør, at det offentlige vil fastholde dig
som patient i det offentlige system,
selvom der er bedre alternativer. Vi
vil skabe et sundhedsvæsen, der er
professionelt drevet, og hvor vi
nedbryder den dobbeltrolle, det
offentlige kan spille i dag, hvor de
både udbyder og indkøber
sundhedsydelser. Det betyder
nemlig, at vi reelt ikke ved, hvad en
behandling koster, og hvor der ingen
konkurrence er.
Er du også træt af den evige
strukturdiskussion, der altid får
problemerne i sundhedsvæsenet til
at handle om at tilgodese offentlige
udbydere – i stedet for at fokusere
på patientens oplevelser?
Det vigtigste, når du som patient
kommer i kontakt med
sundhedsvæsnet, er, at du får en
hurtig og effektiv behandling. At du
føler dig holdt i hånden hele vejen
igennem, og at du kan føle dig tryg
ved, at du får den bedste oplevelse.
Og måske vigtigst af alt, at du ikke
bliver tabt mellem to stole.
Det er fløjtende ligegyldigt om der er
fem, fire eller nul regioner, så længe
du har en god oplevelse som patient,
og at du bliver rask. Desværre er der
ikke mange, der har den oplevelse i
dag, og hvis vi skal skabe et
sundhedsvæsen, der kan alt det,
bliver vi nødt til at se på, hvordan vi
strukturerer vores sundhedsvæsen i
fremtiden.
Det vil vi:
4
Sådan gør vi
Et nyt organ – SundhedDK –
overtager det overordnede ansvar
Regionerne skal nedlægges, og det
overordnede ansvar for driften af
sundhedsvæsnet skal overgå til en ny
landsdækkende enhed kaldet
SundhedDK.
SundhedDK skal have ansvaret for at
indkøbe sundhedsydelser hos en
udbyder, uanset om den udbyder er
offentlig eller privat. Der skal opstilles
nogle klare faglige krav, og hvis man
kan leve op til dem, skal man have
mulighed for at byde ind på opgaven.
På den måde får vi nedbrudt
grænserne mellem det private og det
offentlige sundhedssystem, så vi kan
udnytte den ledige kapacitet i det
private, og dermed få nedbragt
ventelisterne i det offentlige.
Derudover skal SundhedDK overtage
en række af de opgaver, der i dag
ligger hos regionerne, men som løses
bedst nationalt.
For at sikre armslængde skal
SundhedDK ledes af en professionel
bestyrelse bestående af fagpersoner,
men hvor sundhedsministeren har det
øverste politiske ansvar.
FriHospitaler
Alle sygehusene skal i højere grad
drives lokalt med en professionel
bestyrelse, der har ansvar for drift og
økonomi.
Vi kalder det FriHospitaler.
Det er for at sikre en stærk lokal
forankring, og at de enkelte
frisygehuse også høster frugten af de
investeringer og effektiviseringer, der
laves. FriHospitalerne skal i højere
grad ses som en sundhedsleverandør,
som udbyder en ydelse til
sundhedsvæsnet, i ligeværdig
konkurrence med private udbydere.
Hvis man f.eks. i dag effektiviserer en
afdeling, eller implementerer en
teknologi, som gør, at man kan frigive
nogle ressourcer, så får den enkelte
afdeling eller sygehus ikke gavn af det
i nævneværdig grad, fordi
besparelserne ender i en samlet
regional kasse. Ved derimod at lade
driften varetages decentralt på
FriHospitalerne, skabes der en bedre
incitamentsstruktur, der i højere grad
understøtter udvikling, innovation og
motivation blandt medarbejderne.
5
Lettere at udbyde
sammenhængende patientforløb
I dag har forskellige offentlige
myndigheder og aktører ansvar for
forskellige dele af patientrejsen, og
det skaber flere steder udfordringer
for innovative og effektive samarbejde
mellem det offentlige og private
leverandører. Det kan betyde en uklar
ansvarsplacering, mere bureaukrati
og en dårlig patientoplevelse. Derfor
skal det gøres lettere at udbyde hele
patientforløb, hvor finansieringen af
patientforløbet i dag vil overlappe
mellem kommuner og regioner.
Et eksempel er AcuCare, der er et
samarbejde mellem Sjællands
Universitetshospital, Nykøbing F.,
Region Sjælland, og en række private
aktører. Her styrkes indsatsen for
borgere, der vurderes til at kunne
blive færdigbehandlet tilsvarende eller
bedre i eget hjem, og borgeren
tilbydes at blive færdigbehandlet
hjemme af Falck ud fra sygehusets
behandlingsplan. Det betyder, at den
enkelte patient kan undgå flere dages
indlæggelse på hospitalet og dermed i
højere grad fortsætte sin hverdag.
Sådan gør vi
6
Når man er syg, har man brug for
den rette information for at kunne
føle sig tryg. 
"Er jeg kommet i det rette
behandlingsforløb?", "Hvornår starter
min behandling?", "Hvem kan jeg tale
med?" og "Hvilke valgmuligheder har
jeg?". Klar og præcis information må
være alfa og omega i vores
sundhedsvæsen.
Sådan er det desværre ikke i dag.
Det danske sundhedssystem er
blevet en jungle for patienterne. 
Det betyder, at det er de mest
ressourcestærke, der kan navigere
og overskue deres rettigheder og
behandlingstilbud. Vi har skabt et A-
og et B-hold, uanset om vi vil indse
det eller ej.
Mere indflydelse og værdighed
Det vil vi:
Vi vil have alle med på A-holdet. Vi
vil skabe et sundhedsvæsen med
stærke patientrettigheder, hvor du
som borger ved, hvad du kan
forvente, hvis du skulle være så
uheldig at komme i kontakt med
sundhedsvæsenet.
Du skal vide, hvilken behandling du
har ret til, om du får den rette
behandling, og at du kan få svar på
dine spørgsmål og bekymringer. Det
skal ikke kræve en juraeksamen at
forstå dine rettigheder som patient,
og myndighederne skal ikke kunne
slippe afsted med at give dig mindre,
end du har krav på.
Vi vil skabe et sundhedsvæsen, der
udnytter alle tilgængelige ressourcer,
uanset om de er offentlige eller
private, så du som patient ikke skal
vente i årevis på at komme i
behandling.
7
I denne portal skal alt sundhedsdata
også samles – både den data, der
kommer fra din praktiserende læge,
kommunen, sygehuset, speciallægen
og privathospitalet, så du som patient
ikke oplever at blive tabt mellem to
stole. Sådan undgår vi, at du ikke
føler, at du skal starte forfra, hver
gang, at du taler med en ny læge.
Du skal som patient også have fuldt
indblik i din egen journal. Ikke som
man gør det i dag, hvor nogle
oplysninger ikke automatisk kommer
med i den journal, der er tilgængelig
for dig. Det er dig, der ejer den
sundhedsdata – ikke lægen.
Frit valg fra dag 1
Reelt frit valg fra dag 1 skal sikre, at
du som patient har mulighed for med
det samme at vælge det hospital
med den korteste vente tid - og ikke
skal vente i op til 60 dage, som det er
i dag.
Det skal selvfølgelig også gælde for
fertilitetsbehandling, hvor der
allerede i dag er et stort privat
marked, der ikke bliver brugt til at
nedbringe ventetiden i det offentlige.
Sådan gør vi
Sundhedsportal
Du - borgeren - skal have et overblik
over både ventetider og
kvalitetsindikatorer for de forskellige
leverandører, så du kan træffe et
kvalificeret valg i en ny
sundhedsportal. I den nye
sundhedsportal skal disse oplysninger
samles, så du kan bruge portalen til at
vælge en leverandør. Der skal indgå
informationer om antallet af
klagesager, succesraten i
behandlingerne, genindlæggelser,
medicinforbrug, ventetid og andre
relevante kvalitetsindikatorer. Målet
er, at du selv skal kunne navigere i de
forskellige tilbud - med kompetent og
uvildig rådgivning.
8
Vi foreslår, at du som patient har ret
til at vælge at fortsætte behandlingen
hos den speciallæge, der har udredt
dig, så du ikke bliver kastet frem og
tilbage mellem to systemer.
Fuld skattefritagelse for
sundhedsforsikringer
Antallet af forsikrede danskere er i
2023 vokset til 2,9 mio. personer.
Langt hovedparten har en forsikring,
som en kollektiv ordning på deres
arbejdsplads. Samtidig er de
individuelt tegnede ordninger også
steget markant. Liberal Alliance vil
gerne give flere danskere den
tryghed, som en sundhedsforsikring
giver. Derfor vil vi give fuldt fradrag
for alle med en sundhedsforsikring –
uanset om den er gennem en
overenskomst eller er tegnet som
privatperson.
Derimod er der ikke mange
danskere, der har en tandforsikring
på trods af, at det er et af de eneste
områder i vores sundhedssystem,
hvor der i dag er brugerbetaling. Vi
mener, at langt flere danskere skal
have mulighed for at tegne en
tandforsikring. Derfor foreslår vi
fuldskattefritagelse for
arbejdsgiverbetalte tandforsikringer.
Sådan gør vi
Kortere ventelister
Ventelisterne på behandling skal ned.
Det skal ske ved, at vi udnytter alt den
ledige kapacitet, der er i det private
sundhedsvæsen. Vi foreslår, at man
reelt nedbryder grænsen mellem det
offentlige og det private
sundhedsvæsen ved at opstille en
række klare, saglige og faglige krav.
Lever man op til disse krav, kan man
frit byde ind på at levere en bestemt
sundhedsydelse uden skelen til, om
man er en offentlig hospitalsafdeling
eller et privathospital. Nogle
behandlinger, hvor der er en ekstrem
høj grad af specialisering i
behandlingen og lav kapacitet i
Danmark, vil skulle undtages, men
ambitionen er, at det skal være så få
områder som muligt.
Ret til behandling hos samme læge
Hvis du som patient i dag bliver
henvist til en speciallæge for at blive
udredt eller diagnosticeret, skal du
altid tilbage til din egen læge eller
tilbage i det offentlige
sundhedsvæsen, for f.eks. at blive
opereret, og måske sendt tilbage til
selvsamme speciallæge som udredte
dig, hvis ventetiden er mere end 60
dage.
9
Slip iværksætteriet løs
Det danske sundhedsvæsen er
notorisk dårligt til at udnytte og
lære af sundhedsiværksættere
samt udbrede deres løsninger på
tværs af systemet. 
Det går i sidste ende ud over
patienterne, som ikke får nok glæde
af den innovation og teknologi, der
kan skabe bedre behandling med
fokus på den enkeltes behov.
Hvorfor kan den dygtige
sygeplejerske, der altid går forrest og
altid melder sig frivilligt til at tage en
ekstra vagt for en syg kollega, ikke
belønnes med en højere løn eller en
bonus? Hvorfor skal den
sygeplejerske, der har været på
afdelingen i flest år, automatisk have
den højeste løn alene på grund af sin
anciennitet?
Det vil vi:
Vi vil skabe et sundhedsvæsen, der
indretter sig efter patienternes behov.
Et sundhedsvæsen, der tør tage de
nyeste og bedste teknologier i brug til
gavn for både patienter og
medarbejdere. Et system, der ser dig
som et individ, der ikke nødvendigvis
skal presses ned i en bestemt kasse,
bare fordi, at det altid er blevet gjort
sådan.
I dag sker det ofte, at der
igangsættes nye projekter, men når
det kommer til at udbrede de gode
idéer i systemet, er der mange
steder, hvor de kan strande. Der skal
skabes incitamenter, der sikrer, at
projekter, som fungerer godt, også
bliver bredt implementeret og
kommer patienter i hele landet til
gavn.
10
Derfor vil vi skabe en langt mere
differentieret psykiatri, som ser hele
mennesket. Det vil vi blandt andet
gøre ved at give psykiaterne
mulighed for at ansætte andre
faggrupper til at løfte nogle af
opgaverne i psykiatrien.
Dygtigt personale skal have højere
løn og mulighed for bonus
Liberal Alliance ønsker en højere
grad af lokal løndannelse i det
offentlige sundhedsvæsen således,
at f.eks. en del af de lønstigninger,
som aftales ved de centrale
overenskomstforhandlinger, afsættes
til puljer, som udmøntes efter aftale
på den enkelte arbejdsplads eller
med den enkelte arbejdsgiver.
Det giver den enkelte leder i
sundhedsvæsenet rum til at motivere
og prioritere de dygtigste
sundhedsansatte, som skaber størst
gavn for patienterne, og som lederen
har en særlig interesse i at beholde.
Sådan gør vi
Lokal innovation 
– national skalering 
I dag bliver ny teknologi i alt for ringe
grad udbredt til hele
sundhedsvæsenet på tværs af
regioner og hospitaler. En af
forhindringerne er regionerne selv,
som alt for ofte favoriserer egne
løsninger over de løsninger, som vi
ved, der virker, og som allerede
fungerer på andre sygehuse og i
andre regioner. 
Innovationen skal stadig foregå ude
på de enkelte afdelinger, men når der
kommer ny teknologi, som vi kan se
fungerer på et sygehus, skal den nye
nationale enhed, SundhedDK, have
kompetencen til at udrulle den på
tværs af landets hospitaler.
En mere helhedsorienteret
psykiatri
Der er behov for, at vi helt gentænker
psykiatrien. Mange af de mennesker,
der ender i psykiatrien, har slet ikke
behov for psykiatrisk behandling. Det
kan for eksempel være unge med
ondt i livet eller mennesker, der står
midt i en livskrise. De kunne muligvis
have langt større gavn af at tale med
en psykolog eller en
specialsygeplejerske.
11
Hvorfor kan du ikke gå til læge om
søndagen? Eller bare når du har
fri? Hvorfor har din læge kun
telefontid i få timer tidligt om
morgenen? Hvorfor kan du ikke få
en digital konsultation? Hvorfor
skal du booke en ny tid, hvis du
skal have tilset flere ting? Det kan
du ikke, fordi der reelt ikke er
konkurrence på markedet for
praktiserende læger.
I bedste mening har man indrettet en
praksissektor, der er låst fast i regler
om ydernumre, knækgrænser og
omsætningslofter. Der er behov for
helt at gentænke den del af vores
sundhedssektor, så vi i langt højere
grad sætter lægerne fri.
Det vil vi:
Priser, der afspejler opgavens
omfang
Et af de helt store problemer i vores
sundhedsvæsen er manglen på
praktiserende læger – særligt i
landdistrikterne. Det skyldes
selvfølgelig flere ting, men noget, der
gør det mindre attraktivt for læger at
slå sig ned i f.eks. Vestjylland fremfor
København, er den betaling lægerne
får – de såkaldte takster. Lægerne
får betaling for hver patient, de tilser,
men taksten er den samme, uanset
om ens patientgruppe er yngre og
ressourcestærke mennesker, eller
om det er ældre eller socialt udsatte
patienter.
Derfor vil Liberal Alliance hæve
taksten i de områder med
lægemangel og de steder, hvor der
er en meget stor andel af
behandlingskrævende borgere.
Derudover skal vi gentænke måden
hvorpå vi afregner speciallæger, som
i dag tjener færre penge, jo flere
patienter de ser, fordi vi har indført et
loft over omsætningen og nogle
knækgrænser.
En praksissektor, der er til for dig
Vi vil skabe en praksissektor, der
indretter sig efter dit behov. Hvor du
som patient har et bredt og
mangfoldigt udbud at vælge imellem,
når du skal vælge læge. Hvis du
lægger stor vægt på at have en
familielæge, som er den samme,
hver gang du møder op, skal du have
mulighed for at vælge det. Hvis det er
vigtigere for dig, at du kan tale med
din læge online, skal du have
mulighed for det. 
Sådan gør vi:
12
Ved at fjerne dem kan vi langt bedre
udnytte den private kapacitet, som er
nødvendig for at nedbringe
ventetiderne – særligt i psykiatrien.
Smidigere vej gennem systemet
I dag kan du som patient kun blive
henvist til en speciallæge af din
praktiserende læge – og ikke af
speciallæge. Det er
uhensigtsmæssigt, da der kan opstå
situationer, hvor f.eks. en speciallæge
med ekspertise i grå stær ikke har
den nødvendige viden til at hjælpe en
patient med f.eks. grøn stær. Derfor
bør speciallæger kunne henvise til
andre speciallæger, så du som
patient ikke altid er afhængig af din
praktiserende læge.
Derudover vil vi afskaffe betalingen
for at skifte læge, så det bliver langt
nemmere at vælge den læge man
ønsker, og som passer til ens behov.
Lægeklinikker skal kunne se ud på
mange måder
I dag fungerer ydernummersystemet
ved, at en praktiserende læge også
skal være erhvervsdrivende, som
står for en masse administrativt
arbejde som bogføring,
indberetninger osv. Lykkes det et
privat firma at opbygge en god
forretning, så kan en PLO-læge
kræve at overtage forretningen. Det
er ikke fair, og det hæmmer den
innovation og virkelyst, som i sidste
ende kommer patienten til gode.
Sådan behøver det ikke at være. Vi
har brug for mere konkurrence.
Almene lægepraksisser skal kunne
se ud på mange måder, og private
skal spille en større rolle. Og i
fremtiden skal vi hellere sikre
geografisk spredning med
økonomiske incitamenter end med
tvang.
Sådan gør vi


---

# Et sundhedsvæsen med patienten i centrum - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alle-skal-med-paa-a-holdet/et-sundhedsvaesen-med-patienten-i-centrum

Et sundhedsvæsen med patienten i centrum
Er du også træt af den evige strukturdiskussion, der altid får problemerne i sundhedsvæsenet til at handle om at tilgodese offentlige udbydere – i stedet for at fokusere på patientens oplevelser?
Det vigtigste, når du som patient kommer i kontakt med sundhedsvæsnet, er, at du får en hurtig og effektiv behandling. At du føler dig holdt i hånden hele vejen igennem, og at du kan føle dig tryg ved, at du får den bedste oplevelse. Og måske vigtigst af alt, at du ikke bliver tabt mellem to stole.
Det er fløjtende ligegyldigt, om der er fem, fire eller nul regioner, så længe du har en god oplevelse som patient, og at du bliver rask. Desværre er der ikke mange, der har den oplevelse i dag, og hvis vi skal skabe et sundhedsvæsen, der kan alt det, bliver vi nødt til at se på, hvordan vi strukturerer vores sundhedsvæsen i fremtiden.
Det vil vi:
Vi vil skabe et sundhedsvæsen med patienten i centrum. Et sundhedsvæsen uden unødvendige bureaukratiske lag og med fri konkurrence mellem private og offentlige udbydere af sundhedsydelser på så mange områder som muligt. Vi skal have gjort op med de incitamenter, som gør, at det offentlige vil fastholde dig som patient i det offentlige system, selvom der er bedre alternativer. Vi vil skabe et sundhedsvæsen, der er professionelt drevet, og hvor vi nedbryder den dobbeltrolle, det offentlige kan spille i dag, hvor de både udbyder og indkøber sundhedsydelser. Det betyder nemlig, at vi reelt ikke ved, hvad en behandling koster, og hvor der ingen konkurrence er.
Sådan gør vi:
Et nyt organ – SundhedDK – overtager det overordnede ansvar
Regionerne skal nedlægges, og det overordnede ansvar for driften af sundhedsvæsnet skal overgå til en ny landsdækkende enhed kaldet SundhedDK.
SundhedDK skal have ansvaret for at indkøbe sundhedsydelser hos en udbyder, uanset om den udbyder er offentlig eller privat. Der skal opstilles nogle klare faglige krav, og hvis man kan leve op til dem, skal man have mulighed for at byde ind på opgaven. På den måde får vi nedbrudt grænserne mellem det private og det offentlige sundhedssystem, så vi kan udnytte den ledige kapacitet i det private, og dermed få nedbragt ventelisterne i det offentlige.
Derudover skal SundhedDK overtage en række af de opgaver, der i dag ligger hos regionerne, men som løses bedst nationalt.
For at sikre armslængde skal SundhedDK ledes af en professionel bestyrelse bestående af fagpersoner, men hvor sundhedsministeren har det øverste politiske ansvar.
FriHospitaler
Alle sygehusene skal i højere grad drives lokalt med en professionel bestyrelse, der har ansvar for drift og økonomi.
Vi kalder det FriHospitaler.
Det er for at sikre en stærk lokal forankring, og at de enkelte FriHospitaler også høster frugten af de investeringer og effektiviseringer, der laves. FriHospitalerne skal i højere grad ses som en sundhedsleverandør, som udbyder en ydelse til sundhedsvæsnet, i ligeværdig konkurrence med private udbydere.
Hvis man f.eks. i dag effektiviserer en afdeling, eller implementerer en teknologi, som gør, at man kan frigive nogle ressourcer, så får den enkelte afdeling eller sygehus ikke gavn af det i nævneværdig grad, fordi besparelserne ender i en samlet regional kasse. Ved derimod at lade driften varetages decentralt på FriHospitalerne, skabes der en bedre incitamentsstruktur, der i højere grad understøtter udvikling, innovation og motivation blandt medarbejderne.
Lettere at udbyde sammenhængende patientforløb
I dag har forskellige offentlige myndigheder og aktører ansvar for forskellige dele af patientrejsen, og det skaber flere steder udfordringer for innovative og effektive samarbejde mellem det offentlige og private leverandører. Det kan betyde en uklar ansvarsplacering, mere bureaukrati og en dårlig patientoplevelse. Derfor skal det gøres lettere at udbyde hele patientforløb, hvor finansieringen af patientforløbet i dag vil overlappe mellem kommuner og regioner.
Et eksempel er AcuCare, der er et samarbejde mellem Sjællands Universitetshospital, Nykøbing F., Region Sjælland, og en række private aktører. Her styrkes indsatsen for borgere, der vurderes til at kunne blive færdigbehandlet tilsvarende eller bedre i eget hjem, og borgeren tilbydes at blive færdigbehandlet hjemme af Falck ud fra sygehusets behandlingsplan. Det betyder, at den enkelte patient kan undgå flere dages indlæggelse på hospitalet og dermed i højere grad fortsætte sin hverdag.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Mere indflydelse og værdighed - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alle-skal-med-paa-a-holdet/mere-indflydelse-og-vaerdighed

Mere indflydelse og værdighed
Introduktion
Når man er syg, har man brug for den rette information for at kunne føle sig tryg. “Er jeg kommet i det rette behandlingsforløb?”, “Hvornår starter min behandling?”, “Hvem kan jeg tale med?” og “Hvilke valgmuligheder har jeg?”. Klar og præcis information må være alfa og omega i vores sundhedsvæsen.
Sådan er det desværre ikke i dag. Det danske sundhedssystem er blevet en jungle for patienterne. Det betyder, at det er de mest ressourcestærke, der kan navigere og overskue deres rettigheder og behandlingstilbud. Vi har skabt et A- og et B-hold, uanset om vi vil indse det eller ej.
Det vil vi:
Vi vil have alle med på A-holdet. Vi vil skabe et sundhedsvæsen med stærke patientrettigheder, hvor du som borger ved, hvad du kan forvente, hvis du skulle være så uheldig at komme i kontakt med sundhedsvæsenet.
Du skal vide, hvilken behandling du har ret til, om du får den rette behandling, og at du kan få svar på dine spørgsmål og bekymringer. Det skal ikke kræve en juraeksamen at forstå dine rettigheder som patient, og myndighederne skal ikke kunne slippe afsted med at give dig mindre, end du har krav på.
Vi vil skabe et sundhedsvæsen, der udnytter alle tilgængelige ressourcer, uanset om de er offentlige eller private, så du som patient ikke skal vente i årevis på at komme i behandling.
Sådan gør vi:
Frit valg fra dag 1
Reelt frit valg fra dag 1 skal sikre, at du som patient har mulighed for med det samme at vælge det hospital med den korteste ventetid – og ikke skal vente i op til 60 dage, som det er i dag.
Det skal selvfølgelig også gælde for fertilitetsbehandling, hvor der allerede i dag er et stort privat marked, der desværre ikke bliver brugt til at nedbringe ventetiden i det offentlige.
Sundhedsportal
Du – borgeren – skal have et overblik over både ventetider og kvalitetsindikatorer for de forskellige leverandører, så du kan træffe et kvalificeret valg i en ny sundhedsportal. I den nye sundhedsportal skal disse oplysninger samles, så du kan bruge portalen til at vælge en leverandører. Der skal indgå informationer om antallet af klagesager, succesraten i behandlingerne, genindlæggelser, medicinforbrug, ventetid og andre relevante kvalitetsindikatorer. Målet er, at du selv skal kunne navigere i de forskellige tilbud – med kompetent og uvildig rådgivning.
I denne portal skal alt sundhedsdata også samles – både den data, der kommer fra din praktiserende læge, kommunen, sygehuset, speciallægen og privathospitalet, så du som patient ikke oplever at blive tabt mellem to stole. Sådan undgår vi, at du ikke føler, at du skal starte forfra, hver gang, at du taler med en ny læge.
Du skal som patient også have fuldt indblik i din egen journal. Ikke som man gør det i dag, hvor nogle oplysninger ikke automatisk kommer med i den journal, der er tilgængelig for dig. Det er dig, der ejer den sundhedsdata – ikke lægen.
Kortere ventelister
Ventelisterne på behandling skal ned. Det skal ske ved, at vi udnytter alt den ledige kapacitet, der er i det private sundhedsvæsen. Vi foreslår, at man reelt nedbryder grænsen mellem det offentlige og det private sundhedsvæsen ved at opstille en række klare, saglige og faglige krav. Lever man op til disse krav, kan man frit byde ind på at levere en bestemt sundhedsydelse, uden skelen til, om man er en offentlig hospitalsafdeling eller et privathospital. Nogle behandlinger, hvor der er en ekstrem høj grad af specialisering i behandlingen og lav kapacitet i Danmark, vil skulle undtages, men ambitionen er, at det skal være så få områder som muligt.
Ret til behandling hos samme læge
Hvis du som patient i dag bliver henvist til en speciallæge for at blive udredt eller diagnosticeret, skal du altid tilbage til din egen læge eller tilbage i det offentlige sundhedsvæsen, for f.eks. at blive opereret, og måske sendes tilbage til selvsamme speciallæge, som udredte dig, hvis ventetiden er mere end 60 dage. Vi foreslår, at du som patient har ret til at vælge at fortsætte behandlingen hos den speciallæge, der har udredt dig, så du ikke bliver kastet frem og tilbage mellem to systemer.
Fuld skattefritagelse for sundhedsforsikringer
Antallet af forsikrede danskere er i 2023 vokset til 2,9 mio. personer. Langt hovedparten har en forsikring, som en kollektiv ordning på deres arbejdsplads. Samtidig er de individuelt tegnede ordninger er også steget markant. Liberal Alliance vil gerne give flere danskere den tryghed, som en sundhedsforsikring giver. Derfor vil vi give fuldt fradrag for alle med en sundhedsforsikring – uanset om dent er gennem en overenskomst eller er tegnet som privatperson.
Derimod er der ikke mange danskere, der har en tandforsikring, på trods af at det er et af de eneste områder i vores sundhedssystem, hvor der i dag er brugerbetaling. Vi mener, at langt flere danskere skal have mulighed for at tegne en tandforsikring. Derfor foreslår vi en fuldskattefritagelse for arbejdsgiverbetalte tandforsikringer.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Slip iværksætteriet løs - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alle-skal-med-paa-a-holdet/slip-ivaerksaetteriet-loes

Slip iværksætteriet løs
Det danske sundhedsvæsen er notorisk dårligt til at udnytte og lære af sundhedsiværksættere samt udbrede deres løsninger på tværs af systemet. Det går i sidste ende ud over patienterne, som ikke får nok glæde af den innovation og teknologi, der kan skabe bedre behandling med fokus på den enkeltes behov.
Hvorfor kan den dygtige sygeplejerske, der altid går forrest og altid melder sig frivilligt til at tage en ekstra vagt for en syg kollega, ikke belønnes med en højere løn eller en bonus? Hvorfor skal den sygeplejerske, der har været på afdelingen i flest år, automatisk have den højeste løn alene på grund af sin anciennitet?
Det vil vi:
Vi vil skabe et sundhedsvæsen, der indretter sig efter patienternes behov. Et sundhedsvæsen, der tør tage de nyeste og bedste teknologier i brug til gavn for både patienter og medarbejdere. Et system, der ser dig som et individ, der ikke nødvendigvis skal presses ned i en bestemt kasse, bare fordi, at det altid er blevet gjort sådan.
I dag sker det ofte, at der igangsættes nye projekter, men når det kommer til at udbrede de gode idéer i systemet, er der mange steder, hvor de kan strande. Der skal skabes incitamenter, der sikrer, at projekter, som fungerer godt, også bliver bredt implementeret og kommer patienter i hele landet til gavn.
Sådan gør vi:
Lokal innovation - national skalering
I dag bliver ny teknologi i alt for ringe grad udbredt til hele sundhedsvæsenet på tværs af regioner og hospitaler. En af forhindringerne er regionerne selv, som alt for ofte favoriserer egne løsninger over de løsninger, som vi ved virker, og som allerede fungerer på andre sygehuse og i andre regioner.
Innovationen skal stadig foregå ude på de enkelte afdelinger, men når der kommer ny teknologi, som vi kan se fungerer på et sygehus, skal den nye nationale enhed, SundhedDK, have kompetencen til at udrulle den på tværs af landets hospitaler.
En mere helhedsorienteret psykiatri
Der er behov for, at vi helt gentænker psykiatrien. Mange af de mennesker, der ender i psykiatrien, har slet ikke behov for psykiatrisk behandling. Det kan for eksempel være unge med ondt i livet eller mennesker, der står midt i en livskrise. De kunne muligvis have langt større gavn af at tale med en psykolog eller en specialsygeplejerske. Derfor vil vi skabe en langt mere differentieret psykiatri, som ser hele mennesket. Det vil vi blandt andet gøre ved at give psykiaterne mulighed for at ansætte andre faggrupper til at løfte nogle af opgaverne i psykiatrien.
Dygtigt personale skal have højere løn og mulighed for bonus
Liberal Alliance ønsker en højere grad af lokal løndannelse i det offentlige sundhedsvæsen, således, at f.eks. en del af de lønstigninger, som aftales ved de centrale overenskomstforhandlinger, afsættes til puljer, som udmøntes efter aftale på den enkelte arbejdsplads eller med den enkelte arbejdsgiver.
Det giver den enkelte leder i sundhedsvæsenet rum til at motivere og prioritere de dygtigste sundhedsansatte, som skaber størst gavn for patienterne, og som lederen har en særlig interesse i at beholde.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# En praksissektor, der er til for dig - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/alle-skal-med-paa-a-holdet/en-praksissektor-der-er-til-for-dig

En praksissektor, der er til for dig
Hvorfor kan du ikke gå til læge om søndagen? Eller bare når du har fri? Hvorfor har din læge kun telefontid i få timer tidligt om morgenen? Hvorfor kan du ikke få en digital konsultation? Hvorfor skal du booke en ny tid, hvis du skal have tilset flere ting? Det kan du ikke, fordi der reelt ikke er konkurrence på markedet for praktiserende læger.
I bedste mening har man indrettet en praksissektor, der er låst fast i regler om ydernumre, knækgrænser og omsætningslofter. Der er behov for helt at gentænke den del af vores sundhedssektor, så vi i langt højere grad sætter lægerne fri.
Det vil vi:
Vi vil skabe en praksissektor, der indretter sig efter dit behov. Hvor du som patient har et bredt og mangfoldigt udbud at vælge imellem, når du skal vælge læge. Hvis du lægger stor vægt på at have en familielæge, som er den samme, hver gang du møder op, skal du have mulighed for at vælge det. Hvis det er vigtigere for dig, at du kan tale med din læge online, skal du have mulighed for det.
Sådan gør vi:
Priser, der afspejler opgavens omfang
Et af de helt store problemer i vores sundhedsvæsen er manglen på praktiserende læger – særligt i landdistrikterne. Det skyldes selvfølgelig flere ting, men noget, der gør det mindre attraktivt for læger at slå sig ned i f.eks. Vestjylland fremfor København, er den betaling lægerne får – de såkaldte takster. Lægerne får betaling for hver patient, de tilser, men taksten er den samme, uanset om ens patientgruppe er yngre og ressourcestærke mennesker, eller om det er ældre eller socialt udsatte patienter.
Derfor vil Liberal Alliance hæve taksten i de områder med lægemangel og de steder, hvor der er en meget stor andel af behandlingskrævende borgere.
Derudover skal vi gentænke måden hvorpå vi afregner speciallæger, som i dag tjener færre penge, jo flere patienter de ser, fordi vi har indført et loft over omsætningen og nogle knækgrænser. Ved at fjerne dem kan vi langt bedre udnytte den private kapacitet, som er nødvendig for at nedbringe ventetiderne – særligt i psykiatrien.
Smidigere vej gennem systemet
I dag kan du som patient kun blive henvist til en speciallæge af din praktiserende læge – og ikke af speciallæge. Det er uhensigtsmæssigt, da der kan opstå situationer, hvor f.eks. en speciallæge med ekspertise i grå stær ikke har den nødvendige viden til at hjælpe en patient med f.eks. grøn stær. Derfor bør speciallæger kunne henvise til andre speciallæger, så du som patient ikke altid er afhængig af din praktiserende læge.
Derudover vil vi afskaffe betalingen for at skifte læge, så det bliver langt nemmere at vælge den læge, som man ønsker, og som passer til ens behov.
Lægeklinikker skal kunne se ud på mange måder
I dag fungerer ydernummersystemet ved, at en praktiserende læge også skal være erhvervsdrivende, som står for en masse administrativt arbejde som bogføring, indberetninger osv. Lykkes det et privat firma at opbygge en god forretning, så kan en PLO-læge kræve at overtage forretningen. Det er ikke fair, og det hæmmer den innovation og virkelyst, som i sidste ende kommer patienten til gode.
Sådan behøver det ikke at være. Vi har brug for mere konkurrence. Almene lægepraksisser skal kunne se ud på mange måder, og private skal spille en større rolle. Og i fremtiden skal vi hellere sikre geografisk spredning med økonomiske incitamenter end med tvang.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# [PDF] Forslag-til-handlingsplan-mod-endometriose.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/09/Forslag-til-handlingsplan-mod-endometriose.pdf

Forslag til
handlingsplan
mod endometriose
sygdommen, og samlet set lider
omkring 130.000 danske kvinder lige
nu af sygdommen.
Mest alvorligt er imidlertid, at helt op
mod 50 pct. af de ramte kvinder
bliver infertile. Det fører til et stort
antal nærmest ubærlige personlige
tragedier, og med den ærgerlige
udvikling ser tendensen ikke ud til at
vende, hvis vi ikke sætter ind.
Derfor vil vi i Liberal Alliance have
udarbejdet en national handlingsplan
mod endometriose. Med den vil vi
finde frem til, hvordan vi kan få en
bedre forståelse af sygdommen og
blive bedre til at diagnosticere og
behandle den. 
Indledning
Det kan der være mange årsager til:
Ofte kan det være svært for patienter
at tale med fagfolk om meget private
sygdomme, og andre gange kan
lægerne have manglet den rigtige
forståelse for problemerne, når nogen
har henvendt sig. Samtidig har det
ikke hjulpet, at vi på samfundsplan
har undervurderet sygdommenes
omfang. Vi har simpelthen ikke taget
mange kvindesygdomme alvorligt
nok.
En af de sygdomme er endometriose.
Det er en sygdom, der giver kvinder
store smerter i forbindelse med deres
menstruation, og som for nogle også
kan føre til smertefulde tilstande
under samleje, afføring og
vandladning. Det fører for mange
patienter til hyppige sygemeldinger og
voldsomt nedsat livskvalitet.
I dag skønnes det, at op mod 10 pct.
af alle kvinder i den fødedygtige alder
bliver eller vil blive ramt af
2
I Danmark har vi et generelt
problem med, at kvindesygdomme
bliver underprioriteret i
sundhedsvæsenet. 
Udfordringer
Patienter med formodet
endometriose oplever, at systemet
hverken ved nok om deres
udfordringer og ikke tager dem
alvorligt. Det skyldes bl.a., at der er
meget lidt forskning på området, og
at mange læger derfor ikke er klar
over, hvad det skyldes, og hvordan
eller om det kan forebygges.
Det er nødvendigt med grund-
forskning, hvis vi skal kunne forstå og
muligvis forebygge endometriose.
Desværre er det felt hidtil meget
mangelfuldt i Danmark, og der
mangler særligt vidensdeling mellem
forskere og læger.
Forslag til handlingsplan
Derudover mangler der klare retnings-
linjer for, hvordan man behandler og
udreder patienterne. Derfor kan man
have vidt forskellige oplevelser, alt
efter hvor i landet man bor.
3
Hvis vi skal forstå sygdommen og
dens konsekvenser, er vi nødt til at
inddrage patienterne i udarbejdelsen
af handlingsplanen. Det samme
gælder for det sundhedspersonale og
de forskere, sundhedsøkonomer og
interesseorganisationer mv., som har
en særlig ekspertise i sygdommen. 
Det vigtigste er, at vi får en
handlingsplan, der sætter patienten i
fokus, og som tager hånd om den
manglende forståelse og den
stigmatisering, patienterne møder i
sundhedsvæsenet i dag. Også
selvom ingen af delene udspringer af
onde intentioner.
Manglende faglighed
Der er især blandt de privat-
praktiserende læger en manglende
viden om endometriose. Det er
særligt et problem, fordi 90 pct. af alle
gynækologiske undersøgelser og
behandlinger sker hos en
praktiserende læge. Her hænder det
ifølge mange kvinder ofte, at deres
smerter bliver affejet som almindelige
menstruationssmerter. Hvis de
argumenterer imod den konstatering,
skal de ofte kæmpe en ihærdig kamp
for at overbevise lægen om, at de
oplever smerter ud over det
sædvanlige. 
Geografisk ulighed
Der findes i dag ingen nationale
retningslinjer for behandling af
endometriose. Derfor er det meget
forskelligt fra region til region, hvor
alvorligt man tager sygdommen, og
hvordan den diagnosticeres og
behandles.
Manglende forskning
LA’s krav til en handlings-
plan mod endometriose
Inddragelse
For at komme de regionale forskelle
til livs, skal der udarbejdes et sæt
nationale retningslinjer for
diagnosticering og behandling af
endometriose på tværs af
sundhedssektorer og aktører. Det
skal også være med til at sikre, at
kvinder under mistanke for at lide af
sygdommen ved, hvor de skal søge
hjælp – og hvilken hjælp de har ret til. 
Endelig skal der fastsættes en række
målsætninger til nedbringelse af
udredningstiden, som man kan holde
de sundhedsfaglige aktører op på.
4
Oplysning
Vi ved, at tid er afgørende for, om
kvinder med endometriose bliver
infertile. Derfor er det afgørende, at
sundhedspersonalet til enhver tid
bliver opdateret på den nyeste viden
inden for feltet.
De kvinder, der lever med
endometriose, har nedsat livskvalitet,
som følge af de smerter sygdommen
medfører. Mange er sygemeldte i
lange perioder, og oplever generelt en
manglende forståelse fra
omverdenen, fordi mange tror, at det
”bare” er menstruationssmerter. Det
er simpelthen ikke rimeligt, at de
oplever at blive mødt med den
samme uvidenhed og manglende
forståelse for deres situation, når de
kommer til lægen.
Derfor er der behov for, at de
praktiserende læger bliver oplyst
ordentligt om sygdommen, og
hvordan sygdommen skal
diagnosticeres, og at det sikres, at de
har adgang til den nyeste viden. Det
handler ikke om at efteruddanne alle
læger i Danmark, men sikre at de kan
tilgå den nyeste viden om
sygdommen.
Klare retningslinjer
Nationalt videnscenter
Hvis vi skal tage livtag med
sygdommen, bliver forskning og
viden afgørende. Derfor er der behov
for at samle kompetencerne i et
nationalt forskningscenter, der skal
være indgangen til den nyeste viden
for forskere, patienter, læger,
sundhedsiværksættere, klinikere mv.
Herfra skal den viden ud til det
sundhedsfaglige personale på
afdelingerne, i almen praksis og hos
fysioterapeuter osv. 
Forslag til handlingsplan
Økonomi
5
Økonomi
Det vurderes, at udgifterne til en
handlingsplan vil kunne holdes inden
for den nuværende økonomiske
ramme. Den største udgift vil være til
etableringen af det nationale
forskningscenter, og her vil der blive
behov for en mindre offentlig bevilling,
i hvert fald til en start. Resten af
udgifterne vil kunne dækkes af
bevillinger fra private fonde og
virksomheder, sådan som det bliver
med andre forskningscentre, f.eks.
Nationalt Forskningscenter for
Autoimmune Sygdomme. De modtog
en fireårig bevilling fra
sundhedsministeriet på 18 mio. kr.
årligt, og resten af udgifterne dækkes
af private midler.
Der findes forskellige teorier om,
hvorfor nogle kvinder bliver ramt
af endometriose, og der forskes
stadig i årsagerne. En af de mest
anerkendte teorier er, at kvinder
under menstruationen kan
komme til at bløde små mængder
blod ud gennem æggelederne,
og at blodets celler dér kan sætte
sig fast og danne nyt væv.
I Australien, Storbritannien og
Frankrig er der lavet omfattende
nationale handlingsplaner mod
endometriose. I Danmark har
sygdommen imidlertid levet mere
i det skjulte.  
De årlige direkte
sundhedsudgifter til
endometriose skønnes at ligge i
omegnen af 3 mia. kr., og dertil
kommer tab af produktivitet som
følge af f.eks. sygemeldinger for
yderligere 6 mia. kr. 
Fakta
6
Endometriose er en kronisk
sygdom, som ca. 130.000 danske
kvinder lider af. Ved endometriose
dannes der livmoder-lignende
væv uden for livmoderen.
De fleste patienter oplever kraftige
menstruationssmerter og smerter
ved samleje, afføring og
vandladning.
Ufrivillig barnløshed er et af de
mest almindelige symptomer,
eftersom 50 pct. af alle kvinder
med endometriose ikke kan blive
gravide. For en del lykkes det at
blive gravide med
fertilitetsbehandling, men ca. 30
pct. af kvinderne i
fertilitetsbehandling lykkes ikke
med at blive gravide.


---

# [PDF] Tryg-fremtid.-Pensionsudspil-2024-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/08/Tryg-fremtid.-Pensionsudspil-2024-1.pdf

Tryg fremtid
Pensionsudspil 2024
På den måde vil folk også kunne få
glæde af deres pensionsopsparinger
i den periode af livet, hvor de
økonomiske behov er størst.
Hvis man i dag vil bruge penge fra
pensionsopsparingen på f.eks. at
købe en bolig, holde pause fra sit
arbejde eller til at trække sig før den
politiske bestemte pensionsalder,
bliver man ramt af en særlig strafskat
på 60 pct.
Det kan vi gøre bedre.
De danske pensioner er - og vil
fortsat være - så velpolstrede, at der
er plads til at give danskerne
mulighed for fleksibilitet i løbet af
deres arbejdsliv. Med en frisættelse
af de danske pensionsopsparinger vil
danskerne få endnu større nytte af
deres pensionsopsparinger, så man
kan få luft i økonomien på de
tidspunkter, hvor man har brug for
det.
Sådan kan vi skabe en tryggere
ramme om danskernes økonomi over
hele livet.
Indledning
Danskerne er noget nær
verdensmestre i at spare op til
pensionen, og det stiller Danmark
langt bedre end mange andre lande til
en fremtid med færre unge og flere
ældre.
Til gengæld er mange danskere mere
pressede i starten af deres arbejdsliv,
hvor folk typisk både skal spare op til
at købe en bolig og til pensionen på
samme tid – i den del af deres
arbejdsliv, hvor de ofte tjener mindst.
Samtidig føler flere og flere, at de er
låst i nogle kasser, når det kommer til
arbejdslivet, som de ikke
nødvendigvis passer ind i.
De problemer kan vi løse – hvis vi
tænker tingene sammen.
I stedet for kun at tænke på
pensionsopsparingen som en
opsparing til den livsfase, hvor man er
trådt ud af arbejdsmarkedet, bør vi
sætte pensionerne fri. 
2
Det er på tide at 
fremtidssikre danskernes
økonomi – over hele livet.
Det vil vi:
3
Håndsrækning til
førstegangskøbere
Længere barsel
gennem
pensionsopsparing
Mere fleksibel
folkepension
Bedre forhold for at
spare mere op
Mere ligestilling i
pensionssystemet
Førstegangskøbere har svært ved
at komme ind på boligmarkedet
Det er blevet stadig sværere at være
førstegangskøber på det danske
boligmarked. I en tid med relativt
høje renter og høje huspriser, er det
dyrt at komme ind på boligmarkedet.
[1] Det slår blandt andet ud i, at den
gennemsnitlige førstegangskøber er
over 35 år. [2] Det kræver over tid
både større indkomst og opsparing at
købe en bolig. [3]
Kreditkrav betyder i dag, at man som
minimum skal have 5 % af boligens
værdi, når man køber – og
mulighederne er væsentligt bedre,
hvis man har mere. Det kan som
nyuddannet være svært at spare et
stort beløb op, når man i langt de
fleste jobs er bundet af at skulle
betale en væsentlig del af sin
indkomst ind på en
pensionsopsparing. Og det kan være
svært at få lov til at låne, selvom man
har gode indkomstforhold, hvis man
ikke kommer med en tilstrækkelig
stor udbetaling.
Håndsrækning til
førstegangskøbere
og 5.400 kr. om måneden til
banklånet. Efter fem år er banklånet
så afdraget, og Erik og Anna kan
begynde at afdrage på deres
’pensionslån’. Afdrager de i samme
takt vil de efter ca. 2,5 år have
afdraget lånet til deres pensions-
opsparinger og dermed alene have
realkreditlånet tilbage. [4]
Det vil vi:
4
Brug pensionsopsparingen til at få
fodfæste på boligmarkedet
Førstegangskøbere skal gives
mulighed for at låne fra deres
pensionsopsparing til udbetalingen
på deres første ejerbolig. Lånet skal
være skatte- og afdragsfrit de første
5 år, så man kan få nedbragt banklån
m.v. Efter de 5 år skal lånet forrentes
over for pensionsopsparingen, og der
skal laves en afbetalingsplan.
Ordinære pensionsindbetalinger er
ikke afdrag på lånet, og afdragene er
ikke berettigede til fradrag. Lånet skal
afdrages over maksimalt 10 år.
Eksempel:
Erik og Anna køber en bolig til 3 mio.
kr. De har sparet 150.000 kr. op til
udbetalingen og beslutter at låne
yderligere 150.000 i deres pensions-
opsparinger. De kan altså købe huset
med et realkreditlån på 2,4 mio. kr.
og et banklån på 300.000 kr.
Realkreditlånet er afdragsfrit de
første 10 år, så de kan afdrage den
anden gæld først.
I løbet af de første fem år kan de
afdrage deres banklån. Det kræver,
at de efter skat sidder for ca. 7.700
kr. om måneden til realkreditlånet
Hvorfor kun lån?
Pensionsopsparingerne er skattefrie
ved indbetaling, og derfor vil det
skabe et stort skattehul, hvis man
kunne få pengene ubeskattet ud ved
at have dem placeret i et boligkøb.
Det ville desuden underminere
pensionssystemet, så folk ikke vil
bruge skattefordelene i pensions-
systemet til at få sparet tilstrækkeligt
op til at kunne klare sig i
alderdommen.
Hvorfor kun til førstegangskøbere?
Slap man pensionsopsparingerne fri
generelt, ville det kunne få
betydningerne for priserne på
boligmarkedet og altså gøre det
endnu sværere for førstegangs-
køberne. Det er ikke meningen.
Det vil vi:
5
Pensionssystemet har fået en
størrelse, hvor det løser en række
andre opgaver end bare opsparing til
alderdommen. Det er en god
udvikling, og der ligger en række
muligheder for at udbygge det
yderligere. Danskerne fortjener flere
muligheder for at få den start på
børnetilværelsen, som den enkelte
familie ønsker sig. Mange ønsker sig
mere end de 48 ugers barsel, som
man kan få i barselsdagpenge-
systemet – og det er oplagt, at
pensionssystemet kan bruges til
dette.
Det skal efter barselsdagpengenes
udløb være muligt at forlænge
barslen med op til 3 måneder betalt
af forældrenes pensionsopsparing.
Man skal kunne udbetale op til
barselsdagpengesatsen.
Længere barsel
gennem
pensionsopsparing
Mange ønsker sig længere barsel
Man skal kunne forlænge sin
barsel med sin pensionsopsparing
Pengene skal kunne komme fra
begge forældres pensions-
opsparinger uagtet hvem, som
afholder barslen. Udbetalingerne skal
beskattes som almindelig indkomst
på linje med pensionsudbetalinger. 
Mere fleksibel
folkepension
Folkepensionen er en
kasseløsning, som passer færre
og færre
Vores folkepension er meget rigid,
når det kommer både til både start og
indretningen undervejs.
I dag har man mulighed for at
udskyde sin pension – altså at vente
med at få folkepensionen udbetalt
mod, at man får en højere ydelse.
Den ordning blev i høj grad
overflødiggjort af, at man fjernede
modregning af lønindtægter i
folkepensionen. Derudover har
folkepensionssystemet ikke nogle
frihedsgrader. I LA ønsker vi os et
system, hvor både den offentlige og
private pension understøtter vores
egne valg hele livet.
Det vil vi:
6
I de senere år er der væsentlig flere
seniorer over folkepensionsalderen,
der bliver på arbejdsmarkedet. Det er
fremragende, men pensionssystemet
er indrettet ud fra en tankegang om,
at man arbejder, indtil man går på
pension. Virkeligheden er imidlertid,
at mange arbejder deltid eller vender
tilbage til job, efter de er blevet
pensioneret. Grænserne mellem
arbejdsliv og pension er blevet langt
mere flydende, og det skal vores
pensionssystem være endnu bedre til
at understøtte.
Det skal være muligt at få udbetalt
sin pension på ”deltid”. Hvis man
som pensionist fx ønsker at arbejde
halvtid, skal man kunne kombinere
det med at have halvt træk på sine
pensionsudbetalinger, hvis man
ønsker det. I dag har man på sine
livsvarige pensioner kun muligheden
for at sætte den helt på pause. Og for
ratepensionen er der intet at gøre,
hvis man først har påbegyndt
udbetalinger. 
For ratepensioner skal der desuden
gives mulighed for, at man sætter
udbetalingerne på pause, hvis man
får lyst til at vende 
tilbage til job. [5]
Tidligere folkepension til lavere
ydelse
Det skal være muligt at ”nedsætte”
sin pension i op til et år – altså at
påbegynde udbetalingen af sin
folkepension tidligere mod, at
ydelsen bliver tilsvarende lavere. En
forudsætning for nedsat pension skal
være, at man har private
pensionsopsparinger over et vist
niveau, så der ikke senere opstår
pres for nye politiske ordninger.
Folkepension på deltid Bedre forhold for at
spare mere op
Private opsparinger fortjener
bedre vilkår
Jo mere, man sparer op, jo mere
frihed og fleksibilitet kan man få i sit
arbejdsliv. Det bør ikke kun være de
rige forundt, og skattesystemet
kunne i langt højere grad understøtte
dette.
I dag er der fri indbetaling til
arbejdsgiveradministrerede livsvarige
pensioner, men indbetalingsloft for
ratepensioner og privattegnede
livsvarige pensioner.
Det vil vi:
7
Det er grundlæggende en ulogisk
skævhed. Særligt er det et problem,
at man stærkt begrænser folks
mulighed for at spare op via rate-
pensioner. Der kan være mange
fordele ved at have en ratepension.
Mange foretrækker, at i hvert fald en
del af pensionsopsparingen har
karakter af opsparing i stedet for
forsikringsordning, så man kan
efterlade sine arvinger med resten af
ens pension, hvis man skulle dø
tidligt. Og det er også et
omkostningsspørgsmål.
Organisationer som repræsenterer
brede udsnit kan forhandle sig til
attraktive priser på forsikringer, mens
priserne er høje, hvis man kommer
ind ad døren alene.
Der skal altså alene betales PAL-skat
af afkastet.
Det lyder måske ikke af meget med
675 kr. om måneden, men betaler
man ind på en FriPension i et helt
arbejdsliv, vil man kunne trække sig
tilbage fem år før pensionsalderen
med en ydelse svarende til
folkepensionen. [6]
Sæt indskudsgrænsen op
Indskudsgrænsen for ratepensionen
skal hæves til 100.000 kr. fra de
nuværende 63.100 kr. [7]
Løsningen er FriPension
I stedet for at politikerne skal indføre
særordninger for bestemte grupper,
vil vi indføre en helt ny ordning, hvor
alle danskere kan spare skattefrit op
til at trække sig tidligere tilbage eller
forsøde sin pensionisttilværelse.
Nærmere bestemt op til 675 kr. om
måneden. Pengene skal være
fradragsberettigede ved indbetaling
som pensionsindbetalinger til fx en
ratepension, og der skal heller ikke
betales skat ved 
udbetaling. 
Mere ligestilling i
pensionssystemet
Ulige pensionsopsparinger for at
få familielivet til at hænge sammen
I 7 ud af 10 ægteskaber har kvinden
den mindste pension, hvilket blandt
andet skyldes manglende
indbetalinger ved barsel, og at
kvinder ofte går på deltid for at få
børnetilværelsen til at hænge
sammen.
Det vil vi:
8
Når det så ofte især er forårsaget af
livsvalg taget for at understøtte det
samlede familieliv, er det urimeligt,
hvis kvinder stilles dårligere i de
tilfælde, hvor ægteskabet ender i
skilsmisse.
Når der sker formuedeling ved en
skilsmisse, er pensionen i
udgangspunktet undtaget. Kun hvis
man har en ægtepagt, vil man
normalt have mulighed for at dele
sine pensioner, og det har 75 % af
nygifte ikke. [8]
– selvfølgelig med mulighed for at
aftale sig frem til noget andet i en
ægtepagt, hvis familien ønsker det.
Der kan være situationer, hvor det er
kompliceret at dele. Det kan fx være,
hvis den ene ægtefælle har en
tjenestemandspension, og hvor man i
den enkelte familie kan lave de
nødvendige værnsregler.
Når man ændrer på den slags, bør
man selvfølgelig ikke gøre det med
tilbagevirkende kraft, så folk stilles
anderledes, end da de indgik et
ægteskab. Derfor skal ændringen
kun gælde for ægteskaber indgået
efter, at dette forslag bliver vedtaget
medmindre, at par vælger at lade sig
inspirere af regelændringen og selv
aftaler, at ændringen også skal
gælde for dem.
I udgangspunkt skal
pensionsopsparinger deles ved
skilsmisse for ægteskaber indgået i
fremtiden. Pensioner er en formue
opbygget helt på linje med friværdi i
bolig, fri opsparing, aktier og alt
muligt andet. Det naturlige
udgangspunkt skal være, at det
indgår helt på linje med andre
formuetyper i opgørelsen af den
samlede formue i familien som enhed
Løsningen er at medregne
pensionsopsparinger i familiens
samlede formue
Hvad mener danskerne selv?
9
AP Pension har i en meningsmåling spurgt danskerne,
hvad de synes om, at få retten til at bruge deres
pensionsopsparing før tid. [9]
62 % af de adspurgte
er enige eller meget
enige i, at man skal
kunne tage et års løn
ud af opsparingen for at
passe en syg
pårørende. 13 % er
uenige eller meget
uenige. 
53 % af de adspurgte
er enige eller meget
enige i, at man skal
kunne bremse sine
pensionsindbetalinger i
op til to år for at bruge
pengene på at afdrage
på gæld. 19 % er
uenige eller meget
uenige.
50 % af de adspurgte
er enige eller meget
enige i, at man skal
kunne få udbetalt op til
en årsløn fra sin
pensionsopsparing,
hvis man påbegynder
en ny uddannelse
senere i livet. 18 % er
uenige eller meget
uenige.
[1] Nordea: Høje boligrenter og stigende boligpriser får boligbyrden til at stige.
https://nytfranordea.nordea.dk/da/artikler/202401-hoeje-boligrenter-og-stigende-
boligpriser-faar-boligbyrden-til-
stige#:~:text=I%20%C3%B8jeblikket%20er%20boligbyrden%20for,derfor%20har%20
det%20forholdsvist%20sv%C3%A6rt.
[2] Danmarks statistik: Hver anden boligkøber er førstegangskøber.
https://www.dst.dk/Site/Dst/Udgivelser/nyt/GetAnalyse.aspx?cid=52915
[3] Finans: Voldsom stigning: Så meget kræver det for førstegangskøbere at komme
ind på boligmarkedet.
https://finans.dk/privatokonomi/ECE15603462/voldsom-stigning-saa-meget-kraever-
det-for-foerstegangskoebere-at-komme-ind-paa-boligmarkedet/
[4] Der er regnet på et 4 % fastforrentet realkreditlån, samt et banklån på 5,5 %.
[5] I 2018 øgede man den maksimale udbetalingsperiode.
[6] Beregningen tager udgangspunkt i 40 års indbetalinger med en gns. forrentning på
3 % efter skat og inflation. Med en sådan indbetaling vil man kunne udbetale en
ydelse på ca. 11.500 kr. i 5 år før folkepensionsalderen, hvilket er lidt mere end
folkepension inkl. pensionstillæg (men eksklusiv boligydelse, ældrecheck og andre
særydelser til folkepensionister).
[7] Skatteudvalget: 2014-15 SAU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 384. 
Forslaget vurderedes i 2015 at koste 450 mio. kr. varigt – mere på kort sigt.
https://www.ft.dk/samling/20141/almdel/sau/spm/384/svar/1225258/1494389.pdf
[8] Finans: 75 pct. af nygifte kvinder løber økonomisk risiko: Så let er det at undgå.
https://finans.dk/privatokonomi/ECE14683277/75-pct-af-nygifte-kvinder-loeber-
oekonomisk-risiko-saa-let-er-det-at-undgaa/
[9] Børsen: Flertal af danskere ønsker at kunne hæve pensionen før tid.
https://borsen.dk/nyheder/investor/flertal-onsker-mere-fleksibel-pension 
Kilder
10


---

# [PDF] Bedre-alkoholbehandling-i-Danmark.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/07/Bedre-alkoholbehandling-i-Danmark.pdf

En helhjertet indsats 
på socialområdet
Indledning
I Danmark er andelen af
mennesker, som er i behandling for
et alkoholmisbrug stigende. Man
regner med, at omkring 800.000
danskere drikker for meget. I 2022
modtog omtrent 25.000 danskere
offentligt finansieret behandling af
deres misbrug, hvilket er en stigning
på 23% sammenlignet med 2017
[1]. Vi kan ikke med sikkerhed sige,
hvad udviklingen skyldes, men én
ting er sikkert: Det stiller højere krav
til både de kvalitets- og prismæssige
rammer for alkoholbehandling. 
I Liberal Alliance arbejder vi for en
stærkere, smidigere og friere
praksis for alkoholbehandling på
socialområdet. Det starter med, at vi
sætter mennesket i centrum og
lader pengene følge borgeren.
Kvalitet og gennemsigtighed skal
sætte barren for, hvordan vi tilgår
politik og praksis på området. 
Gennemsigtighed i
økonomien 
Liberal Alliances principper for
bedre alkoholbehandling i
Danmark
[1] Stadig flere i behandling for
alkoholmisbrug -
Sundhedsdatastyrelsen
Uafhængig og
gennemsigtig
godkendelse af
alkoholbehandlingstilbud 
Friere valg af
alkoholbehandlingstilbud 
Nationale mål og
standarder for
alkoholbehandling 
Helhedsorienteret
behandling
Effektmåling så vi ved
hvor der er bedst effekt for
pengene
Derfor vil Liberal Alliance gennemføre
tiltag på socialområdet, der styrker
Danmarks behandlingstilbud til
personer med et alkoholmisbrug.
Vores forslag til bedre
alkoholbehandling bygger på 6
principper:
Initiativer
Socialområdet generelt er
kendetegnet af manglende styring
med økonomien og løbske udgifter.
Det gør sig også gældende på
alkoholområdet, hvor især selv-
møderprincippet og økonomisk
uigennemsigtighed i de sociale
tilbud fører til, at kommunerne og
FLOR (Foreningen af Ledere i
Offentlige Rusmiddelcentre) ofte
tyer til løsninger, der begrænser de
private tilbud og dermed borgerens
frie valg – i forsøget på at opnå
bedre kontrol med udgifter til
alkoholbehandling. I praksis betyder
det, at borgere med behov for
behandling, ikke får de behandlings-
muligheder de har behov for, eller i
nogle tilfælde, også krav på.
For at sikre økonomisk gennem-
sigtighed vil vi:
Stille krav til regnskaber og
revision. 
Alle kommunale og private tilbud
skal lave regnskaber efter
regnskabsloven med uvildig
revision.
Gennemsigtighed i økonomienDerigennem skabes gennem-
sigtighed ift., hvad alkohol-
behandlingstilbuddet leverer for sin
takst, så kommunerne ved, hvad
udgifterne går til. 
Skabe en uafhængig takstenhed,
der fastsætter taksterne.
Der skal styr på taksterne: En
takstmodel skal sikre, at faglighed er i
centrum for de sociale tilbuds
beregning af takster, og det vil hjælpe
kommunerne til bedre at kunne styre
udgifterne.
Afgrænse selvmøderprincippet. 
Selvmøderprincippet skal gælde 14
dage. Efter 14 dage skal ske en
genvisitation, hvor kommunen og
lederen af behandlingsstedet
sammen genvisiterer og sikrer, at
borgeren visiteres til den rigtige
hjælp. På denne måde bevares
fordelen ved anonymiteten i
selvmøderprincippet, da det er
afgørende for, at vi får flere
mennesker med et alkoholmisbrug i
behandling.
Initiativer
Men kommunernes økonomistyring
er i dag vanskelig på disse tilbud, da
valg af tilbud og tidsramme er op til
borgeren selv. Det godt at afgrænse
selvmøderprincippet for både at
sikre hensynet til det menneske, der
har behov for hjælp, og for at sikre
hensynet til kommunernes behov for
at kunne styre en økonomi.
Pengene skal derfor følge borgeren
som frit kan vælge imellem de
offentlige og private tilbud, der ligger
indenfor det man er visiteret til.
 
Den manglende gennemsigtighed gør
det svært for kommunen at have
kontrol med kvaliteten af den indsats,
som en borger modtager. 
For at sikre kontrol med kvaliteten vil
vi:
Indføre nationale krav og
retningslinjer for alkohol-
behandling.
Der skal formuleres nationale krav og
retningslinjer for social alkohol-
misbrugsbehandling, som vi også
kender det fra stofmisbrugs-området.
I dag brillerer de i deres fravær på
alkoholområdet. Disse skal udformes
i samarbejde mellem
Sundhedsstyrelsen og Socialtilsynet.
Nye krav til godkendelse af
alkoholbehandlingstilbud – væk
med samarbejdsaftaler
Godkendelsen af behandlingstilbud
skal fortsat ligge i Socialtilsynet men
denne skal ske ud fra en række
faglige krav som behandlingsstedet
skal leve op til.
Kvalitetsløft og transparent
godkendelse af
alkoholbehandlingstilbud 
I dag stilles der stilles der kun
begrænsede krav til indhold og
effekt af alkoholbehandlingstilbud,
hvilket ellers ikke er normen for
andre tilbud på socialområdet.
F.eks. skal en privat udbyder af
alkoholbehandling blot have en
samarbejdsaftale med én kommune,
hvorefter den kan tage imod borgere
fra hele landet, alt imens bopæls-
kommunen stadig skal betale for
behandlingen – uden at vide, hvad
regningen dækker, og om borgeren
får kompetent behandling for
pengene.
Initiativer
Det nuværende krav om, at
behandlingsstedet skal have en
samarbejdskommune skal fjernes.
Godkendte
alkoholbehandlingstilbud skal
lægges på Tilbudsportalen
Alle godkendte behandlingstilbud
skal kunne tilgås på Tilbudsportalen,
hvorfra borgere og kommuner kan
søge oplysninger om dem, så de
kan vælge det rette tilbud på oplyst
grundlag.
Tilsyn
Tilsynsledelsen for alkohol-
behandlingstilbud skal placeres i
Socialtilsynet som i stedet for den
nuværende struktur med 5
forskellige ledelser, skal hives ud af
kommunerne og samles under én
ledelse, som skal have base i
socialstyrelsen.
Helhedsorienteret behandling
Der skal lægges en
helhedsorienteret handleplan for
den enkelte borgers behandling,
som skaber klarhed om den
forventede indsats og virkning.
Der bør sættes samlet ind alt efter
behov, så behandlingen f.eks. sker i
samspil med psykiatrien,
stofmisbrugsbehandling eller med
inddragelse af nærmeste familie.
Behandlingsgaranti til både
misbruger, ægtefælle og børn af
misbrugere.
Alkoholisme rammer ikke kun den
enkelte misbruger, men hele familien.
For at lykkes med at holde borgeren
ude af sit misbrug, kan det være
nødvendigt at tage familiedynamikker
i betragtning samt medmisbrugere og
børn i familiebehandling. Derudover
kan børn af misbrugere op gennem
livet, have behov for hjælp til at forstå
og anerkende belastningerne i
opvæksten. Særligt fordi vi ved, at
33% udvikler psykiske problemer
som angst, depression, og
spiseforstyrrelser, 40% har været
udsat for vold/trusler om vold, 27%
har truet med selvmord eller forsøgt
selvmord og 30% udvikler selv
afhængighed. Derfor skal vi blive
bedre til at hjælpe tidligere, idet
utilstrækkelighed er dyrt – både
økonomisk og menneskeligt.
Initiativer
Effektmåling og dataunder-
støttelse
Vi skal simpelthen vide, i
kombination med økonomien, om
tilbuddet faktisk hjælpe borgerne/
familierne. Derfor skal der laves et
centralt evalueringsdesign eller blot
stilles krav om, at der skal kunne
leveres data. Dette UANSET om det
er et privat/kommunalt tilbud. Sådan
så vi kan tale om pris/kvalitet
(effekt).


---

# [PDF] EU-har-brug-for-en-ansvarlig-migrant-og-asylpolitik.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/06/EU-har-brug-for-en-ansvarlig-migrant-og-asylpolitik.pdf

Dertil kommer omfattende problemer
med kriminalitet, terror og
fremvæksten af både kriminelle og
religiøse parallelsamfund.
Asylmigrationen har derfor i en række
lande sat de liberale værdier som
ligestilling, individuel frihed, lighed for
loven og sekularisme, som det
moderne Europa er bygget på, under
markant pres. Det er den danske
koranlov kun et af mange triste
eksempler på.
I Liberal Alliance ved vi, at
demokratiske og liberale samfund
ikke opstår af sig selv men både
skabes og forsvares af folk, der deler
disse værdier. De sidste 50 års
erfaringer med omfattende
asylmigration viser, at det ikke er
tilfældet for en stor del af de
nytilkomne.
Desværre bærer EU en stor del af
ansvaret for denne udvikling.
Indledning
Europas ydre grænser er under
ekstremt pres. I 2023 var der
380.000 tilfælde af irregulære
grænsekrydsninger. Det er en
stigning på hele 17 procent siden
2022. Det forventes, at irregulær
migration i 2024 stadig vil lægge et
stort pres på EU’s ydergrænser.
Derfor har vi behov for handling.
Over de sidste 50 år har en række
EU-landes befolkningssammensæt-
ning ændret sig i en grad, der er
uden fortilfælde i moderne tid. Den
primære årsag er et asylsystem, der
har gjort det muligt for store grupper
af primært ikke-vestlige
asylansøgere at blive permanente
migranter.
Mange asylmigranter er blevet
succesfuldt integreret i og bidrager
til deres nye hjemlande, hvor de
bidrager både økonomisk og
kulturelt. Overordnet set har
indvandringen imidlertid ført til
voldsomme kulturelle, sociale og
ikke mindst religiøse konflikter.
2
EU har brug for en ansvarlig
migrant- og asylpolitik.
Under migrantkrisen i 2015 blev flere
EU-lande dæmoniseret for at rejse
grænsehegn og effektivt forhindre
migranttilstrømning. I dag anerkender
de fleste, at grænsehegn var et både
ansvarligt og nødvendigt svar på en
ukontrollabel migration. Så hvor der i
2014 var 315 kilometer grænsehegn
langs EU- og Schengen-landes
grænser, var der i 2022 mere end
2000 kilometer grænsehegn.
En alt for stor del af EU’s yder-
grænse er i praksis stadig åben, og
da migrantkrisen har vist, at migrant-
strømme bevæger sig mod de mest
tilgængelige indgangspunkter til
Europa, vil Liberal Alliance arbejde
for en langt mere omfattende
bevogtning og indhegning af EU’s
ydergrænse i områder, hvor der
forekommer eller er risiko for ulovlig
migration. Der skal selvfølgelig være
tale om nationale hegn, som EU
medfinansierer sammen med
medlemsstaten.
Initiativer
3
Fjernelsen af de indre grænser i EU
kombineret med en mangelfuld
kontrol af EU’s ydergrænser har
gjort, at lande som Italien og
Grækenland i vid udstrækning har
fungeret som åbne døre til resten af
unionen. 
Liberal Alliance støtter helhjertet
arbejdskraftens og borgernes frie
bevægelighed internt i EU, der er til
gavn for både virksomheder,
velstand og innovation. Men
forudsætningen for åbne indre
grænser er en effektiv kontrol med
unionens ydergrænser, som de
hastigt stigende migranttal i Syd-
europa demonstrerer, ikke findes. 
Det er hverken fornuftigt eller
ansvarligt at fortsætte en politik, der
både motiverer flygtninge og
migranter til at risikere livet på
Middelhavet og forværrer allerede
omfattende integrationsproblemer.
Det er på tide at tage ansvaret for
Europas grænser og migrations-
politik alvorligt. 
Derfor foreslår vi følgende:
Effektiv grænsekontrol
Initiativer
4
Vi mener imidlertid, at sikringen af
EU’s ydergrænser bør prioriteres
markant højere og ønsker derfor
30.000 Frontex-medarbejdere til at
varetage dette. 
EU’s grænseagentur Frontex har i
praksis alt for længe fungeret som
taxitjeneste for menneskesmuglere,
der kynisk spekulerer i at sætte
flygtninge ud på faldefærdige
flåder, som Frontexskibe derefter
transporterer til et EU-land. Liberal
Alliance ønsker en reform af
Frontex, der sætter en stopper for
dette og markant udvider Frontex’
kapacitet. 
Liberal Alliance vil gennem øget
patruljering på Middelhavet og
aftaler med de relevante
nordafrikanske og mellemøstlige
lande arbejde for, at alle migranter
opsamlet på Middelhavet
returneres til deres
udskibningsland.
Endvidere vil Liberal Alliance
arbejde for, at EU’s planer for en
markant udvidelse af antallet af
Frontexmedarbejdere. I 2019
vedtog EU-parlamentet en
forhøjelse fra de nuværende knap
3000 medarbejdere til 10.000 i
2027.
Alle lande er gennem flere
konventioner forpligtet til at
modtage egne statsborgere. Ikke
desto mindre nægter en række
migrantproducerende lande at
modtage egne statsborgere, hvis
de får afslag på asyl i EU. 
Liberal Alliance vil arbejde for, at
EU i markant højere grad betinger
udviklingsbistand og andet
samarbejde i EU-regi af, at lande
lever op til deres folkeretslige
forpligtelser og tager imod deres
egne statsborgere, hvis de bliver
udvist af EU-lande.
Reform af Frontex
Ingen økonomisk støtte til
lande, der ikke
respekterer statsborger-
skabskonventioner
Initiativer
4
En nødvendig reform af
et defekt asylsystem
Grunden til, at asylmigranter rejser
tusinder af kilometer gennem
adskillige sikre lande mod EU, er i
høj grad muligheden for at skabe
en fremtid i økonomisk velstående
samfund. Hvis man vil forhindre
asylmigration inden for de
eksisterende konventioner, kræver
det, at man gør op med den
incitamentsstruktur, som gør det
attraktivt for asylmigranter at søge
mod EU. Liberal Alliance vil derfor
både i EU og på nationalt plan
gennem Folketinget arbejde for at
flytte både asylbehandling og
bosættelse af godkendte
asylansøgere til tredjelande uden
for EU. Italien har indgået en aftale
med Albanien om at modtage
asylansøgere, og Storbritannien har
indgået en aftale med Rwanda om
det samme, og de aftaler betragter
Liberal Alliance som oplagte
eksempler til efterfølgelse for EU.
De nuværende konventioner blev
skabt i efterkrigstiden for at sikre
flygtninge mulighed for midlertidig
beskyttelse i nabolande, ikke som
et middel til permanent migration
for millioner på tværs af kontinen-
ter. I EU-parlamentet såvel som i
Folketinget vil Liberal Alliance
derfor arbejde for en grundlæggen-
de reform af asylsystemet og de
relevante konventioner. Reformen
vil være med henblik på at afskaffe
retten til at søge spontanasyl, der
forpligter lande til at behandle en
asylansøgning, selv hvis ansøgeren
ikke har noget beskyttelsesbehov i
det land, som vedkommende
indrejser fra. Dette vil fjerne
asylmigranters incitament til at rejse
gennem et utal af sikre lande mod
Vesteuropa.
Det er forståeligt, at folk ønsker at
opnå økonomisk sikkerhed i vel-
stående lande, men det er ikke
asylsystemets formål at facilitere
permanent migration til fjernt-
liggende lande. Det er derimod at
yde midlertidig beskyttelse i de kul-
turelle og geografiske nærområder.
Fælles modtagecentre i
tredjelande


---

# [PDF] Fremtidens-haender-kommer-ikke-af-sig-selv-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/04/Fremtidens-haender-kommer-ikke-af-sig-selv-1.pdf

For langt flere mennesker ville være
bedre tjent med et meningsfyldt
uddannelsesforløb, der førte til et
vigtigt og værdigt job. Alligevel står
uddannelsespladserne tomme, mens
mængden af jobopslag vokser og
vokser. 
Derfor har vi i Liberal Alliance sat os
for at gøre noget ved problemet. For
hænderne kommer ikke af sig selv.
Vi foreslår følgende: 
Indledning
Slår man op i tidens aviser, kan man
læse det ene opråb fra arbejds-
kraftshungrende arbejdsgivere efter
det andet, og overalt i samfundet
bliver man som borger konfronteret
med den skinbarlige sandhed, at vi
mangler hænder. På hospitalerne
bliver operation efter operation
aflyst, mens man i sit eget hjem
sommetider må spejde langt efter
en håndværker med en ledig tid,
hvis noget er i udu. 
Årsagerne er mange og komplekse,
men de fleste af dem handler om
uddannelse. Med den stigende
akademisering af samfundet
forestiller mange af nutidens unge
sig nemlig end ikke at overveje en
professions- eller erhvervs-
akademiuddannelse, og ofte bliver
ikke-akademiske uddannelser
betragtet som et andet-valg. Det er
et kolossalt tab for samfundet og det
enkelte individ.
2
Flere erhvervsbaserede
uddannelser
En ekspertgruppe skal komme med
bud på, hvordan vi kan skabe flere
erhvervsbaserede uddannelser. På
dem vil de studerende kunne arbejde
parallelt med, at de uddanner sig –
f.eks. i en model, hvor de arbejder to
dage, har undervisning de to
følgende dage og har studie-
fordybelse den sidste dag.
Det er gået de færreste danskeres
næse forbi, at vi mangler arbejds-
kraft i Danmark.
Den kapacitet vil vi udnytte til at
uddanne flere engelsktalende
studerende udefra, så vi kan få flere
dygtige og specialiserede menne-
sker ud og besætte de ledige stil-
linger. Det gælder særligt på STEM-
og IT-området, hvor manglen på
arbejdskraft er ekstraordinært stor. 
Fastholdelse af
internationale studerende
Internationale studerende er guld
værd for Danmark. Derfor vil vi
undersøge, hvordan vi kan fastholde
flere af dem, så vi kan iværksætte de
tiltag, der virker. Det kan f.eks. være
ved at styrke deres dansk-
kundskaber under deres uddan-
nelsesforløb, eller ved at de kommer
i praktik i virksomheder i Danmark.
Initiativer
3
Modellen er inspireret af den
skolebaserede læreruddannelse,
hvor teori og praksis ikke er delt op i
praktikophold og studieperioder. 
Derfor kan de unge hurtigt komme
ud og anvende deres læring i
praksis. Eftersom de studerende vil
være i arbejde, vil SU’en være
skiftet ud med løn under uddan-
nelsen. Kombinationen af arbejde,
løn og uddannelse vil ikke kun være
positiv for arbejdsudbuddet – den vil
forhåbentlig også gøre det mere
attraktivt for flere at søge i den
erhvervsfaglige retning i første
omgang.
Flere engelsksprogede
studiepladser, hvor
behovet er størst
Danmark er et lille land med stor
knowhow og høj ekspertise. Det
kommer dels fra den erfaring, som
vi har opbygget i vores arbejds-
styrke, men det kommer også fra de
gode uddannelsesmuligheder, vi
har i Danmark.
Sporskifte 
Mange gode erfaringer går tabt, når
færdiguddannede bachelorer tager en
ny uddannelse og skal starte fra nul.
Initiativer
4
Derfor vil vi etablere sporskifte-
uddannelser på særligt lærer-,
socialrådgiver- og sygeplejerske-
uddannelsen. Formålet med spor-
skifteuddannelserne er, at de
studerende kan få merit for en
række fag og områder, som de i
forvejen har godt kendskab til fra
deres tidligere uddannelse, og de
skal indrettes efter samme model,
man har på pædagoguddannelsen i
dag. Sporskifteuddannelsen på
pædagoguddannelsen er selvbetalt,
hvilket de nye sporskifteuddan-
nelser på tilsvarende vis skal være. 
Krav om uddannede
praktikvejledere på
praktikstederne
Mange med en erhvervsuddannelse
tror, at de ikke kan videreuddanne sig
efter endt uddannelse. Det er en
skam, for muligheden eksisterer
faktisk allerede i vid udstrækning, da
en lang række erhvervsuddannelser
er adgangsgivende til mange
professions- og erhvervsakademi-
uddannelser. Derfor skal vi øge
kendskabet til vores fantastiske
uddannelsesmuligheder - f.eks. ved
at styrke Studievalg Danmark, som
bl.a. hjælper med at vejlede uddan-
nelsessøgende. På denne måde kan
vi få gavn af alles fulde kompetencer. 
Et praktikophold former og danner
de studerende både fagligt og
menneskeligt. Af den grund er det
vigtigt, at de unge bliver klædt
bedst muligt på til arbejdslivet, når
de er i praktik. Vi foreslår derfor, at
det fremover skal være et krav, at
praktikvejlederne på praktik-
stederne er uddannede. 
Styrket vejledning om
mulighederne for
videreuddannelse
Flere midler til
simulationer
Det er svært at blive god til noget
konkret, hvis man kun læser om
det. Derfor vil vi afsætte flere midler
til flere simulationer under uddan-
nelser, så vi kan styrke overgangen
mellem teori og praksis.


---

# [PDF] Danmarks-har-brug-for-en-bindende-bureaukratilov.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/04/Danmarks-har-brug-for-en-bindende-bureaukratilov.pdf

Indledning
Danmark er blevet et gennem-
bureaukratiseret samfund. De
statslige regler breder sig over alt -
og der er desværre ingen udsigt til
forbedringer. Man tillader bureau-
kratiet at vokse år efter år, og ingen
tager ordentligt fat om problemets
rødder.
Det ser vi lige nu konsekvenserne
af. 
Man ser konsekvenserne i den
offentlige sektor, hvor der er sket en
afkobling mellem de eksploderende
udgifter og kvaliteten af tilbuddene
til borgerne. 
Man ser det i erhvervslivet, hvor den
mest almindelige klage ikke længere
er et højt skattetryk, men et højt tryk
af papirer, skemaer og skabeloner
fra det offentlige.
Og man ser det i en lovgivning, der i
dag har et omfang, som gør det
umuligt for borgeren at finde rundt i. 
Må man bygge et skur i sin have?
Må man betale kokken til en fest,
man holder, i kontanter? Må man
flage med et udenlandsk flag?
Svaret blæser i vinden. Vi har fået så
mange regler og love, at de fleste af
os bryder dem, helt uden at vide det. 
Skiftende statsministre er gået til
valg på, at der skulle ske et opgør
med bureaukratiet. Det gælder også
Mette Frederiksen, der blandt andet i
valgkampen foreslog et regelstop,
hvor man skulle fjerne en regel, hver
gang man indførte én. På trods af
valgløfterne fortsætter udviklingen i
den forkerte retning. 
Vi kan ikke længere tillade over for
borgerne, at det fortsætter. Derfor
foreslår Liberal Alliance, at vi
vedtager en bindende bureaukrati-
lov. Vi skylder danskerne at gøre
livet bare lidt mindre besværligt.
1
Initiativer
1
Antallet af administrativt ansatte i
stat, kommuner og regioner er
steget med 23.400 i det seneste
årti[1]. Det er en stigning på mere
end 22 %. Til sammenligning er den
samlede offentlige beskæftigelse i
perioden steget med 5 %. Derfor er
der væsentlig flere DJØF’ere pr.
sygeplejerske eller SOSU, end der
var for 10 år siden. Der er ca.
130.000 personer, der arbejder med
administration i den offentlige sektor
i dag. Mere end 60 % af stigningen
på 23.400 personer er sket, mens
Mette Frederiksen har været
statsminister.
Vi foreslår: 
Vi skal have et bindende mål om
at rulle antallet af administrativt
ansatte i staten tilbage til 2018-
niveau inden 2030. Det betyder
15.576 færre administrativt
ansatte i staten.
Færre skal arbejde med
administration i den
offentlige sektor
Mindre lovgivning
Målt i ord er dansk lovgivning steget
med 163 % fra 1989 til 2021.
Danske love og bekendtgørelser
udgør nu mere end 19 millioner ord.
Omfanget af lovgivningen har stor
betydning for virksomhedernes og
borgernes mulighed for at kunne
navigere i de regler, som de er
underlagt. 
Det vigtigste er at gøre noget ved de
mange regler. Men det har også en
selvstændig værdi, at lovgivningen
fylder mindre end i dag.
Initiativer
1
Selvom ambitionen ved lange
lovtekster ofte er at forhindre
uklarheder, opnår man oftest det
modsatte, og den voldsomme
stigning i lovtekster har ikke
nedbragt uklarheder.
Vi foreslår: 
Vi skal have et bindende mål om
at rulle 10 års stigninger i antallet
af ord i love og bekendtgørelser
tilbage svarende til, at
lovgivningen skal reduceres med
ca. 3 millioner ord.
Færre regler
Spørger man regeringen om,
hvordan regelmængden udvikler sig,
svarer den på hvor mange love og
bekendtgørelser, der er i kraft[2].
Men en lov indeholder typisk mange
regler, så mængden af love siger
kun lidt om mængden af regler. Man
kan have store love, som indeholder
hundredvis af regler. Eller man kan –
som tendensen har været i senere år
– skille reglerne ud i mindre love. 
Vi vil gerne bruge erfaringen fra
Canada. I den canadiske provins
British Colombia har man med
succes indført et regelloft, hvor man
med ’1 regel ind – 2 regler ud’ er
lykkedes med at nedbringe
regelmængden markant. Den model
bør vi lade os inspirere af. I 2001
besluttede de, at regelmængden
skulle nedbringes med en tredjedel
over en 3-årig periode. De indførte
en fælles definition af en regel, som
tog udgangspunkt i handlinger eller
oplysninger, som man var forpligtet
til at afgive over for det offentlige.
Socialdemokratiet gik til valg på et
regelstop. Det skulle sikre at hver
gang, der indførtes en regel, skulle
en anden regel ud. Men de har ikke
gennemført et regelstop. Og man
kan egentlig ikke vide, hvordan det
går med udviklingen af regler.
Initiativer
1
I 2001 opgjorde British Colombia
deres regelmængde til 330.812
regler, hvilket var faldet med 40 %
allerede i 2004. Siden er regel-
mængden faldet yderligere, og i dag
er regelmængden faldet med
yderligere 15 % fra 2004-niveau.
De administrative byrder på danske
virksomheder udgør aktuelt ca. 30
mia. kr.[1] Beløbet har ikke ændret
sig meget de seneste år, men fra i år
vil der ske en stor stigning på mere
end 6 mia. kr. Det skyldes indfø-
relsen af bæredygtighedsdirektivet,
som pålægger store byrder på
børsnoterede virksomheder. 
Bæredygtighedsdirektivet er et EU-
krav, og det illustrerer et stort
problem for danske virksomheder.
Selvom en række regeringer har haft
stort fokus på at nedbringe byrderne
fra dansk regulering, har EU-krav
trukket i modsat retning, og derfor
står vi ved et vadested. En
kommende regering bør have fokus
på at nedbringe administrative krav
og mindske mængden af
dokumentation mest muligt.
Vi foreslår: 
Der skal på tværs af ministe-
rierne udarbejdes en definition
og en samlet opgørelse over
mængden af regler i dansk
lovgivning. En regeldatabase,
hvor man kan følge med i udvik-
lingen af regler. Der skal indføres
bindende mål i lovgivningen om
’1 regel ind – 2 regler ud’,
således, at der skal findes 2
regler, der kan udgå, hver gang
man politisk ønsker at indføre en
ny regel. Dette skal bidrage til at
nå et mål om en reduktion på
minimum 15 % af reglerne i
2030. 
De administrative byrder
på virksomhederne 
skal ned
Initiativer
1
Man bør i videst muligt omfang
forsøge at nå politiske mål, som fx
grøn omstilling, ved at lave
generelle rammevilkår i stedet for et
dyrt og ineffektivt puljetyranni, som
forårsager store omkostninger og
stop-and-go-politik.
Vi foreslår: 
Der skal indføres et bindende
mål om, at erhvervsøkonomiske
byrder maksimalt må udgøre 30
mia. kr. i 2030 – også selvom EU
påfører danske virksomheder
nye byrder. Det vil kræve
reduktioner svarende 6 mia. kr.
Sådan skal bureaukratiloven virke
Liberal Alliance foreslår, at vi bruger
tilgangen fra klimaloven, hvor vi
nedfælder bindende mål i
lovgivningen for reduktioner. Og vi
foreslår, at man ligesom med
klimaloven forpligter regeringen på:
 
1) Regeringen skal udpege en
minister, som fx justitsministeren, til
at være ansvarlig for arbejdet i
medfør af loven.
2) Ministeren skal give en årlig
status på arbejdet med de bindende
afbureaukratiseringsmål samt en
redegørelse for effekterne af den
gennemførte politik.
3) I redegørelsen skal den ansvar-
lige minister kunne vise, at de
nationale afbureaukratiseringsmål
nås – hvis ikke ministeren kan det,
skal ministeren fremlægge
initiativer, som kan bringe Danmark
på linje med målsætningerne.
4) Ministeren skal udstyres med en
handlepligt i forhold til at opnå
målene.
5) En uafhængig vagthund i stil med
Klimarådet skal trykprøve, om
regeringen når målene og give
Folketinget rådgivning til vejen til
reduktioner i bureaukratiet.  
1
Kilder
[1] Antallet af administrative ansatte
i stat, kommuner og regioner er
steget med 23.400 i det seneste årti. 
Figur 7.13 og 7.15 i DK2030 -
Danmark rustet til fremtiden,
november 2023
[2] Besvarelse af spørgsmål nr. 307
(Alm. del) fra Folketingets
Finansudvalg
https://www.ft.dk/samling/20222/alm
del/fiu/spm/307/svar/1981393/27557
42.pdf
Svar på Finansudvalgets spørgsmål
nr. 109 (Alm. del) af 8. januar 2024
stillet efter ønske fra Katrine
Daugaard (LA)
https://www.ft.dk/samling/20231/alm
del/fiu/spm/109/svar/2018985/28190
38.pdf 
[3] Erhvervsudvalget 2023-24. ERU
Alm.del - Bilag 124. Offentligt.
https://www.ft.dk/samling/20231/alm
del/eru/bilag/124/2823008.pdf 
1


---

# [PDF] Fem-liberale-principper-for-aeldrepolitik.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2024/03/Fem-liberale-principper-for-aeldrepolitik.pdf

Fem liberale principper 
for ældrepolitik
En grundlæggende reform af ældreplejen
Indledning
Hvis du ikke selv har sagt det, har du nok
hørt en anden sige det: Jeg vil aldrig lade min
mor og far komme på plejehjem.
Nogle har set dokumentarfilm, der afdækker
de umenneskelige forhold.
 
Andre har set billeder på de sociale medier af
mad, ingen har lyst til at putte i munden.
 
Og så er der dem, der selv har besøgt
pårørende. Dem, der med egne øjne har set,
at den kommunale ældrepleje ikke lever op til
de forventninger, man med rette har til et
velfærdssamfund med så høje sundheds-
udgifter.
Alt for længe har vi været passive vidner til
omsorgssvigt, uværdighed og frygt.
Danskerne er ca. lige så bekymrede for, om
der i fremtiden vil være ressourcer til de
ældre, som de er over den globale
opvarmning.[1]
Så vi vil ikke bare rykke kommaer. Løsningen
er ikke justeringer i og ændringer af det
nuværende system.
Vi tror på, at tiden er inde til et grund-
læggende nyt system – og det ser ud til, at
danskerne er enige med os. Utilfredsheden
med ældreplejen er stor, og flere foretrækker
et privat plejehjem frem for et offentligt.
 
 
Flere og flere tilkøber private sundheds-
forsikringer og ønsker anderledes velfærds-
tilbud end det, den kommunale ældrepleje kan
tilbyde.
Derfor vil Liberal Alliance gennemføre en
grundlæggende reformering af ældreplejen i
Danmark. Vores forslag bygger på fem
principper, som vi forhandler ud fra, når
regeringen inviterer til forhandlinger om
nytænkning af ældreplejen:
1. De offentlige plejehjem skal frigøres fra
kommunen - plejehjem skal være frie og
drevet af professionelle bestyrelser.
2. De ældre skal have mere selvbestemmelse
- alle ældre skal kunne fravælge det offentlige
tilbud.
3. Øget konkurrence på lige vilkår er
nødvendigt for mere innovation og dermed
bedre ældrepleje.
4. Bureaukratiet skal nedbringes.
5. Ældre skal kunne tilkøbe ydelser – en
kommission skal undersøge muligheder for
supplementsordninger.
 
1
Ældreplejen i Danmark er præget af en stor
ensretning i tilbuddene. Det er en skam. Ældre
mennesker er lige så forskellige som alle andre,
og de ældre skal have noget at vælge mellem.
Diversitet i tilbuddene kræver et opgør med
kommunale metervare og mere plads til
civilsamfundet.
Sammenblandingen af opgaver hos kommunen,
hvor man både er driftsansvarlig og har ansvaret
for visitation og kontrol, er meget uheldig. Man
ser en tydelig tendens til, at kommunen henviser
til egne tilbud i stedet for at tage udgangspunkt i,
hvad der er bedst for borgeren. 
Og mange steder bekæmpes muligheden for, at
der kan opføres nye konkurrerende tilbud. Denne
offentlige kasketforvirring er til skade for borgeren
– derfor bør kommunen i fremtidens velfærds-
samfund alene have myndighedskasketten på.
LA foreslår:
Driftsansvaret for alle plejehjem skal flyttes
ud af kommunerne og ind i det enkelte
plejehjem. Kommunalt drevne plejehjem skal
fremover være selvejende med pro-
fessionelle bestyrelser og gennemsigtig
økonomi.
Initiativer
Private plejehjem betales det samme af det
offentlige, som de kommunale plejehjem
betales af kommunerne. Betalingen bør
være på 100 pct. af, hvad det koster at drive
plejehjem i de ti kommuner, som ifølge
Indenrigsministeriets opgørelse driver deres
plejehjem mest effektivt. 
I en årrække har borgerlige partier forsøgt at
indføre frit valg på ældreområdet ved at indføre
friplejehjem, fritvalgsbeviser og andre formelle
rettigheder. Men værdien af det frie valg er jo
ikke stor, hvis ikke der er flere tilbud at vælge
mellem. Der er ikke tale om et frit valg, når ældre
mennesker kun kan vælge mellem kommunale
plejehjem, som alle stort set er ens. 
Det gælder også i forhold til praktisk hjælp og
mad, hvor der altid skal være reelle alternativer
tilstede. Det er f.eks. et stort problem, at seks
kommuner ikke har et reelt alternativt til det
kommunale madtilbud.
Det er en helt afgørende kontrolmekanisme, at
brugerne har mulighed for at stemme med
fødderne.
2
De offentlige plejehjem 
skal frigøres fra kommunen
Alle ældre skal kunne fra-
vælge det offentlige tilbud
På samme måde, som friskolerne har været
kanariefuglen i kulminen i forhold til en
fejlslagen folkeskolereform, er der brug for et
reelt alternativ til den offentlige sektor på
ældreområdet.
LA foreslår: 
Der skal være et privat plejehjem i alle
kommuner. Kommuner, som ikke tilbyder
et ikke-offentligt alternativt fra 2030, skal
have reduceret deres bloktilskud.[2]
Der skal indføres en national målsætning
om 20 pct. private plejehjemspladser i
2030, som vil være et markant løft fra de
ca. 5 pct. i dag.
Der skal etableres en national fast-track-
ordning for private plejehjem i
kommunerne, der kan sætte turbo på
etableringen af flere private plejehjem.
Det frie valg skal udvides til også at
omfatte genoptræning, rehabilitering og
hjemmesygepleje – og de 24 kommuner,
som i dag ikke har en privat leverandør,
skal have det.[3]
Der skal iværksættes en oplysnings-
kampagne, så flere får kendskab til
friheden til at vælge mellem pleje-
leverandører.
Initiativer
Kvaliteten af ældreplejen skal i centrum – og
det sikres bedst ved at skabe konkurrence om
at levere den bedste ydelse. Konkurrencen er
i dag kraftigt svækket, da der er få
valgmuligheder, et dårligt oplysningsgrundlag
og problemer med kommuner, der opgør egne
priser på uigennemskuelige måder.
I dag er det svært at finde ud af, hvor mange
penge kommunerne bruger på at drive deres
plejehjem. Der er store problemer med, at
kommuner glemmer at opgøre og medregne
udgifter til gartneren, til regnskab, til lønstyring
og til alt muligt andet. Det nytter ikke. Alt må
tælles med, så der kommer et gennemsigtigt
og rimeligt grundlag for, hvad konkurrerende
leverandører skal have i betaling.
 
Men man kan ikke have konkurrence, hvis
”forbrugeren” ikke har den nødvendige viden
om valgmulighederne.
 
Derfor er det også nødvendigt, at den ældre
og de pårørende har adgang til information
om kvaliteten og profilen på det plejetilbud, de
overvejer. De skal kunne vide, hvorvidt
plejehjemmets nuværende beboere og deres
pårørende er tilfredse.
3
Konkurrence 
på lige vilkår
LA foreslår:
Der skal styr på økonomien - kommunale
plejehjem skal opgøre deres udgifter på
en gennemskuelig måde, og der skal
være kontrol- og klagemuligheder, der
kan styrke retssikkerheden for leveran-
dører på tværs af hele ældre- og
socialområdet ved at afgøre eventuelle
uenigheder.
Den ældre skal sikres en uvildig
oplysning og vejledning om både
kommunale leverandører og fritvalgs-
leverandører.
Blandt personalet på plejeboligområdet
synes tre ud af fire medarbejdere, at der
bruges for meget tid på dokumentation. Vi
kan ikke få en god og velfungerende
ældrepleje, hvis de ansatte skal bruge deres
arbejdstid med næsen i papirerne.
Det er ikke en nem opgave at løse fuld-
stændigt, fordi bureaukratiet både skyldes
central lovgivning, kommunale regler, kultur
på den enkelte arbejdsplads og problemer
med teknik, der ikke taler sammen. Det er et
stort problem, når medarbejderen skal
dokumentere den samme information i flere
Initiativer
4
forskellige systemer - løsningen skal findes
lokalt og ikke bestemmes af Christiansborg.
Vi får ikke en bedre ældrepleje af at fjerne al
bureaukrati – for der findes nødvendige
dokumentationskrav f.eks. i forhold til
medicinhåndtering. Men mængden af
bureaukrati går i den forkerte retning, og der
skal systematisk fokus på, at tiden i
plejesektoren bruges meningsfuldt.
Liberal Alliance mener generelt, at man bør
lægge meget stor vægt på brugerens
oplevelse af kvaliteten af offentlige ydelser.
Vi ser gerne, at det centralt styrende princip
er, at borgerne skal være tilfredse frem for,
at en række proceskrav er overholdt.
 
Men det er sværere at forlade sig på
tilfredshedsundersøgelser på områder, hvor
man har med svage borgere at gøre. Det er
også tilfældet på plejeboligområdet. Derfor
skal centrale kvalitetsparametre også
suppleres med objektive informationer,
såsom hvordan den enkelte plejebolig klarer
sig i forhold til andre målt på antallet af
forebyggende genindlæggelser, levetid, ned-
bringelse af medicin, sygefravær, skiftende
personale eller andre relevante parametre.
Det er helt centralt, at procesbureaukratiet
erstattes af en konkurrence om at levere
kvalitet til den ældre.
Bureaukratiet 
skal nedbringes
LA foreslår:
Der skal løbende måles på, hvor stor en
andel af deres tid, medarbejdere bruger
på de ældre. En central enhed skal stå
for at foretage målingerne, så
medarbejdere ikke bebyrdes med
tidsregistrering. Der skal udarbejdes
bindende målsætninger om gradvist at
øge tiden med borgeren, og
opfølgningen skal ske sammen med
ansatte i ældreplejen.
 
Få udvalgte kvalitetsindikatorer – såsom
de ældres og pårørendes tilfredshed
med forholdene, medicinforbrug og
sygefravær – skal være det primære
bureaukrati i ældreplejen. Bureaukrati,
der måler og dokumenterer, hvordan
arbejdet udføres, skal så vidt muligt
udfases.
Der skal udarbejdes en national plan for,
hvordan digitalisering og teknologi kan
aflaste og minimere den dokumentation,
der ikke kan fjernes.
Et gammelt mundheld lyder, at den som
betaler musikken, også bestemmer, hvad
der spilles. 
Initiativer
Dynamikken i det offentlige system, hvor en
offentlig betaler tilbyder et metervaresystem, er
svær helt at undgå, hvis man vil have et system
med rettigheder til alle. Men det vil være en
markant forbedring af det nuværende system, at
det i højere grad er den ældre, der til- og
fravælger med pengepungen i hånden. Det
gælder på både offentlige og private plejehjem.
På den måde er den ældre borger også med til
at finansiere indfrielsen af stigende forventninger
til ældretilværelsen.
Problemet er jo selvfølgelig, at det skal gøres på
en måde, hvor det ikke kun er de mest
velstående, der har mulighed for at få en god
ældretilværelse. Derfor foreslår vi:
Offentlige plejehjem skal have lov til at
kræve betaling for ekstraydelser. 
Dertil skal der nedsættes en kommission, som
skal: 
Beskrive relevante bidragsbaserede finan-
sieringsmodeller for sundhed og ældrepleje
fra udlandet – f.eks. fra Holland og Tyskland.
Beskrive fordele og ulemper ved bidrags-
baserede supplementsordninger i ældre-
plejen fra et borgerperspektiv – herunder
spørgsmål om økonomisk tryghed og
adgang til tilkøbsydelser.
5
Ældre skal kunne 
tilkøbe ydelser
Beskrive fordele og ulemper ved
bidragsbaserede supplementsordninger i
ældreplejen fra et samfundsøkonomisk
perspektiv – herunder spørgsmål om
samfundsøkonomisk robusthed og om-
fordeling mellem generationer.
Undersøge fordele og ulemper ved
visitationsbaserede supplementsordninger
i ældreplejen og muligheden for at koble
ordninger på den fælleskommunale model
for scoring af funktionsevnetab (Fælles
Sprog III).
Fodnoter:
[1] Kilde: Tryghedsmåling 2023,
https://www.tryghed.dk/viden/tryghedsmaaling
er/download-tryghedsmaaling-2023 
[2] For de mindste kommuner med meget få
plejepladser, hvor det ikke er relevant at
starte nye private plejehjem, skal der udvikles
en alternativ model. Det kunne f.eks. være, at
kommunens borgere kan henvises til et privat
plejehjem i anden kommune.
[3] Blandt de 24 kommuner er de fem små-ø-
kommuner, som af praktiske årsager bør
undtages fra krav om private leverandører.
Initiativer
6


---

# [PDF] En-skole-hvor-boernene-laerer-noget-mere.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2023/12/En-skole-hvor-boernene-laerer-noget-mere.pdf

En skole, hvor børnene
lærer noget mere
Større ambitioner: Sæt folkeskolen helt fri
Indledning
Vi husker alle vores folkeskoletid. 
Vi husker morgensamlingerne, frikvartererne
og vores nystiftede bekendtskab med H.C.
Andersen. Vi husker genrerne fra dansk og
de sjove stunder med rundbold. Den lærer,
der formede os mest. Klassens time og
sidste skoledag. Og så husker vi det, vi ellers
lærte. For det var jo trods alt det, vi var der
for. 
Vi var der for at lære.
 
Folkeskolen var og er nemlig til for, at børn
lærer noget. Som grundskole har institutionen
alle dage været til for at sikre, at vi trygt og
sikkert har kunnet bevæge os videre ud i
samfundet med den basisviden, vi har fået.
Den har haft til formål at give os et solidt
fundament at stå på, fordi vi i skolen lærte at
læse, skrive og regne.
 
På trods af det har vi gennem en årrække
måtte sande, at vores børn er blevet
dårligere til netop det. Årsagerne er mange,
men en stor del af forklaringen er, at vi fra
politisk hold har bedt folkeskolen være noget,
den ikke skulle være. Vi har bedt den være
meget mere end en institution, der sikrede
vores børn en ordentlig basisviden. Vi har
svøbt den i tværfaglig viden, flyvske lærings-
mål og ansvar for egen læring, mens vi med
hård hånd har detailstyret den, til den til sidst
var for viderekomne. 
På den måde har folkeskolen forladt sin
grundform. Klasselokalet er blevet til et andet
rum end det, vores lærere engang gik og
drømte om at undervise i, mens flere og flere
unge dag for dag har fået mere ondt i livet og
svært ved at gå i skole. Det er hverken vi eller
de tjent med.
 
Men heldigvis er der håb. For forruden er nu
engang større end bakspejlet af en grund, og i
Liberal Alliance fremlægger vi her vores bud
på, hvordan morgendagens folkeskole skal
tage sig ud.
 
Vores vision er klar: Vi vil grundlæggende
ændre folkeskolen, så vi for alvor giver den de
frie rammer, som den har brug for. Og vi vil
ikke gøre det halvt. 
Med afsæt i kerneliberale principper tør vi
drømme stort og sætte barren højt for vores
skolesystem. Vi tør lægge op til en grund-
læggende revolutionering af folkeskolen, hvor
vi gør den selvejende, så den enkelte skole
kan føre den tilbage til dens eksistens-
grundlag. Vi tør sætte fagligheden og færdig-
hederne i højsædet, så vores elever lærer at
kravle, før de lærer at gå. Og vi tør at afskaffe
mange af de tossede krav, der har mod-
arbejdet netop det.
 
Lad os give vores børn en skolegang, de en
dag vil takke os for. Lad os drømme stort. Og
lad os lære vores børn noget, de husker. 
1
I dag er det sådan, at store dele af
beslutningskraften på skoleområdet ikke ligger
hos den enkelte skole, men hos kommunal-
bestyrelsen. 
Det er her, man fra centralt hold driver skolerne
og træffer afgørelse om alt fra skoledagenes
længde til elevernes undervisningstimetal,
klassetrinenes omfang og de økonomiske
rammer for den enkelte skole. 
Men hvorfor egentlig det? Hvorfor lader vi ikke
skolerne bryde fri fra vores årelange dogme om,
at kommunalpolitik, statslig styring og bureaukrati
er vejen til en lærerig barndom? I Liberal Alliance
mener vi, tiden er kommet til det. 
Derfor vil vi i stedet lade initiativet blomstre på
den enkelte skole ved at sætte den fri, så
skoleledelsen kan tage ejerskab over den så
afgørende opgave, den løser. For vi tror
grundlæggende på, at ledelsen og lærerne går
på arbejde for at give børnene solide færdigheder
med videre, de vil huske og bruge i resten af
deres liv. Den slags er for vigtigt til, at vi lader det
sande til i stram styring og kassetænkning. 
I Liberal Alliance vil vi derfor gøre skolerne
selvejende, så ansvaret kan blomstre. Det er
nemlig det, der sker, når man sætter noget frit. 
Initiativer
1.1 Skolebestyrelser er ansvarlige for
skolens drift. 
1.2 Frihed for skolen til at vedtage budget,
fastlægge kapacitet, foretage udpegning af
leder og ansættelse af personale samt frihed
til forhandling af løn. 
1.3 National taxameterfinansiering af skoler.
Pengene følger eleven. 
1.4 Skoler skal aflægge regnskab ligesom
virksomheder. Gennemsigtighed om nøgletal
for alle folkeskoler. Nøgletal skal fremgå af
skolens hjemmeside og på kommunens
skoleoversigt (f.eks. fravær, personale-
omsætning, karaktergennemsnit og andel af
elever, der gennemfører en ungdoms-
uddannelse mv.).
1.5 Mulighed for, at skoler kan gå konkurs.
1.6 Skoler med forsyningspligt i områder,
hvor der efter en konkret vurdering ikke
findes skoler inden for en rimelig afstand.
1.7 En statslig skolestyrelse skal godkende
retningslinjer for organisering af selveje-
formen på de enkelte skoler. Styrelsen er
ansvarlig for, at der eksisterer et tilstrækkeligt
skoletilbud.
Vi foreslår: 
2
Ny organisationsmodel 
– selvejende skoler
1.8 Statsligt tilsyn med folkeskolerne.
1.9 Statslig sikring af drift af special-
skoler.
1.10 Decentralisering af efteruddannelse,
så skoler har mulighed for at opkvalificere
deres lærere. Ressourcer til efter-
uddannelse af lærerne skal afholdes
inden for skolens økonomi.
1.11 Decentralisering af læringsmidler.
Skolerne skal selv kunne indkøbe
læringsmidler, så det ikke er kommunens
domæne.
Fagligheden i folkeskolen halter. I dagafslutter hver ottende elev 9. klasse uden atbestå dansk og matematik [1], mens ingen afde nationale mål fra folkeskolereformen erblevet opfyldt [2]. 
Vores diagnose er klar: Når man tvingerskolerne til at tænke i abstrakte kompetence-mål, højtflyvende tværfaglighed og gruppe-arbejde, mindsker man mængden af elever,der rent faktisk lærer det, de burde lære. Ogværre endnu mindsker man muligheden for,at vores elever bliver til det, der dannergrobund for et godt samfund: Dannedemennesker med stærke færdigheder.
Initiativer
2.1 Afskaffelse af den understøttende
undervisning, bindende timetal, krav om
45 minutters bevægelse, krav om gruppe-
eksamener samt krav om lektiehjælp og
faglig fordybelse.
2.2 Afskaffelse af mål-, færdigheds- og
vidensområder samt vejledende færdig-
heds- og vidensmål.
2.3 Indførsel af en kort fagbeskrivelse og
en national obligatorisk læreplan (et
nationalt pensum). 
2.4 Ny formålsparagraf for folkeskolen:
”Folkeskolens formål er at styrke børns
konkrete, faglige færdigheder og kund-
skaber til at kunne dygtiggøre sig
yderligere i fremtiden, at styrke deres
personlige karakter til at imødegå livets
prøvelser og at opdyrke en stærk følelse
af borgerskab og forpligtelse på det store
fællesskab i Danmark.” 
2.5 De ressourcekrævende trivsels-
undersøgelser og nationale tests udføres
med passende interval.
Det er hverken godt for dem eller Danmark.
Derfor vil vi sætte fagligheden og dannelsen i
højsædet, mens vi endegyldigt parkerer
styringstrangen og de flyvske ambitioner. 
Derfor foreslår vi:
3
Højere faglighed og
mindre regulering
2.6 Den fælles naturfagsprøve i fagene
biologi, geografi og fysik/kemi skal
sløjfes. Praksis har vist, at den aldrig er
kommet til at fungere.
2.7 Eftersyn af eksamenernes indhold –
f.eks. forankret i en eksamens-
kommission. Det gælder særligt inden for
de praktiske fag, hvor elever f.eks. skal
have viden om "gastro fysisk-kemiske
egenskaber" og kunne "fortolke måltider i
deres kontekster" i valgfaget mad-
kundskab.
2.8 Økonomiforståelse i skolen, evt. i
matematik eller samfundsfag. 
2.9 Læsevejledere skal i større grad
inddrages i undervisningen. Den ekstra
brug af læsevejledere kan eventuelt
finansieres gennem de timer, der tages
fra den understøttende undervisning.
2.10 Indførelse af teknologiforståelse
som et selvstændigt fag.
2.11 Genindførelse af 13-skalaen. Med
genindførelsen mindsker vi springene
mellem de enkelte karakterer og kan
belønne den ekstraordinære præstation.
Samtidig mener vi, at den nuværende
karakterskala er bygget forkert op på den
måde, at man som udgangspunkt starter
med den højeste karakter, 12-tallet,
Initiativer
4
og går ned i karakter ved mangler og fejl.
Man bør i stedet bevæge sig op gennem
karakter-skalaen, når man lever op til
pensum. 
Børns mistrivsel er et enormt problem, som
vi fra politisk hold bør forsøge at afhjælpe.
For når cirka hver fjerde forælder til et barn i
folkeskolen oplever, at deres barn ikke trives
(undersøgelse fra Skole og Forældre), mens
12 % af alle børn sjældent eller aldrig har
lyst til at komme i skole [3], så er noget galt.
Det gør sig desuden særligt gældende for
børn med særlige behov, hvor sidstnævnte
tal er helt oppe på 30 %. Samtidig er
problemerne med skolevægring stigende.
Derfor modtog ca. 16.000 danske forældre
knap to mia. kr. i tabt arbejdsfortjeneste i
2022 [4], fordi de skulle passe deres børn.
Det er en ulykkelig situation, som ingen børn
og forældre er tjent med. 
Derfor har vi udarbejdet en række forslag,
som skal få vores børn til at trives bedre i
folkeskolen - både dem med og uden
særlige behov. 
Færre børn og unge 
med ondt i livet
3.1 Alle skoler skal have en skole-
fraværspolitik.
3.2 Der skal etableres en national
definition af skolefravær. Manglen på en
klar definition gør, at man f.eks. blander
elevernes fravær ifm. rejser sammen
med det, man skiftevis kalder bl.a.
skolefobi, skolevægring og skoleangst.
Det er forvirrende. Derfor er der brug for
et samlet begreb, der sikrer et ensartet
udgangspunkt for faglige drøftelser om
mulige interventioner og indsatser ift.
skolefraværet.
3.3 Udbredelse af mellemformer. Der er
mange elever med specialpædagogiske
behov, der ville have godt af at blive
undervist i mellemformer. I mellemformer
undervises elever med special-
pædagogiske behov sammen med
elever med samme behov. Man kunne
f.eks. lade sig inspirere af de såkaldte
Nest-klasser.
3.4 Der skal luges ud i bureaukratiet i
Pædagogisk Psykologisk Rådgiving
(PPR), så psykologerne får mere tid til
børnene.
3.5 En ny formålsbestemmelse om
inklusion: 
Vi foreslår: 
Initiativer
3.6 National vejledning i aldersbestemt
undervisning, f.eks. at gruppe- og projekt-
arbejde ikke hører hjemme i indskolingen.
3.7 Kompetenceudvikling i specialpædagogik
og klasseledelse.
3.8 Fagpresset skal ud af børnehave-
klassen. Børnehaveklassen bør fungere
som en overgang mellem børnehaven og
skolen, hvor eleverne lærer at gå i skole. 
”Skolens liv hviler på fælles værdier, der bliver
støttet både ledelsesmæssigt, strukturelt,
samarbejdsmæssigt og på metodeniveau. Vi har
en fælles ramme for god pædagogik for alle
elever. Der etableres og fastholdes trygge og
rolige læringsmiljøer gennem samstemmighed
og fagligt samarbejde, så flere elever, uanset
forudsætninger, får mulighed for at opleve sig
selv som kompetente bidragsydere i skolens
faglige og sociale fællesskaber. Vi understøtter
lærernes og pædagogernes faglige stolthed
gennem et struktureret fagligt samarbejde med
vidensdeling og løbende opkvalificering ift.
brugen af specialpædagogiske metoder og
principper. Forældre oplever større tillid til
skolen, når den tydeligt formulerer, hvad der
forventes af eleverne, lærerne, pædagogerne og
forældrene”.
5
4.1 En universitetsbaseret læreruddannelse
som supplement til læreruddannelsen på
professionshøjskolen. 
4.2 Undervisningen på mellemtrinnet og i
udskolingen skal altid forestås af en
lærer og ikke en pædagog. I den ideelle
verden skulle pædagoger heller ikke
kunne undervise i indskolingen, men
grundet lærermanglen prioriteres
mellemtrinnet og udskolingen. 
Vores lærere yder et vigtigt stykke arbejde
og har stor betydning for både samfundet og
den enkelte elev. Derfor er det afgørende, at
deres kundskaber er i top. Desværre er
danske folkeskolelærere dårligere til
matematik, læsning og problemløsning end
lærerne i vores nabolande [5]. Derudover har
lærergerningen ikke længere den respekt,
som den burde have. Det skal der laves om
på. 
Vi foreslår: 
Initiativer
6
Dygtigere lærere Større fokus på
mulighederne efter 9. klasse
5.1 Studievejledningen i folkeskolen skal
fremover forankres hos en ekstern aktør
– eksempelvis et samarbejde med
arbejdsmarkedets parter eller som en
opgave, der bliver sendt i udbud.
5.2 Obligatorisk praktik i udskolingen.
Ansvaret for, at der er nok praktikpladser
til rådighed skal forankres hos en ekstern
aktør. Det kunne eksempelvis være
samme aktør, som fremover skal stå for
studievejledningen.
5.3 Juniormesterlære i udskolingen. 
I dag er gymnasiet mange elevers udgangs-
punkt efter 9. klasse. Gymnasiet skal stadig
være et attraktivt uddannelsestilbud til vores
unge, men der er behov for, at eleverne i
udskolingen bliver mere bevidste om, hvilke
muligheder de har efter folkeskolen. 
Vi foreslår:
Kilder
7
Der kræves engangsudgifter til kompetenceudvikling (ca. 123
mio. kr. hvis hver 5. lærer får ét kursus).
De samlede merudgifter forventes at løbe op i 200 mio. kr.
årligt. Dette finansieres i Liberal Alliances næste økonomiske
udspil.
[1] Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ‘Hver ottende elev afsluttede
9. klasse uden at bestå dansk og matematik i 2023’, 25. september
2023: https://www.ae.dk/analyse/2023-09-hver-ottende-elev-
afsluttede-9-klasse-uden-at-bestaa-dansk-og-matematik-i-2023
[2] Børne- & Undervisningsministeriet: ‘Status på folkeskolereformens
målsætninger i skoleåret 2021/2022’, 30. marts 2023:
https://www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/2023/marts/230330-status-
paa-folkeskolereformens-maalsaetninger-i-skoleaaret-20212022
[3] Børns Vilkår: ‘Mistrivsel i skolen: Børn med særlige behov trives
dårligere i skolen end deres klassekammerater’:
https://bornsvilkar.dk/skolemistrivsel/
[4] Berlingske: ‘Udsat gruppe skolebørn koster samfundet milliarder’, 
6. august 2023: https://www.berlingske.dk/samfund/udsat-gruppe-
skoleboern-koster-samfundet-milliarder
[5] Berlingske: ‘Ekspert kritiserer kvalitet af danske folkeskolelærere –
og lærerformand erkender, at det skal tages »meget alvorligt«’, 
16. oktober 2019: https://www.berlingske.dk/samfund/ekspert-
kritiserer-kvalitet-af-danske-folkeskolelaerere-og-laererformand
Finansiering


---

# [PDF] Det-hele-handler-om-dig-v5.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2023/08/Det-hele-handler-om-dig-v5.pdf

Det hele handler om dig
Stærkere patientrettigheder 
i sundhedsvæsnet
Indledning
Alt for meget af den førte sundhedspolitik i
Danmark glemmer at have fokus på det
vigtigste: dig som patient.
Det er jo trods alt derfor, vi har et
sundhedsvæsen. For din skyld. Alligevel er
fokus i sundhedspolitikken som regel på
pengene, de offentligt ansatte eller strukturen i
sundhedsvæsnet – i stedet for på dén helhed,
du møder som patient.
Samtidig ser vi igen og igen skandalesager,
hvor patienter har modtaget en fuldstændig
uacceptabel behandling, og hvor et reelt
politisk ansvar er svært at placere. Senest i
forårets tarmkræftskandale ved Aarhus
Universitetshospital (AUH), og sagen hvor
1.800 patienter har fået amputeret et ben, fordi
de ingen rettigheder har. Fællesnævneren er
altid, at systemet sætter sine egne interesser
først. Vi kan ikke længere tillade os bare at
behandle skandalerne som enkeltstående
tilfælde, der hurtigt bliver glemt igen. Det vidner
om et sundhedsvæsen, der har mistet blikket
for sit fremmeste ansvar, dig som patient, og
det kalder på, at vi vender bøtten.
Vores vision for det danske sundhedsvæsen
handler om mere frihed for dig til at træffe
myndige valg som patient og mere ansvar for
de politikere og institutioner, som burde have
det. Dårlig behandling, lange ventelister og
systemtænkning skal have klare konsekvenser.
Friheden for dig handler først og fremmest
om retten til at vælge – også hvis det er
privat. Vi har gentagende gange set, at
sundhedsvæsnet svigter sin opgave med at
efterleve og informere om de valg, du
faktisk har som patient.
Ansvar for politikere og institutioner handler
også om, at vi skal have en skarpere
opdeling mellem dem, der står for at
bestille behandlinger, og dem, der står for
at levere dem. Ellers risikerer vi, at
regionerne – eller hvem der kommer til at
drive sundhedsvæsenet i fremtiden – spiller
en uheldig dobbeltrolle, og det mindsker
tilskyndelsen til at se tingene fra dit
perspektiv som patient.
Det er de tanker, som vores 6 forslag om at
styrke dine patientrettigheder bygger på. 
Gennemføres dette udspil i sin helhed, vil
det betyde en markant nytænkning af vores
sundhedsvæsen og den største styrkelse af
dine patientrettigheder nogensinde. Og det
vil samtidig give private sundhedsaktører
mulighed for at spille en markant større
rolle i vores samlede sundhedsvæsen – så
længe det er til gavn for dig som patient. 
1
Dine rettigheder som patient er intet værd, hvis du ikke kender dem. Uanset
dine forudsætninger, ressourcer og overskud – og det kan være knapt i et
alvorligt sygdomsforløb –  skal dine patientrettigheder selvfølgelig være så
overskuelige og tilgængelige som muligt. 
Derfor vil vi samle alle patientrettigheder i én overskuelig lov, så du hurtigt
og enkelt kan lære dine rettigheder at kende, når du møder det offentlige
sundhedssystem, ikke mindst i en alvorlig situation. 
Alt for mange oplever et uoverskueligt virvar af rettigheder og valg.
Behandlingsgaranti, udredningsgaranti, befordringsgodtgørelse, behandling
i udlandet osv. Det kan jo ikke passe, at man skal arbejde i
sundhedsvæsnet for overhovedet at forstå sine rettigheder og undgå at
komme bagerst i køen.
Initiativer
Du skal kende dine rettigheder -
en samlet patientrettighedslov
Du skal have klar besked - bedre og
uafhængig rådgivning af patienter
Hvis du får lavet en synstest hos Profil Optik, anbefaler de dig næppe at
købe briller hos Louis Nielsen, men hos dem selv. Sådan fungerer det
desværre også alt for ofte i sundhedsvæsnet: Når du får brug for hjælp, skal
du tale med regionerne om dine muligheder samtidig med, at regionerne
selv driver de offentlige sundhedstilbud.
2
Derfor har de selvfølgelig en klar interesse i at henvise dig til behandling hos
dem selv, og selvom de teknisk set har pligt til at oplyse dig om
alternativerne, f.eks. et privathospital med kortere venteliste, har vi set
meget grelle eksempler på, at dén pligt er blevet forsømt.[1]
Vi synes, at du fortjener ærlig og redelig rådgivning fra en uvildig aktør om
dine muligheder for behandling, når du har brug for sundhedsvæsnets hjælp.
Regionerne skal ikke bruge din sygdom til at favorisere sig selv. Vi har trods
alt ikke sundhedsvæsnet for regionernes skyld, men for dig som patient. 
Rent teknisk forestiller vi os, at opgaven med rådgivning om
patientrettigheder sendes i udbud med klare krav fra statens side hvert femte
år, og det kunne være en opgave som eksempelvis forsikringsselskaberne
eller patientorganisationerne kunne varetage.
3
Initiativer
Du skal have frit valg fra dag 1
Ventetiderne i det offentlige sundhedsvæsen er eksploderet. Den
gennemsnitlige ventetid på operationer er steget med 50 pct. de seneste tre
år.[2] Der er nogle operationer, som du kan være så uheldig at skulle vente
flere år på, hvis du skal behandles i det offentlige – men hvor du kunne få
plads på operationsbordet inden for få uger i det private. 
Vi er uenige med dem, der går mere op i at bekæmpe privathospitaler end i
at bekæmpe ventelister, og hvis vi skal sikre dig den hurtigste og bedste
behandling, er vi nødt til at gentænke systemet. Du skal have reelt frit valg
mellem offentlige og private tilbud fra dag 1 – og ikke først efter helt op til 60
dage, som det er nu. Det vigtigste er, at du hurtigst muligt bliver henvist til
dét hospital, der har kortest ventetid.
4
Initiativer
På den måde sikrer vi ikke bare dig en hurtigere behandling. Vi undgår
også meget af det administrative bøvl, der i dag følger med, når du vil gøre
brug af din såkaldte udrednings- og behandlingsgaranti. 
Med vores forslag vil op mod 20 pct. af alle ikke-akutte operationer i
Danmark, der ikke kræver en intensivafdeling[3] blive varetaget af private
aktører, til glæde for de mange patienter der lige nu venter på en udredning
eller behandling.
Din behandlingsgaranti skal 
også gælde fertilitetsbehandling
Mange par oplever et behov for hjælp til fertilitetsbehandling, og der er
heldigvis opstået et meget veludviklet privat marked for dette. Men som det
er nu, kan I ikke regne med at få hjælp af udrednings- og
behandlingsgarantien til dette i dag. Det betyder, at I i dén situation ofte
enten må leve med ekstremt lange ventelister eller betale for privat
behandling. Her er der altså et klart A- og B hold. I dag kan man f.eks. i
København risikere at vente et halvt år på overhovedet at komme til første
samtale om fertilitetsbehandling.[4]
 
Det er ulykkeligt nok at være ufrivilligt barnløs i forvejen, men vores
nuværende sundhedspolitik føjer spot til skade. Derfor ønsker vi at omfatte
din og/eller din partners eventuelle behov for fertilitetsbehandling i
udrednings- og behandlingsgarantien, så I kan blive henvist til dét hospital
med kortest ventetid, uanset om det er offentligt eller privat. Dermed kan vi
politikere gøre vejen mod at opleve miraklet ved nyt liv lidt kortere.
I dag risikerer du som patient at ende som kastebold mellem forskellige
instanser i sundhedsvæsnet. F.eks. kan du blive sendt frem og tilbage
mellem det offentlige og private for først at blive udredt det ene sted og så
søge om at få en henvisning et andet sted, for så faktisk at modtage
behandling et tredje sted. Hver gang med en ny læge og et nyt system. 
Det er ikke rimeligt, at du skal bruge så meget tid på at løbe fra Herodes til
Pilatus, før du overhovedet kan få din behandling. Hvis du i dag bliver
udredt på et privathospital, kan du ikke bare få lov at blive dér og modtage
din behandling; du skal først tilbage til det offentlige og spørge om lov. Den
slags bøvl og bureaukrati er ikke dét, du har brug for i sådan en situation.
Derfor vil vi koble udrednings- og behandlingsgarantien sammen, så du
automatisk har ret til at vælge behandling på samme privathospital, som
har udredt dig, hvis du er mest tryg ved dét.
Du skal ikke være kastebold i systemet
5
Initiativer
Dine rettigheder skal også styrkes i psykiatrien 
Det er ikke kun din krop, der kan blive syg. Desværre er ventetiderne hos
privatpraktiserende psykiatere skræmmende lange – gennemsnitligt over
60 uger, og enkelte steder langt over 80 uger. 
I sådan en situation skal du vente uanstændigt længe, før du overhovedet
kan blive opstartet i udredning og behandling. Ligesom med fysisk sygdom
betyder det indlysende nok, at lidelserne kan blive endnu værre.
6
Initiativer
Det skyldes en række bureaukratiske begrænsninger på hvor mange patienter,
som de privatpraktiserende psykiatere har lov til at tage imod – det såkaldte
omsætningsloft for speciallæger, den såkaldte knækgrænse, samt at det ikke
er muligt for det offentlige at henvise til klinikker uden såkaldte ydernumre. 
Ved at fjerne nogle af disse forhindringer kan vi sørge for, at du hurtigere kan
blive udredt og behandlet i psykiatrien.
Rent konkret foreslår vi, at du som patient får dén rettighed i praksissektoren,
at du kan blive henvist til privatpraktiserende psykiatere, får mulighed for at
modtage behandling enten hos psykiatere uden ydrenummer, på
privatpsykiatriske klinikker, privathospitaler – eller hos de privatpraktiserende
psykiatere, der ønsker at give den en ekstra skalle, når de har ramt
knækgrænsen.
Aftalerne vedr. dette skal forhandles med Danske Regioner, med
udgangspunkt i overenskomsten for privatpraktiserende psykiatere, og
afregningen sker direkte fra regionerne uden påvirkning af det samlede
omsætningsloft for øvrige speciallægeområder.
Ventetiden i det offentlige sundhedsvæsen er vokset med 48 pct. de
seneste to år.
I dag er den gennemsnitlige ventetid på et offentligt hospital 46
dage.
Hvis du for eksempel skal have en kunstig hofte, så vil det på
Odense Universitetshospital tage 82 uger før du kommer til, mens
hvis du tager til Aarhus kan komme til med det samme på Aleris.
Den gennemsnitlige ventetid på at komme til en privatpraktiserende
psykiater er 82 uger.
Sidste år blev der foretaget godt 1,9 mio. operationer på offentlige
sygehuse.
Sidste år blev der foretaget ca. 225.000 operationer på danske
privathospitaler.[5]
 
Fakta
7
Finansiering: Vi afsætter 1,3 mia. kr. fra vores 2035-plan til initiativerne i udspillet 
”Det hele handler om dig – Stærkere patientrettigheder i sundhedsvæsnet”
I alt henviste regionerne knap 241.000 undersøgelser og
behandlinger til et privathospital eller privat klinik i 2022. Det tal er
steget kraftigt de seneste par år. Antallet af henvisninger er steget
med 63 pct. siden 2019. Stigningen skyldes primært stigningen i
ventetiderne i det offentlige sundhedsvæsen. Tallet ventes at være
endnu højere i år, hvilket skyldes den aftale regeringen, Danske
Regioner og Sundhed Danmark indgik i begyndelsen af året, som
bl.a. indebærer en rabataftale.
I 2021 var der 671 autoriserede sygeplejersker med
hovedbeskæftigelse på privathospitalerne. Det svarer til 1 pct. af alle
sygeplejersker i Danmark.
Man åbnede i 2023 op for en ekstraordinær ansøgningsrunde, hvor
privathospitalerne kan byde ind på hvilke specialer de kan varetage.
Privathospitalerne bød ind med 81 specialer, men kun 11 funktioner
blev inkluderet i den ekstraordinære ansøgningsrunde.
Fakta
8
Kilder
9
[1] Danmarks Radio: 'Her er afsløringerne, der fik kræftskandalen
på Aarhus Universitetshospital til at rulle', 1. maj 2023:
https://www.dr.dk/nyheder/indland/her-er-afsloeringerne-der-fik-
kraeftskandalen-paa-aarhus-universitetshospital-til
[2] Indenrigs- og Sundhedsministeriet: 'Ny indikator: Ventetiden på
operationer stiger', 15. marts 2023:
https://sum.dk/nyheder/2023/marts/ny-indikator-ventetiden-paa-
operationer-stiger
[3] Beregninger fra Sundhed Danmark
[4] Tal hentet fra mitsygehusvalg.dk
[5] Tal fra Landspatientregisteret


---

# [PDF] Retssikkerhedsudspil-8.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2022/10/Retssikkerhedsudspil-8.pdf

RETSSIKKERHEDSUDSPIL
Åbenhed 
Tillid &
Retfærdighed
Retssikkerhed er grundlaget for enhver retsstat. At sikre borgernes retssikkerhed betyder, at
borgerne skal kunne gennemskue den lovgivning, som gælder i samfundet, og at borgeren
har visse rettigheder, som ikke må krænkes af magthavere og myndigheder. Borgerne skal
kort sagt kunne forvente en ordentlig og fair behandling.
I samfund uden retssikkerhed gælder der til gengæld helt andre spilleregler: Her bliver
borgerne udsat for vilkårlig lovgivning og kan ikke vide sig sikre på, at deres rettigheder er
beskyttet. Det betyder dårligere vilkår for både borgere og virksomheder, og det gør
samfundet mindre robust og fattigere.
Retssikkerheden er derfor helt fundamental for, at samfundet kan fungere og skabe de
bedste rammer for, at borgerne kan leve et godt og trygt liv, hvor deres rettigheder ikke bliver
krænket.
Men danskernes retssikkerhed har ikke haft det værre i mange årtier. Det er ikke noget, der
er startet med Mette Frederiksens regering, men hendes regering har alligevel udmærket sig
ved en historisk stor foragt for danskernes retssikkerhed, og der bliver meget at rydde op
efter. Det betragter vi som en bunden opgave for et nyt, borgerligt flertal.
Vores ønsker om at styrke danskernes retssikkerhed bygger på tre kernedanske værdier:
Åbenhed, tillid og retfærdighed.
Åbenhed fordi borgerne i et folkestyre naturligvis kan forvente, at magthavere og
myndigheder varetager deres ansvar på en gennemskuelig måde – de burde jo ikke have
noget at skjule.
Tillid fordi magthavere og myndigheder ikke er sat i verden for at kontrollere borgerne, men
for at tjene dem.
Retfærdighed fordi mennesket er vigtigere end systemet, og magthavere og myndigheders
beslutninger skal tages på et fair grundlag samtidig med, at borgerne skal have bedre
muligheder for at efterprøve dem.
Side 1 af 11
Vi vil fjerne straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf.
Vi vil reformere politiloven, så det får ansættelsesretslige konsekvenser at bryde
borgernes grundlæggende rettigheder ved fx demonstrationer.
Vi vil ændre logningsbekendtgørelsen, så teleselskaberne kun skal logge data, når
politiet eller PET har en rimelig formodning om, at en person kan få en straf på seks års
fængsel eller mere.
Vi vil ændre retssikkerhedsloven, så der som udgangspunkt skal indhentes en
dommerkendelse, før offentlige myndigheder kan få adgang til privat ejendom.
Liberal Alliance politik
Side 2 af 11 
Mere åbenhed
Vi vil rulle stramningerne i offentlighedsloven tilbage.
Vi vil indføre et Offentlighedsnævn, som kan give bøder til myndigheder og ministerier,
der ikke overholder reglerne om aktindsigt.
Vi vil indføre en arkiveringspligt for al intern og ekstern kommunikation for alle offentlige
myndigheder.
Stærkere borgerrettigheder
Styrket retssikkerhed for socialt udsatte
Vi vil indføre en bodsordning, så kommunerne skal betale en bod til borgerne, hvis
kommunerne groft tilsidesætter deres pligter.
Vi vil pålægge kommunerne at registrere og offentliggøre deres sagsbehandlingstider og
give Ankestyrelsen mulighed for at tildele kommunerne en bod, som skal betales til de
borgere, der oplever urimeligt lange sagsbehandlingstider.
Mere åbenhed
I et velfungerende folkestyre er det muligt at kigge magthaverne efter i kortene. For hvis
offentligheden ikke har mulighed for at få indsigt i den politiske beslutningsproces, ruster
demokratiets kontrolmekanismer.
 
Derfor er det en grundlæggende demokratisk dyd at skabe gennemsigtighed i magthavernes
regeringsførelse, så borgerne kan træffe demokratiske valg på et oplyst grundlag.
Side 3 af  11
Offentlighedsloven
I en retsstat er det afgørende, at pressen og offentligheden kan holde myndigheder og
magthavere i ørerne og føre kontrol med de politiske beslutningsprocesser. Men de seneste
år har vi set et skred, hvor ministerier og myndigheder er begyndt at begå alle mulige
krumspring for at undslå sig, at offentligheden kigger dem over skulderen. 
De slettede SMS’er i forbindelse med minkskandalen er et eksempel. Et andet eksempel er,
at Statsministeriet oftere og oftere ignorerer anmodninger om aktindsigt. Mens man i 2019
formåede at besvare 88 pct. af anmodningerne inden for offentlighedslovens frister, var det
tal faldet til 37 pct. i 2021. [1]
Liberal Alliance foreslår derfor, at man tilbageruller ændringerne i offentlighedsloven, så man
sikrer en højere grad af offentlighed i forvaltningen og i den politiske proces.
§ 22 i offentlighedsloven, som i dag undtager oplysninger i en kalender fra aktindsigt. Den
bestemmelse foreslår vi ændret, så det fremover kun er kalenderoplysninger, der er omfattet
af reglerne om tavshedspligt, reglerne om personoplysninger, hvis der er tale om rent private
forhold, eller hvis statens sikkerhed bringes i fare, såfremt oplysningerne bringes til offentlig-
hedens kendskab.
§ 24 i offentlighedsloven, som i visse tilfælde undtager interne dokumenter. Denne
bestemmelse kaldes også ministerbetjeningsreglen, og den bliver ofte misbrugt i minister-
ierne til at undtage oplysninger for aktindsigt. Bestemmelsen ændres, så interne dokumenter
underlægges offentlighedslovens almindelige bestemmelser om undtagelse i §§ 30-33. Disse
undtagelser omfatter rent private forhold, hensyn til statens sikkerhed og hensyn til
udenrigspolitiske interesser.
§ 27, nr. 2 i offentlighedsloven, som i dag undtager dokumenter udvekslet mellem ministre og
folketingsmedlemmer i forbindelse med sager om lovgivning eller anden politisk proces, fra
aktindsigt. Det foreslår vi ændret, så det kun er dokumenter omkring lovgivningsprocessen,
der er undtaget offentlighed.
Konkret foreslår vi at ændre:
Side 4 af  11
I dag er det reelt konsekvensløst for ministerier og myndigheder at overtræde offentlig-
hedsloven. Det kan være ved ikke at overholde de lovbestemte frister eller ved at misbruge
reglerne til at undtage dokumenter for offentlighedens adgang. I dag risikerer man højst en
kritik fra Folketingets Ombudsmand, og selv om det kan være slemt nok, er det jo evident, at
det ikke er noget, der får nogen til at ligge søvnløse om natten. 
Derfor foreslår Liberal Alliance, at der oprettes et Offentlighedsnævn, hvor journalister og
borgere kan påklage afslag på aktindsigtsanmodninger, samt overskridelser af de lovfast-
satte tidsfrister. 
Offentlighedsnævn
Det nye Offentlighedsnævn skal ledes af en landsdommer og have kompetence til at tildele
en bod til myndigheder eller ministerier, der enten ikke overholder tidsfristerne for besvarelse
af en aktindsigtsanmodning, eller som giver uretmæssigt afslag på en aktindsigtsanmodning.
Boden skal betales direkte til den journalist eller borger, som får medhold af nævnet.
Derudover skal den myndighed eller det ministerium, der uretmæssigt giver afslag på en
aktindsigtsanmodning, kunne pålægges at udlevere det ønskede materiale inden for to uger
fra afgørelsen i nævnet.
Vi forestiller os et niveau på boden på 100 kr. pr. dag, tidsfristerne overskrides. 500 kr., hvis
der gives uberettiget afslag, og 1.000 kr., hvis man som myndighed bevidst vildleder den
journalist eller borger, der anmoder om aktindsigt, f.eks. ved at lyve om eksistensen af
dokumenter, eller hvis man bevidst trækker en behandling i langdrag. 
Arkiveringspligt for offentlig kommunikation
Hele forløbet omkring minkskandalen lærte os mange ting og gjorde det tydeligt, at der er
behov for en omfattende forandring af vores centrale embedsværk. Noget, der særligt blev
tydeligt i forbindelse med Minkkommissionens arbejde, var embedsværkets lemfældige
omgang med reglerne for journalisering og arkivering. 
Hvis offentligheden skal kunne se magthaverne efter i kortene, er det afgørende, at man
gemmer dokumenter, som kan kaste lys over de processer, der leder frem til en politisk
beslutning. Om ikke for nutidens journalister, så for fremtidens historikere. Det nytter ikke
noget, at embedsmænd og ministre sletter materiale, som kan afdække politiske skandaler,
sådan som det skete med de SMS’er, der forsvandt under minkskandalen. 
Derfor foreslår Liberal Alliance en arkiveringspligt for al offentlig intern såvel som ekstern
kommunikation i fem år. Det skal give eventuelle kommissioner eller lignende mulighed for at
få adgang til alt det materiale, der er relevant for dem – ligesom det giver journalister og
borgere mulighed for at søge aktindsigt i det arkiverede materiale. Arkiveringspligten skal
fungere som et supplement til journaliseringspligten, der kun omfatter egentlig sags-
behandling.
Side 5 af  11
Stærkere borgerrettigheder
Hvis man spørger, hvad der kendetegner vores folkestyre, vil de fleste nok svare, at det er
retten til at ytre sig frit. Det er fuldstændigt afgørende for et velfungerende demokrati, at alle
har lige muligheder for at deltage i den offentlige debat.
Det er let at bakke op om ytringsfriheden, når ingen bliver sårede eller kede af det, men når
nogle netop tager anstød af andres ord, opstår ønsket om at begrænse ytringsfriheden.
Ytringsfrihed betyder ikke, at man sympatiserer med alt, hvad der bliver sagt, men at man
anerkender retten til at sige det – uanset hvad der bliver sagt. For ord er ikke vold.
"Racismeparagraffen"
Straffelovens § 266 b, der i daglig tale kaldes ”racismeparagraffen”, indskrænker
ytringsfriheden og skaber uklarhed om rammerne for den offentlige debat. Liberal Alliance
mener, at racisme skal bekæmpes gennem den offentlige debat. At begrænse ytrings-
friheden er et ineffektivt middel til at bekæmpe hadefulde ytringer. 
Ytringsfriheden har historisk set været en løftestang for tolerance, værdighed og lige-
behandling.
Liberal Alliance foreslår derfor at afskaffe racismeparagraffen.
Side 6 af  11
Side 7 af  11
Reformér politiloven
Lov om politiets virksomhed (politiloven) indeholder det regelsæt, som regulerer politiets
arbejde. Det sætter altså rammerne for, hvad politiet må og ikke må i mødet med borgerne.
Politiet skal selvfølgelig overholde grundloven, uanset hvad der står i politiloven, men der
står ikke tydeligt i politiloven, at borgernes grundlæggende rettigheder skal respekteres. Det
betyder naturligvis ikke, at politiet bare kan gøre, hvad de vil, men når man ser på en række
prominente sager de seneste år, kan man godt blive i tvivl om, hvorvidt de grundlæggende
borgerrettigheder nyder beskyttelse i tilstrækkelig grad, når politiet har kontakt med
danskerne:
Masseanholdelserne af demonstrationer under COP15-topmødet i København i 2009, som
viste sig at være ulovlige. Tilbageholdelsen af demonstranter med tibetanske flag under
kinesiske statsbesøg i 2012 og 2013. Flere eksempler på påbud om, at demonstrationer
skulle afholdes på andre lokaliteter end planlagt, hvor man har vægtet hensynet til ro og
orden højere end borgernes ytrings- og forsamlingsfrihed. Og senest også politiets ageren
under aflivningen af alle mink i Danmark, hvor man uden lovhjemmel pressede minkavlere til
at slå deres mink ned – eksempelvis via de såkaldte actioncards. 
Der er åbenlyst behov for klart og tydeligt at sige til politiet, at borgernes grundlæggende
rettigheder skal respekteres og veje tungt, når man overvejer f.eks. at gribe ind i en
demonstration eller lignende. Derfor foreslår Liberal Alliance at reformere politiloven, så det
klart fremgår, at borgernes frihedsrettigheder skal respekteres, når politiet gør sit arbejde.
Derudover bør det indskrives i politiloven, at betjente, der er bevidste om, at de modtager en
klart ulovlig befaling, har en pligt til at nægte at udføre den. På den måde bliver det klart for
betjentene, hvad der forventes af dem, og hvilket ansvar man har som menig betjent, hvilket
endvidere giver betjentene en beskyttelse for ansættelsesretlige konsekvenser, hvis de ikke
efterlever en befaling, der er åbenlyst ulovlig.
Logning 
Et af de største indgreb i danskernes personlige frihed en den generelle overvågning, som
staten foretager af samtlige danskeres færden på nettet og ved brug af telefoner. Hver gang
en borger i Danmark foretager et telefonopkald, registreres både tidspunktet for opkaldet,
hvem, der er blevet ringet til, og staten overvåger ligeledes hvilke hjemmesider, borgerne
besøger.
Der er ikke nye tal for, hvor mange registreringer, der fortages, men Telebranchen
beregnede for flere år siden, at der blev indsamlet 100.000 registreringer af hver enkelt
dansker – hvert eneste år. Politiet skal naturligvis have mulighed for at opklare alvorlige
forbrydelser, og derved også have adgang til data, som kan hjælpe til den opklaring, men
den totale og uindskrænkede overvågning af borgerne hører ikke hjemme i en retsstat.
Den danske logningsbekendtgørelse har i årevis været i strid med EU-retten. Skiftende
regeringer har udskudt beslutningen om at bringe bekendtgørelsen i overensstemmelse med
EU’s lovgivning, men Folketinget vedtog i marts 2022 nye logningsregler. Regeringen mener,
at den danske lovgivning med de nye ændringer nu er i overensstemmelse med EU-retten.
Det tvivler flere eksperter dog på. De nye regler ændrer grundlæggende ikke på det problem,
at man i Danmark overvåger danskerne generelt og uindskrænket. Én af ændringerne er, at
staten kun kan logge data om danskerne generelt og uindskrænket, hvis der er en alvorlig
trussel mod den nationale sikkerhed. 
Det ændrer dog i realiteten intet, da truslen mod Danmark har været vurderet som ”høj” af
Center for Terroranalyse, som man vil basere sin vurdering i forhold til logning på.
Derfor foreslår Liberal Alliance at ændre logningsbekendtgørelsen, så teleselskaberne kun
skal logge data, når politiet eller PET har en ”rimelig formodning” om, at en person kan få en
straf på seks års fængsel eller mere.
Side 8 af  11
Boligens ukrænkelighed
Myndighedernes muligheder for at få adgang til privat ejendom uden retskendelse har de
seneste år været stigende. Boligens ukrænkelighed er beskyttet i Grundlovens § 72 og i Den
Europæiske Menneskerettighedskonventions (EMRK) art. 8. Men på trods af det er antallet
af love og bekendtgørelser, som giver myndighederne ret til at trænge ind på en privat
ejendom uden en forudgående retskendelse, steget med hele 26 pct. siden 2009. 
Det er endnu et eksempel på, at man sætter systemet før borgeren, og at man fra politisk
hold vægter myndighedernes mulighed for at føre kontrol højere end borgernes og
virksomhedernes retssikkerhed.
Derfor foreslår Liberal Alliance, at retssikkerhedsloven ændres, så der indføres et krav om
forudgående retskendelse for tvangsmæssig adgang til og ransagelse af private hjem, og
hvor sådanne kontrolbesøg medfører adgang til fortrolige oplysninger om tredjemand, og
hvor en overtrædelse af den relevante lovgivning kan medføre ubetinget fængselsstraf.
Undtaget er tilfælde, hvor myndigheders adgang til private ejendomme er nødvendig for at
undgå alvorlig person- eller materiel skade.
Bodsordning
Lovgivningen er i dag indrettet således, at kommunerne kan spekulere i at træffe åbenlyst
forkerte afgørelser om den hjælp, som de allersvageste i samfundet har brug for – og på den
måde spare penge. Det skyldes, at borgeren mister sin ret til service i perioden fra, at en
afgørelse bliver truffet, og til, at en klage er færdigbehandlet i Ankestyrelsen. Perioden kan i
visse tilfælde vare flere år, og i den periode kan kommunen således spare penge på
bekostning af borgeren. 
Nogle kommuner har en ekstremt høj omgørelsesprocent – dvs. andelen af påklagede
afgørelser, som bliver omstødt af Ankestyrelsen. F.eks. havde Glostrup Kommune en
omgørelsesprocent på 25 % i 2021, hvorimod Dragør Kommune i 2021 ikke fik en eneste af
deres påklagede afgørelser omstødt.[2]
Derfor foreslår Liberal Alliance, at der indføres en bodsordning, så en kommune skal betale
mellem 10.000 kr. og 50.000 kr. til en borger, hvis en kommune groft tilsidesætter sine pligter
og påfører en borger et ikke uvæsentligt velfærdstab.
Styrket retssikkerhed for socialt udsatte
De mest udsatte borgere i Danmark er desværre også dem, hvis retssikkerhed oftest bliver
krænket. Det er dem, der er mest i kontakt med det offentlige, og derfor også oftest er ofre
for de uretfærdigheder, der sker, når man sætter systemet før mennesket. Skal der rettes
fuldstændigt op på den skævhed, er vi nødt til grundlæggende at gentænke den måde, som
systemet møder borgerne på. Et første skridt i den rigtige retning er, at vi som minimum
styrker borgernes retssikkerhed.  
Side 9 af  11
Sagsbehandlingstider i kommunerne
Noget af det mest frustrerende i mødet med offentlige myndigheder er sagsbehandlings-
tiderne, der ofte er meget lange. Hvad end det handler om en byggetilladelse til en ny carport
eller til at holde en vejfest, er det frustrerende, når man skal vente i måneder eller år på at få
svar fra kommunen. Men for nogle kan det være fuldstændigt ødelæggende.
For nogle af de svageste borgere i samfundet kan lange sagsbehandlingstider betyde, at de
må gå fra hus og hjem, eller at de ikke kan få den hjælp, der er afgørende for at få deres
hverdag til at hænge sammen. Derudover giver det borgerne en fornemmelse af ikke at blive
taget alvorligt – at de ikke er vigtige nok til, at kommunen gider se på deres sag.
I langt de fleste kommunale sager er der ingen frister på, hvor lang tid en kommune må
bruge på behandling, hvorfor den rimelige behandlingstid ofte blot beror på et konkret skøn.
Det gør det svært for borgerne at fremskynde sagen, når behandlingen trækker i langdrag,
og det gør det vanskeligt at klage over de lange sagsbehandlingstider.
Som reglerne er i dag, skal kommunerne ikke registrere eller offentliggøre deres reelle
sagsbehandlingstider, hvilket gør det umuligt at kontrollere serviceniveauet i kommunerne.
Derfor foreslår Liberal Alliance, at kommunerne forpligtes til at måle og offentliggøre deres
reelle sagsbehandlingstider fordelt på de forskellige typer af afgørelser, som kommunerne
foretager. Tallene skal ligeledes indberettes til Ankestyrelsen, og kommuner, der år efter år
har meget lange sagsbehandlingstider, skal ultimativt kunne sættes under administration.
Ligeledes vil vi give Ankestyrelsen mulighed for at pålægge kommunerne en bod, som skal
betales til borgerne, når de oplever urimeligt lange sagsbehandlingstider.
Side 10 af 11
[1] Christensen, Maiken: "Statsministeriet får kritik for at bryde frister i offentlighedsloven."
TV2, d. 23/05/2022
[2] Ankestyrelsens talsportal. 
Kilder
Side 11 af 11
www.liberalalliance.dk


---

# [PDF] Klima-udkast-3-2.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2022/04/Klima-udkast-3-2.pdf

En grøn fremtid
- helt uden skræmmebilleder
Liberal Alliancesklimaplan
2
 
4
 
6
8
10
11
12
13
14
 
15
100 procents reduktion gennem internationalt udsyn
Kloge skatter og afgifter 
Turbo på elektrificeringen af Danmark
17-dobling af dansk havvind
Danmark skal være nukleart foregangsland
Teknologi skal være drivkraft
Indledning
Tre principper
Initiativer
1.
2.
3.
4.
5.
6.
Kilder
Indholdsfortegnelse
1
Indledning
Dommedag er aflyst, og den grønne
fremtid venter.
Vi er på vej ind i en ny tid. I dag snurrer
vindmøller rundt på marker og have,
solceller suger kraft fra selve solen, og
kernekraftsreaktorer splitter verdens
grundsten ad for at skabe ren og sikker
energi. Den grønne omstilling vinder
frem hver eneste dag.
Menneskeheden kan klare den grønne
omstilling med opfindsomhed, ny
teknologi og flid, som vi har klaret alle
andre problemer i historien. Dommedag
er aflyst, og den grønne fremtid venter,
hvis vi tør tænke internationalt, lægge
klimanationalismen på hylden og
insistere på, at grøn omstilling ikke er
uforenelig med vækst og velstand.
Danmark skal være helt i front. Vi skal
skabe de grønne løsninger, som hele
verden ikke blot roser, men efterligner.
Vi skal i langt højere grad tænke
internationalt udsyn ind i dansk
klimapolitik, for atmosfæren er ligeglad
med, om CO 'en kommer fra Danmark
eller Kina.
Med en klimapolitisk strategi renset for
symbolpolitik bliver fremtiden både grøn
og god – og den politik kan føres uden
at skræmme vores børn.
Vi har ingen frygt for fremtiden - kun
frygt for det, frygten for fremtiden kan få
folk til at gøre. 
Desværre ser vi partier på Christians-
borg, der kynisk forsøger at tale til
klimafrygten, og skræmmer vores børn
til at tro, de kan ende med at bo på
pæle, fordi havene stiger. Sådan
behøver vi ikke at føre klimapolitik.
Et klimaudspil renset for
symbolpolitik
Danmark som et reelt
foregangsland
Den danske klimapolitik er i dag båret
af nationalt navlepilleri, og alt for ofte
prioriterer vi symbolsk handling i
Danmark over reelle reduktioner i den
globale CO -udledning.
Mange holder skåltaler om Danmark
som et foregangsland, alle andre kan
efterligne. Men vi er på vej ned ad en
vej, som andre ikke kan efterligne. Vi
får nemlig en stor andel af vores
”grønne” energi fra biomasse, og vi
forbruger langt mere biomasse, end vi
selv producerer [1]. Den model kan
hele verden selvsagt ikke efterligne.
Hvis vi skal være et foregangsland, skal
vi være visionære, effektive og
internationale.
Udvikling og udbredelse af ny teknologi
skal være krumtappen for et samfund,
som er i balance med naturen, men 
2
2
2
som også nyder gavn af velstand og
fremgang. Det kan godt lade sig gøre,
og det skal vi bevise.
Vi skal fokusere på at hjælpe andre
lande med at reducere deres CO -
udledninger. På den måde kan vi nå
100 procent reduktion i 2030. Vi kan få
langt mere klima for pengene ved at
hjælpe andre lande med at høste deres
lavthængende CO -frugter end ved at
fokusere på det sidste CO -molekyle i
Danmark.
Elnettet er fundamentet for den grønne
omstilling og elektrificeringen af
Danmark. Elnettet er desværre blevet
underprioriteret af mange generationer
af politikere, der hellere ville investere i
synlige ting, man kunne få taget selfies
sammen med. Det har paradoksalt nok
ført til, at der ikke kan blive sat
vindmøller op i Danmark i 2022 og
2023. 
Vi ved, at elnettet har brug for
investering i omegnen af 80 mia. kr. [2],
og det kan vi ikke forvente, at de
danske forbrugere skal betale. Vi vil
derfor målrette provenuet fra salget af
CO -kvoter til investeringer i elnettet.
Hvis de grønne ambitioner faktisk skal
finde vej helt ud i stikkontakten, må vi
altså i gang med at etablere flere
kabler.
Vi skal i gang med et paradigmeskifte i
energipolitikken, hvor planøkonomien
afløses af det vilde vesten i forhold til
VE-udbygning, og hvor hensynet til
hurtig udbygning vægtes langt højere
end fortsat statslig kontrol. Vi skal
afbureaukratisere udbygningen af
vedvarende energi i Danmark.
 
Energistyrelsen har i en screening
identificeret et havvindpotentiale på
minimum 40 GW [3] på et areal på ca.
35.000 km2. Vi skal have en politisk
målsætning om, at vi hurtigst muligt får
udnyttet denne kapacitet.
En Niels Bohr-kommission skal kigge
fordomsfrit på mulighederne for
kernekraft i Danmark som en ren, stabil
og grøn energikilde.
Vi skal også investere langt mere i grøn
forskning – herunder i kernekraft – så vi
kan understøtte fremtidens grønne
løsninger. 
3
2
2
2
2
Liberal Alliances klimaudspil er båret af tre afgørende principper. Den er
visionær, effektiv og international.
Visionær
En ny verden af teknologiske vidundere venter os: Elbiler,
kernekraft og teknologiske fremskridt, som vi endnu ikke
kender til. Danmark skal hverken forelske sig i bestemte
løsninger eller lægge andre for had. Derimod skal vi nysgerrigt
og fordomsfrit imødegå nye grønne teknologier og turde have
store visioner for en grøn, markedsdreven fremtid bestående
af rige muligheder. 
Det tror vi i LA på, for vi er ikke bange for fremtiden. Vi er
kun bange for det, som folk, der er bange for fremtiden,
kan finde på at gøre.
Effektiv
Det er altid kedeligt at være den fornuftige. Når det gælder
noget så gammeldags som vores skatte- og afgiftssystem,
vores elnet og vores ordninger for at opsætte vindmøller og
solceller, har vi alt for mange forhindringer i dag for at vælge
grønne løsninger. At fjerne dem kommer der ikke mange gode
TV-billeder ud af, men til gengæld vil det virke i den grønne
omstilling. Danmark skal blive rigere og grønnere - ikke
fattigere og grønnere. 
International 
Klimaforandringerne involverer hele kloden, og derfor bør vi
også have et internationalt udsyn, når vi laver klimapolitik.
Danmark har opbygget utroligt mange erfaringer med grønne
løsninger i energisystemet, på affaldsområdet, med fjernvarme
og på mange andre felter, som vi skal gøre langt mere for at
hjælpe andre lande med at indføre. For om CO ’en kommer fra
Danmark eller Kina er ligegyldigt for klimaforandringer, og det
bliver vi nødt til at tænke ind i samtlige af vores klimaløsninger. 
4
2
57,1 % 70 %
100 %
CO -reduktion i dag* Regeringensmålsætning** LA'smålsætning***
100 pct. reduktion i 2030 gennem internationalt udsyn og kloge investeringer 
3
*CO -reduktion i 2030 i forhold til udledningen i 1990, med de politiske tiltag der er aftalt 
**Regeringens målsætning for CO -reduktion i 2030, i forhold til udledningen i 1990
***LA’s målsætning for CO -reduktion i 2030, i forhold til udledningen i 1990
Målsætninger for CO -reduktion
5
2
2
2
2
2
100 procents reduktion gennem internationalt udsyn
Vi vil have et ambitiøst mål om at reducere CO2-udledninger, så vi kan nå
100 % reduktion af CO2 i 2030, hvoraf de 30% kan være i udlandet. Det
svarer til en reduktion på ca. 23 mio. ton CO2-ævkivalenter oveni det
nuværende 2030-mål.
Det mål skal realiseres ved at investere langt mere i myndigheds-
samarbejde og konkrete projekter, der hjælper andre lande med at
reducere CO2-udledninger. Vi vil øge klimapuljen med 1 milliard kroner
om året.
Grønne initiativer i Danmark skal kun gennemføres, hvis de skaber et
minimum af lækage.
1
2
Kloge skatter og afgifter 
Vi vil indføre ensartede CO2-afgifter, som ligner model 2 fra
skatteministeriets ekspertgruppe for grøn skattereform [4].
En indførsel af CO2-afgifter skal følges af lempelser på f.eks. selskabs-
skatten, så en reform samlet set styrker dansk vækst og velstand.
I forbindelse med indførsel af CO2-afgift skal der samtidig gennemføres
en ”fingrene væk”-reform, som gennemgår og fjerner al regulering, der kan
erstattes af afgiften, så virksomheder og borgere ikke dobbelt-reguleres.
Vi vil indføre en afgift på biomasse, som ikke er certificeret af en
international certificeringsordning som f.eks. PEFC, FSC Eller SBP. Over
tid kan man overveje en dansk certificering med endnu strammere krav.
Initiativer
6
2
2
2
2
2
2
2
5
Danmark skal være nukleart foregangsland
Der skal nedsættes en Niels Bohr-kommission, som skal kigge på
mulighederne for kernekraft i den danske energiforsyning.
Danmark skal være et førende land for forskning og testning af fremtidens
atomteknologi, og der skal afsættes offentlige forskningskroner for at nå
dette.
Forbuddet mod at have kernekraft i energiplanlægningen skal udgå.
6
Teknologi  skal være drivkraft
Der skal afsættes en ny grøn forsknings-milliard rettet mod teknologier,
der kan gøre fremtiden endnu mere grøn.
3
Turbo på elektrificeringen af Danmark
Provenuet fra salg af CO2-kvoter skal målrettes udbygning af el-
infrastruktur. Finansministeriet forventer et årligt provenu på ca. 3 mia kr.
[5].
Energinets beregningsforudsætninger skal konstrueres ud fra en forud-
sætning om, at vi lykkes med en gennemgribende elektrificering af
Danmark. 
Hvis net-tilslutning ikke kan klares inden for 18 måneder, skal opgaven
sendes i udbud, og private aktører skal have mulighed for at byde på
opgaven, så begrænset kapacitet i netselskabet ikke holder VE-
udbygningen tilbage.
7
4
17-dobling af dansk havvind
Der skal laves en politisk målsætning om at udbygge hav-vind med 40
GW, som Energistyrelsens screening [3] viser er det maksimale på
egnede danske havarealer. Det svarer til en 17-dobling af den nuværende
hav-vinds-kapacitet [6].
Det skal ske ved auktioner efter amerikansk forbillede uden mulighed for
statsstøtte. Auktionerne skal igangsættes hurtigst muligt – og senest inden
for få år.
2
Hvis Danmark vil gøre en forskel med den grønne omstilling, skal vi forstå, at vi må
byde os til med grønne løsninger. Og her menes ikke kun danske virksomheders salg
af grønne løsninger. Vi skal aktivt sprede vores know-how om grønne løsninger i
energisystemet på affaldsområdet, til fjernvarme mv. Vi skal hjælpe andre lande med
omstilling både teknisk og økonomisk, for opgaven er global.
Energistyrelsen har allerede i et dansk-kinesisk samarbejde hjulpet Kina med at øge
fleksibiliteten på kinesiske kulkraftværker, således at mere vindenergi kan indpasses
i det kinesiske energisystem. Med det samarbejde er man lykkedes med at få
indpasset vindenergi svarende til 9 store havvindmølleparker og reduceret spildet fra
vindenergi markant. Samarbejdet har skabt reduktioner svarende til 63 % [7] af
udledningerne fra det danske energiforbrug. Det svarer til omkring 19 mio. tons CO2-
ækvivalenter [8]. 
Det kan være svært at opgøre effekterne af Danmarks internationale klimaindsats,
men projektet i Kina giver et pejlemærke om, at man kan opnå store resultater med
små ressourcer. Derfor er der god ræson i at øge puljen til netop den slags
myndighedssamarbejde. Det væsentlige for klimaet er reelle reduktioner.
Regeringen bryster sig af at være ekstremt ambitiøse med de klimaaftaler, de laver,
men i virkeligheden er det ingenting i forhold til, hvis vi fokuserer vores kræfter på at
reducere i udlandet. Her er nogle af regeringens aftaler sammenlignet med
Energistyrelsens projekt i Kina.
100 procents reduktion gennem internationalt udsyn
Den danske klimadebat handler i helt utrolig grad om Danmark. Som om at resten af
omverdenen holder vejret i spænding over, hvad der besluttes i det danske folketing. 
Virkeligheden er nok snarere den, at den mest kendte 
danske politiker i det store udland er Birgitte Nyborg.
1
8
2
2,7 mio. ton CO
Energi ogindustri* Grøn affalds-sektor** Dansklandbrug*** Vejtrans-porten**** Kina-projektet
Årlige klimaeffekter af politiske tiltag
0,7 mio. ton CO
7,5 mio. ton CO
2,1 mio. ton CO
19 mio. ton CO
* Klimaaftale for energi og industri. (Kilde: https://fm.dk/media/18082/faktaark_klimaaftale-for-energi-og-industri-2020-et-overblik.pdf)** Klimaplan for en grøn affaldssektor. (Kilde: https://www.regeringen.dk/media/9591/aftaletekst.pdf)*** Aftale om grøn omstilling af dansk landbrug (Kilde: https://fm.dk/media/25215/aftale-om-groen-omstilling-af-dansk-landbrug.pdf)**** Aftale om grøn omstilling af vejtransporten (Kilde: https://fm.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2020/december/groen-vejtransportaftale-massiv-co2-reduktion-og-ambition-om-1-mio-groenne-biler-i-2030/)
Men er det en fordel for planeten, hvis Aalborg Portland blev til Gdansk
Portland, og forbruget i øvrigt kørte uændret afsted? 
Svaret er selvfølgelig nej. Men et enøjet fokus på at komme i mål med 70 %-
målsætningen vil fordre netop dette. Cementproduktion udleder utrolig meget CO , og
Aalborg Portland - landets største CO -synder - udleder mere CO  end de øvrige ni
virksomheder i top 10 til sammen [9]. Den lette og komplet meningsløse løsning ville
være at købe cementen fra udlandet, men vi kan ikke bekæmpe global opvarmning
uden at tænke internationalt. 
I forhold til de beslutninger, der omhandler danske forhold, skal vi også have et langt
større internationalt udsyn. Tilstanden i klimapolitikken kan ikke måles på et enkelt
reduktionsmål. I regnskaberne er det utrolig grønt, hvis vi bare køber varer fra
udlandet, som er meget forurenende i stedet for at producere dem selv. 
9
2
2
2
2
2
2 2
2
Det bedste redskab til at drive den grønne omstilling i Danmark er kvotesystemet og
en reform af de grønne afgifter. DØRS har beregnet, at omkostningen for
statskassen ved at nå 70 %-målsætningen med en ren tilskudsstrategi vil være i
størrelsesordenen 50 mia. kr. [10]. Det er mere end 10 gange så meget, som hvis
man bruger en ensartet CO -afgift. Samtidigt beregner DØRS, at de samfunds-
økonomiske omkostninger vil være flere gange større ved tilskudsstrategien. Med
andre ord mangler vi en ensartet CO -beskatning. 
En ensartet CO -beskatning betyder, at man finder samme skat i og udenfor
kvotesystemet. Det mest naturlige er altså at benytte en beskatning på samme
niveau som kvoteprisen - og så eventuelt arbejde for højere kvotepriser, hvis der er
behov for, at omstillingen skal gå hurtigere. Det kan man f.eks. gøre ved kvoteopkøb
eller ved på EU-niveau at udvide de fleksible kvotemekanismer. Men der er allerede
sket en stor udvikling i forhold til kvoteprisen. 
Skal man have en ægte beskatning af klimagasser, bliver man også nødt til at gøre
op med den behandling, som biomasse har i vores energisystem. Biomassen er i dag
afgiftsfritaget ud fra en betragtning om, at biomassen er CO -neutral over sin levetid.
Det er i nogle sammenhænge rigtigt, men det gælder ikke for meget af den
biomasse, vi i dag importerer. En anseelig andel af vores biomasseforbrug kommer
fra f.eks. USA og Canada, hvor der som minimum er udledninger ved transporten. 
Biomassen udgør i dag hovedparten af den danske vedvarende energi, og
hovedparten af biomassen er importeret [11]. I fremtiden bør biomassen beskattes,
medmindre man kan være sikker på, at den konkrete biomasse reelt er CO -neutral.
Det er svært at forestille sig, at biomasse i det nuværende omfang skulle kunne
produceres CO -neutralt på den længere bane. 
Kloge skatter og afgifter2
10
Danmarks brug af biomasse overgår langt, hvad der er bæredygtigt, 
hvis andre lande skulle følge Danmarks eksempel.
 
2
2
2
2
2
2
En grøn omstilling kan udelukkende ske gennem en elektrificering af det danske
samfund og en langt større produktion af grøn strøm. I dag udgør el kun ca. 20 % af
den energi [12], vi bruger, mens resten kommer fra benzin og olieprodukter,
naturgas, biomasse, osv. Vi kan ikke opnå et meget grønnere samfund uden, at en
lang større andel af vores energiforbrug bliver el. En gammel og utilstrækkelig el-
infrastruktur står desværre i vejen for, at vi kan udbygge produktionen af grøn el
hurtigt nok. På trods af at hele branchen skriger efter udbygninger af elnettet [13], har
det ikke været en politisk prioritet. I stedet har vi bare opført flere vindmøller, selvom
nettet i dag er presset til det yderste. Det kan vi gøre bedre.
Udbygningen er i dag finansieret via tarif-systemet, som er skabt for at holde snor i
net-selskaberne. Det er økonomisk fornuftigt i en normalsituation. Men når vi har
brug for at mangedoble vores elforbrug, har vi brug for langt mere aggressive
investeringer, hvor vi skeler mindre til, om der vil være en overkapacitet i en periode.
Med klimaaftalen åbnede man for geografisk differentierede tariffer for producenterne
for bedre at styre, om elproduktionen blev udvidet i ét område eller et andet. Men for
os at se er opgaven en anden end at mikrooptimere på placeringen af
elproduktionen. Man bør i stedet sikre en langt større kapacitet i elnettet, så vi får
maksimeret den grønne, rentable elproduktion på land så hurtigt som muligt. Det bør
ske ved statslige investeringer og kan opnås ved at målrette de statslige overskud
ved salg af CO -kvoter. Den nuværende situation, hvor sol- og vindprojekter står i kø,
men ikke bliver til noget på grund af elnettet, er dybt uholdbar.
Store dele af det danske elnet er enormt gammelt, og der er brug for store
kapacitetsopgraderinger på både transmissions- og distributionsnettet. En analyse fra
Rambøll for Wind Denmark anslår, at hvis 70 %-målsætningen skal opfyldes, skal -
elforbruget stige med 83%. Rambøll finder, at der frem mod 2040 skal investeres i
størrelsesordenen 80 mia. kr. for at kunne klare denne merbelastning [2]. 
Udover direkte statslige investeringer er der også et stort behov for, at net-
selskaberne investerer langt mere. Net-selskabernes dilemma er, at hvis de over-
Turbo på elektrificeringen af Danmark3
11
Politikere kan ikke tage selfies med nedgravede elkabler, 
men vi skal prioritere udbygning af elnettet alligevel.
 
2
Vi skal i gang med et paradigmeskifte i energipolitikken fra planøkonomi til
Det Vilde Vesten, når det kommer til ny vind og sol. 
Sådan kan vi klare 17-dobling af kapaciteten i dansk havvind.
 
Hvis el-infrastrukturen opgraderes, så der er kapacitet til en hastig elektrificering, står
vi på nippet til en revolution i grøn energi, hvor vedvarende energi kan udbygges i
højt tempo uden statslige tilskud. For solkraft og vindmøller på land har det længe
været sådan, at det kunne foregå kommercielt uden støtte. En lang række land-
projekter står i kø og venter på elnettet. Og seneste udbud af havvindmøller, Thor,
blev vundet uden støtte og med store forventede betalinger til staten. Udfordringen er
nu kun, at det går alt for langsomt med opsætning af ny havvind. 
Udbuddene, som er skabt for at minimere statsstøtte, bør blive afløst af store
auktioner efter modellen i New York-Bight-auktionen. Her blev seks store områder
udbudt, og virksomhederne bød samlet ca. 4,4 mia. dollars for at få lov til at udvikle
havområderne uden for New York og New Jersey. Udviklerne forventes at opsætte
mellem 5,6 og 7 GW havvindskapacitet [14]. Det er altså ca. 3 gange den nuværende
danske havvindskapacitet på 2,3 GW [15], som amerikanerne får sat op ved en
enkelt auktion. 
Læringen er, at havvind nu er rentabelt, at store udbud skaber attraktive priser, og at
vi har en klar europæisk førerposition på havvind. 5 ud af 6 af vinderne i New York
Bight er europæiske firmaer. Danmark har særligt i Nordsøen nogle af de mest
attraktive forhold for havvind. Derfor burde der ikke være noget til hinder for, at vi
også i Danmark finder de grønne ambitioner frem. Vi skal snarest lave meget store
auktioner af havvind, så Danmark kan lykkedes med at blive en væsentlig eksportør
af grøn strøm. 
Energistyrelsen har i en screening identificeret et havvindpotentiale på minimum 40
GW på et areal på ca. 35.000 km2. Vi skal have en politisk målsætning om, at vi
hurtigst muligt får udnyttet denne kapacitet [3]. 
investerer, sender de store, unødvendige regninger videre til deres kunder, som ikke
kan skifte udbyder. I den situation er der brug for, at staten sender et klart signal om,
at vi mener det alvorligt med elektrificeringen af vores samfund. 
Desværre gør vi i dag det modsatte, da Energinets beregningsforudsætninger ikke
tager udgangspunkt i dramatisk stigende elforbrug [14]. Det skal ændres. Man skal
huske på, at risikoen ved at underinvestere er mindst lige så stor som risikoen for at
overinvestere. Lægger man kabler i jorden med for lidt kapacitet, vil man senere
skulle afholde den samme omkostning igen. Og endnu værre risikerer man at
fordyre, forsinke og besværliggøre den grønne omstilling af det danske samfund.
12
17-dobling af dansk havvind4
En gennemgående elektrificering af det danske samfund vil kræve enorme mængder
af strøm og understrege behovet for at producere langt mere el. Det skal ske ved at
sætte turbo på den nuværende omsætning af solceller og vindmøller. Men det er
formentligt ikke nok. Derfor skal en Niels Bohr-kommission kigge på muligheden for
at opsætte atomkraft i Danmark. Atomkraft er et kendt grønt alternativ, som f.eks.
sørger for, at Frankrigs elforsyning er endnu grønnere end den danske. Og det er
kun fornuftigt at afsøge muligheden for at diversificere vores elforsyning yderligere
med atomkraft – navnlig set i lyset af vores nabolandes hovedløse beslutning om at
udfase deres atomkraftværker. Ud med skræmmebilleder, ind med sund fornuft.
Selvom kendte atomkraftløsninger ikke skulle passe til Danmark i morgen, bør vi
stadig fjerne forbuddet mod, at atomkraft kan indgå i den danske energiforsyning. Det
er muligt, at en kommission vil finde, at de nuværende atomare muligheder ikke
passer til Danmarks energiforsyning. Men danske virksomheder udvikler 4.
generationsreaktorer, som har et meget stort potentiale. Samtidigt udvikles der
modulære versioner af kendte teknologier, der gør det muligt at skalere atomkraft til
Danmarks behov. 
Og hvor de nuværende VE-kilder skaber store udsving i strømproduktionen, ville et
dansk atomkraftværk kunne skabe en langt mere stabil strømforsyning. Det kan klart
være en fordel at have en stabil strømkilde, når andelen af vind- og solenergi i el-
nettet er stor, så man sikrer en vis bund i produktionen uafhængigt af vejret. I takt
med at forbruget bliver mere fleksibelt, at man i højere grad kan lagre energi (f.eks. i
fjernevarmesystemet) og PTX-teknologier udvikles, vil fordelene ved en ufleksibel
strømforsyning bestående af atomkraft og traditionelle VE-kilder blive større. Man vil i
højere grad kunne bruge strømmen, når den produceres, og udfordringen bliver i
højere grad at producere nok billig el. Her har atomkraft et meget stort potentiale,
som man ikke bør lade drukne i gamle 70’er-paroler.  
Ruslands invasion af Ukraine har samtidig – på smertelig vis – blotlagt
skrøbeligheden i den europæiske energiforsyning. I Europa er vi dybt afhængige af
russisk gas, og vi er dermed indirekte med til at finansiere Putins krig. Det går
naturligvis ikke, og derfor er det svært at se en europæisk energiforsyning, hvor
kernekraft ikke spiller en væsentlig rolle. 
Danmark skal være nukleart foregangsland
Der er ingen grøn fremtid uden kernekraft i Europa 
- måske gælder det også for Danmark?
 
5
13
Den grønne omstilling handler til dels om at udrulle den kendte teknologi, og om at
finde teknologiske løsninger på det, som vi i dag ikke kan løse. Elektrificeringen sker i
høj grad med kendt teknologi, men på en lang række områder mangler de gode
løsninger. Det handler fx om produktionen af stål og cement, om fødevarer og om
visse typer af brændstoffer.
På en række områder er vi meget langt fra at have kendte og rentable teknologier,
som bare venter på at blive udrullet. Derfor skal vi investere massivt i at få en række
teknologier længere ned i fødekæden. Det kan fx være ambitionen om at producere
stål ved at afbrænde grøn hydrogen produceret ved hjælp af elektrolyse. 
På visse områder er der måske ikke en vej frem. Det er f.eks. svært at se en CO -
neutral cementproduktion i en nær fremtid. Skal vi som samfund nå netto CO -
neutralitet, bliver vi altså nødt til at have kompenserende teknologier. Det kan ske
ved at opfange og lagre CO . Der bliver investeret massivt i CCS- og CCU-
teknologier i de kommende år, og forhåbentligt kan prisen bringes ned på et
bæredygtigt niveau.
I takt med at en stadig større del af strømmen produceres fra vind og sol, er der et
stigende behov for at omstille elforbruget. Der er brug for, at vi i højere grad kan
udnytte elektriciteten, når den bliver produceret. Teknologier, der kan gøre forbruget
mere fleksibelt, bliver allerede udrullet i de her år. Men skal vi for alvor få det fulde
udbytte af den grønne strøm, må der ske rigtig meget på det her område. Reformer,
som understøtter mere fleksibelt forbrug, som f.eks. fleksible tariffer og digitale
elmålere i private hjem, vil snart være udrullet. 
Vi skal afsætte en ny forskningsmilliard på at støtte udviklingen af grønne
teknologier, som vil få betydning på den lange bane.
Teknologi skal være drivkraft6
14
Vi glæder os til at sidde i en selvkørende bil, der kører på grøn el.
2
2
2
[1] https://klimaraadet.dk/da/rapporter/biomassens-betydning-groen-omstilling
[2] https://dk.ramboll.com/medier/rdk/ny-ramboll-analyse-den-groenne-omstilling
[3] 
https://ens.dk/sites/ens.dk/files/Vindenergi/final_26._april_2019_analyserapport_for_
124_gw_screening.pdf
[4] https://www.skm.dk/media/10993/groen-skattereform-foerste-delrapport-
tilgaengelig.pdf
[5] https://www.ft.dk/samling/20201/almdel/fiu/spm/408/svar/1804994/2438534.pdf
[6] https://winddenmark.dk/tal-fakta/fakta-om-vind-danmark/antal-vindmoeller-
kapacitet
[7] https://ens.dk/presse/fleksible-kulkraftvaerker-styrker-groen-omstilling-i-kina
[8] https://ens.dk/service/statistik-data-noegletal-og-kort/maanedlig-og-aarlig-
energistatistik - Danmarks årlige CO2-udledning fra energiforbrug fremgår af
’Energistatistik 2020’ – side 40
[9] https://www.altinget.dk/artikel/overblik-disse-virksomheder-er-de-stoerste-co2-
udledere-i-danmark 
[10]
https://dors.dk/files/media/rapporter/2020/m20/diskussionoplaeg/diskussionsoplaeg_
oekonomi_og_miljoe_2020_web.pdf - side 89
[11] https://www.ft.dk/samling/20191/almdel/kef/spm/268/svar/1645168/2167586.pdf
[12] https://ens.dk/service/statistik-data-noegletal-og-kort/maanedlig-og-aarlig-
energistatistik - ’Energistatistik 2020’ – side 4
[13] https://www.altinget.dk/forsyning/artikel/forsynings-direktoer-hvis-vi-skal-naa-
klimamaalene-kraever-det-et-kvantespring-i-udviklingen-af-vores-elnet 
[14] https://concito.dk/concito-bloggen/dansk-energi-klimapolitik-bygger-paa-sort-
analysefundament 
[15] https://www.renewableenergyworld.com/wind-power/new-york-bight-5-
takeaways-from-the-record-breaking-offshore-wind-auction/#gref
 
Kilder
15
www.liberalalliance.dk


---

# [PDF] Velfaerdskonto.ny-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2021/05/Velfaerdskonto.ny-1.pdf

Velfærdskonto 
Borgeren skal selv bestemme over sin velfærd 
 
Den offentlige sektor kan ikke følge med borgernes stigende forventninger til velfærden. Det skyldes 
delvist, at man har haft en for lav produktivitetsudvikling i den offentlige sektor. Men det skyldes også, at 
forventningerne til velfærden med rette vokser meget hurtigt, når resten af samfundet udvikler sig. Det kan 
hverken røde eller blå regeringer løse ved at bruge flere penge i den offentlige sektor. Heldigvis er der en 
anden vej frem. 
 
I Liberal Alliance mener vi, at borgerne i større grad skal kunne bestemme over deres velfærd. Det er godt 
med offentlige udbud og frit-valgs-ordninger, hvor man forsørger at skabe en kunstig konkurrence om at 
levere offentlige ydelser. Men man når aldrig op på siden af den fleksibilitet og konkurrence man får, når 
borgeren med egne penge i hånden er indkøber. Først der slipper man konkurrencen fuldstændig fri til gavn 
for den, der har brug for velfærden. 
 
Liberal Alliance foreslår, at alle danske skal privat kunne indbetale op til 500 kr. om måneden til en 
velfærdskonto. Indbetalinger til kontoen og afkast beskattes på samme vilkår som pensionsopsparing. 
Ordningen skal kunne bruges til at købe private velfærdsydelser, når man er gået på pension, som ekstra 
hjemmehjælp, rengøring og lignende. Udbetaling fra kontoen til køb af velfærdsydelser skal være skattefri. 
Ønsker man ikke på pensionstidspunktet at gøre brug af velfærdskontoen, kan den konverteres til en 
almindelig ratepension, som beskattes efter sædvanlige vilkår.  
 
Ved fuld indbetaling i et arbejdsliv på 40 år og med en beskeden real-forrentning på 3 % af de indbetalte 
midler, vil man have 465.000 kroner til som pensionist til selv at vælge sin velfærd.   
 
Samtidigt foreslår vi, at private sygeforsikringer og sundheds-forsikringer skal stilles mere attraktivt end i 
dag. Vi foreslår, at give fuld fradragsret til indbetalinger til private sundheds- eller sygeforsikringer, som fx 
indbetalinger til Sygesikring Danmark, Trygs nye omsorgsforsikring eller arbejdsgiverbetalte 
sundhedsforsikringer. Fradraget skal gælde forsikringer, som giver adgang til behandlinger, pleje eller 
medicin, men ikke ulykkesforsikring som udbetaler kontante beløb. 
 
Det skal ikke straffes skattemæssigt, hvis man tager vare på sig selv. Og man må også regne med, at det har 
en aflastende effekt på det offentlige betalte sundhedssystem, når folk bruger deres sundhedsforsikringer 
til at få behandlinger hos private udbydere. 
 
 
Liberal Alliance foreslår: 
 
- Alle danskere skal kunne indbetale til en velfærdskonto 
- Præmien til privat sygesikring skal give fuld fradragsret.  
 
 
Finansiering  
 
Tiltagene vil tilsammen koste ca. 8 mia. kr. fordelt på ca. 6 mia. kr. til oprettelse af velfærdskonto, omkring 
2 mia. kr. på at gøre forsikringspræmier på sundheds- og sygeforsikringer fradragsberettiget. Vi finansierer 
dette inden for rammerne af vores kommende 2035-plan.


---

# 2035-plan: Fra tryghedsstat til ansvarssamfund | Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/2035plan

LIBERAL ALLIANCE
Fra tryghedsstat til ansvarssamfund
Vores nye 2035-plan
Download PDF-fil her
Scroll for mere
Økonomisk politik er værdipolitik
Tilfældighederne kunne have gjort os til så meget andet, men vi fik det privilegium at være danskere.
Vi fik det privilegium at være en del af et land med en århundreder lang tradition for gennem frihed, ansvar og forpligtelse at skabe et Danmark, vi kan være stolte af.
Men med det følger også en pligt til at sørge for, vi løser nutidens udfordringer i samme ånd, så også fremtidens danskere en dag kan se tilbage på os og tænke det samme, som vi gør om vores forgængere.
Vi er ikke tilfredse med den falske tryghed, der ligger i socialdemokratisk middelmådighed.
For Liberal Alliance er økonomisk politik ikke bare et spørgsmål om at reformere, effektivisere, prioritere, minimere og maksimere.
For os er økonomisk politik værdipolitik.
Kerneværdier
Vores 2035-plan bygger på disse fire kerneværdier:
Fremgang. Fordi et samfund i fremgang er et samfund, der bugner af muligheder.
Ansvar. Fordi Danmark er bygget af myndige og ansvarsfulde borgere, der er forpligtet på noget større end sig selv.
Velfærd. Fordi vi har en stolt tradition for at passe på hinanden, også uden statens hjælp.
Bæredygtighed. Fordi vi føler os forpligtet på det, vi giver i arv til fremtidens fællesskab.
Læs vores 2035-plan her
Kontakt kan ske via pressechef Peter Bollerup.
Mail: peter.bollerup@ft.dk
Tlf.: +45 61 62 39 72


---

# [PDF] Frihed-til-at-planlaegge-sin-pension-120820.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2020/10/Frihed-til-at-planlaegge-sin-pension-120820.pdf

Frihed til at planlægge sin pension 
 
Baggrund 
Danskerne lever i flere og flere år. Det er en positiv nyhed, som i høj grad er skabt af en større bevidsthed 
hos danskerne om, hvordan man kan leve sundere og længere. Øget velstand i samfundet og mange nye 
behandlingsformer, som kan kurere sygdom eller forlænge livet, har også bidraget væsentligt til den 
længere levetid. Det er fantastiske tider, vi oplever. 
Men de flere leveår fører også til flere pensionsår, hvor en del af regningen sendes til det offentlige i form 
af den danske folkepension. 
Mens 60-årige i 1995 havde udsigt til at gå på pension som 67-årige og gennemsnitligt leve i 12,6 år 
yderligere af deres folkepension, så vil 60-årige i 2040 kunne forvente 16,5 år på folkepension. Sådan er 
udsigterne, også selvom vi til den tid har hævet pensionsalderen til 70 år. De 60-årige i 2040 forventes at 
leve syv år længere end de 60-årige i 1995. 
Udviklingen kommer til at fortsætte, også efter år 2040. Det har fået nogle partier til at foreslå, at vi ikke 
skal lade pensionsalderen stige til mere end de 70 år. Altså, at vi skal opgive den yderligere regulering af 
pensionsalderen med den stigende levetid. Forslaget er populært hos mange, men ingen af forslagsstillerne 
har bekymret sig om, hvordan det skal finansieres. 
De offentlige finanser vil som følge af forslaget gå fra at have et overskud i 2040 på forventede 22 mia. kr., 
som flere partier allerede har offentliggjort idéer om at bruge, til at have et underskud på 19 mia. kr. Prisen 
for at tilbyde danskerne flere og flere år på pension efter 2040 er altså på 41 mia. kr. årligt. Det er et 
massivt underskud, som ingen sjovt nok endnu har nogen bud på, hvordan vi skal dække. Den måde at føre 
politik på er ikke for Liberal Alliance – og burde heller ikke være det for andre partier, som kalder sig selv 
økonomisk ansvarlige. 
 
Liberal Alliances forslag 
Når vi skal løse et politisk problem, er Liberal Alliances tilgang, at vi spørger, om man kan løse det med 
mere frihed og ansvar. Andre starter med at tænke, om staten kan løse det. 
Vi har to politiske problemer her – det ene er, at danskernes forventninger til at kunne trække sig tilbage 
fra arbejdsmarkedet med offentlig betalt pension vokser, det andet er, at velfærdsstaten er blevet så stor, 
at det bliver dyrere og dyrere at levere den folkepension, folk forventer. 
Det er to problemer, som netop er skabt af at gøre danskerne mere afhængige af staten. Dette skaber en 
uendelig cyklus af højere forventninger og højere udgifter. 
I Liberal Alliance bryder vi os ikke om, at danskerne skal være så afhængige af politiske beslutninger, når de 
lægger planer for tilværelsen efter arbejdslivet. Så går der nemlig politisk sport i at lefle for bestemte 
vælgersegmenters særinteresser. Det kan aldrig blive retfærdigt, når der tænkes i kasseløsninger, der skal 
tilgodeses særinteresser.
Det burde være muligt for arbejdsomme mennesker selv at træffe beslutning om, hvornår det er tid til at gå 
på pension. 
Det forudsætter, at danskere, som er i beskæftigelse, har mere overskud i økonomien til at spare op til 
deres pension. 
Vi vil altså give danskerne mere frihed til at tage ansvar for deres eget liv i stedet for at gøre danskerne 
mere afhængige af staten. 
Derfor foreslår Liberal Alliance, at alle arbejdende danskere skal have ret til at oprette en skattefri 
”FriPension”-konto, som de kan bruge af til at gå tidligere på pension end den officielle folkepensionsalder. 
Kontoen skal både være skattefri ved indbetaling til kontoen og ved udbetaling fra kontoen, når man går på 
pension. 
Hvis man ikke ønsker at gå tidligere på pension, så skal pengene i stedet kunne udbetales som et 
engangsbeløb, når man går på pension, eller som en løbende månedlig udbetaling til at forsøde 
pensionisttilværelsen med. 
Valget om, hvorvidt man vil gå tidligere på pension, skal være danskernes helt eget – friheden og ansvaret 
tilhører dem. Liberal Alliance vil gøre det meget lettere at foretage valget. 
Det vil Liberal Alliance: 
 Alle danskere i arbejde skal skattefrit kunne indbetale 675 kr. om måneden, hvis de sætter pengene 
ind på en FriPension-konto. 
 Hvis man indbetaler til FriPension hver måned i hele sit arbejdsliv, så vil man efter 40 år have en 
opsparing på ca. 600.000 kr., hvis der forudsættes et moderat realafkast på 3 pct. årligt efter pal-
skat. 
 Med 600.000 kr. kan man gå på pension næsten 5 år før folkepensionsalderen, fordi beløbet svarer 
til næsten 5 års udbetaling af folkepension, pensionstillæg og ældrecheck efter skat. 
 Give mulighed for at påbegynde udbetalingen af sin pension fem år før folkepensionsalderen mod 3 
år i dag. 
 
Så meget tidligere kan man trække sig tilbage med fripension: 
 
Antal år med opsparing Opsparingens værdi på 
pensionstidspunkt 
Med opsparingen kan man 
trække sig så mange 
måneder tidligere 
5 år 43.004 kr. 4 
10 år 92.857 kr. 9 
15 år 150.651 kr. 14 
20 år 217.650 kr. 20 
25 år  295.320 kr. 27 
30 år 385.361 kr. 36 
35 år 489.743 kr. 45 
40 år 610.750 kr. 57
Omkostning 
Forslaget vil koste statskassen knap 8 mia. kr. årligt, altså betydeligt mindre end de 41 mia. kr., som det vil 
koste at aflyse alle forhøjelser af folkepensionsalderen over 70 år. 
Årsagen til, at forslaget er billigere er blandt andet at FriPension øger lysten til at arbejde. Det samme gør 
muligheden for ikke at gå tidligt på pension og i stedet at få de opsparede midler udbetalt, når man når den 
ordinære pensionsalder. 
 
Finansiering 
I juni offentliggjorde Social- og Indenrigsministeriet en analyse af kommunernes udgifter til administration. 
Analysen konkluderede, at det er meget forskelligt, hvor mange penge kommunerne bruger på at 
administrere. I Lolland Kommune bruger man f.eks. kun 81 pct. af landsgennemsnittet på administration, 
selv når der korrigeres for forskelle i rammevilkår. 
”Det går fint, og jeg er tilfreds med det niveau, vi har,” sagde Lollands borgmester, Holger Schou Rasmussen 
(S), dengang til NB-Økonomi. 
Ifølge tallene kan kommunerne under ét spare 7,9 mia. kr. på administration, hvis blot alle kommuner nøjes 
med at bruges lige så mange penge på administration som de 10 mest effektivt administrerende 
kommuner, heriblandt Lolland Kommune. 
Liberal Alliance foreslår, at der over en årrække spares 7,9 mia. kr. på det statslige bloktilskud til 
kommunerne, og at der ved de årlige kommuneforhandlinger mellem regeringen og Kommunernes 
Landsforening laves en aftale om, at kommunerne skal finde de penge ved at effektivisere deres 
administration. 
Liberal Alliances foreslår endvidere, at der oprettes et rådgivningskontor i Indenrigsministeriet, hvor 
kommuner kan henvende sig og få konsulentbistand til at spare på deres administration, hvis de ikke selv 
kan finde ud af det. 
Rådgivningskontoret bør bemandes af embedsmænd med erfaring fra såvel centraladministrationen og 
kommunerne, herunder bør der tilknyttes embedsmænd fra nogle af de kommuner, som allerede i dag har 
lave administrationsomkostninger. Målet er, at den viden, som i dag medfører lave 
administrationsomkostninger i en del kommuner, kan blive stillet til rådighed for de mange kommuner, 
som ikke er i stand til at holde administrationsudgifterne i ro.


---

# [PDF] 100-gode-grunde.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/11/100-gode-grunde.pdf

1
2 
 
Forord 
København er en fantastisk by. En hovedstad fuld af liv, muligheder og mangfoldighed. Den udvikling, byen 
har været igennem de seneste 30 år, kan mærkes. København er Danmarks hurtigst voksende kommune, 
havnen er blevet så ren, at man kan bade i den og byen er blevet mere tryg at færdes i.  
Men vi kan ikke tage det hele for givet. Skatten er høj, boligmarkedet presset, og kommunens dominans på 
velfærdsområder som hjemmepleje, børnepasning og undervisning spænder ben for initiativ og 
nytænkning. For mange regler, for lidt frihed – og alt for meget kontrol. 
Liberal Alliance ønsker en hovedstad med mere frihed, lavere skat og færre benspænd. En by, hvor det er 
lettere at bygge boliger, starte virksomhed og leve det liv, man selv ønsker. Hvor kommunen fokuserer på 
kernevelfærd og holder fingrene fra alt det, den ikke skal blande sig i. 
Vi prioriterer børns læsefærdigheder over pædagogiske eksperimenter, og vil give mere frihed og ansvar til 
lærere og skoleledere. Vi tror på personligt ansvar i beskæftigelsen. Vi vil give frihed til forskellighed på 
plejehjemmene. Og vi lægger vægt på individets rettigheder – uanset om man har et handicap, er hjemløs 
eller stofbruger. 
Vi tror på mennesker før systemer. På at skattekronerne skal bruges klogt – ikke på prestigeprojekter og 
symbolpolitik. Og på at byen skal udvikles frem for kvæles i bureaukrati. 
Vi har samlet 100 forslag, som viser, hvordan vi vil gøre København friere, levende og mere dynamisk. Fra 
lavere skat til flere boliger. Fra mere valgfrihed i velfærden til mindre indblanding i kulturlivet. Der er kort 
sagt rigtig mange gode grunde til at stemme på Liberal Alliance ved det kommende valg. Jeg håber, du vil 
gøre brug af nogle af dem.  
Med venlig hilsen  
Alexander Ryle
3 
 
Indhold 
Forord ................................................................................................................................................... 2 
Økonomi ......................................................................................................................................... 4 
Bolig ................................................................................................................................................ 5 
Parkering og infrastruktur .............................................................................................................. 6 
Natur, miljø og klima ...................................................................................................................... 8 
Sundhed og omsorg ....................................................................................................................... 9 
Børn og ungdom ........................................................................................................................... 10 
Beskæftigelse og integration ....................................................................................................... 12 
Kultur og fritid .............................................................................................................................. 13 
Socialområdet .............................................................................................................................. 15
4 
 
Økonomi
1. Pengene skal tilbage til borgerne 
Med kun ét mandat har Liberal Alliance 
sikret skattelettelser i Københavns 
Kommune de seneste fire år. Men vi vil 
mere. Vi vil give københavnerne en 
tilbagebetalingsgaranti.  
Der ligger 19,7 milliarder kroner urørt i 
kommunekassen. Det svarer til 29.586 kr. 
pr. københavner, som ligger og samler 
støv, fordi kommunen i en årrække har 
kradset flere penge ind i skat, end det er 
tilladt at bruge på offentlig service. De 
penge skal tilbage til borgerne.  
2. Sænk skatten varigt med 1 mia. kr.  
På trods af skattelettelser er overskuddet 
i København (ekskl. forsyning) på mere 
end 1,5 mia. kr. om året i de seneste 4 år. 
Intet tyder på det ændrer sig. Vi foreslår 
derfor, at skatten skal sænkes med 
mindst 1 mia. kr. varigt – det svarer til en 
skattelettelse på 0,6 procentpoint. 
3. Indfør skattegaranti til københavnerne 
Københavns Kommunes likviditet bør 
holdes på et konstant niveau. Vi vil 
indføre en skattegaranti, der forpligter 
kommunen til at sænke 
kommuneskatten, hvis likviditeten igen 
skulle stige.  
 
 
4. Frit-lejde-ordning  
Et problem med at lette skatten 
midlertidigt er, at man ikke kan få lov til 
at sætte skatten op igen under de 
nuværende regler. Vi vil derfor fra 
Christiansborg foreslå en frit-lejde- 
ordning, hvor kommunerne gives 
mulighed for at sænke skatten 
midlertidigt for at nedbringe likviditet 
5. Reducér administrationen til 2015-
niveau 
Analyser viser, at Københavns Kommune i 
dag bruger forholdsmæssigt langt flere 
ressourcer på administration end andre 
kommuner. Vi vil rulle antallet af 
bureaukrater i Københavns Kommune 
tilbage til samme niveau som i 2015. 
Dette anslås at frigive over 800 mio. kr., 
som vi i stedet vil prioritere til 
kernevelfærd. 
6. Afskaf dækningsafgiften 
Det skal ikke være svært at skabe nye 
arbejdspladser. Vi vil afskaffe den ekstra 
kommuneskat på erhvervsejendomme 
for at styrke erhvervslivet. 
7. Fjern unødvendige 
erhvervsstøtteordninger  
Kommunen skal ikke bruge borgernes 
penge på kommunal støtte til Wonderful 
Copenhagen, Copenhagen Capacity, 
erhvervskonferencer, m.v. Borgernes 
skattekroner skal prioriteres til 
kernevelfærd.
5 
 
Bolig
8. Tillad mere byggeri 
Mere byggeri er nødvendigt for at 
dæmpe priserne og give flere 
københavnere tag over hovedet. Vi vil 
tillade mindst fem etager i hele 
København – og endnu højere uden for 
brokvartererne og Indre By. Det skaber 
plads til flere boliger uden at røre byens 
grønne områder. 
9. Udnyt tørlofter og erhvervslokaler til 
boliger 
Vi vil tillade, at tørlofter og 
erhvervslokaler kan konverteres til 
boliger, og vi vil indføre en fast-track 
ordning, så det går hurtigere at få en 
tilladelse. Det estimeres, at der i 
Københavns Kommune er et potentiale 
på 180.000 m2, svarende til cirka 2.000 
nye boliger på 90 m2. 
10. Planlæg infrastruktur fra start 
Nye byområder skal fungere fra dag ét. 
Cykelbroer, stier og forbindelser skal med 
i første skitse. 
11. Gør op med krav om bestemte 
ejerformer 
To ud af tre danskere ønsker at eje – men 
kun én ud af fem boliger i København er 
ejerbolig. Vi vil fjerne krav om 25 pct. 
alment boligbyggeri i nye lokalplaner, så 
bygherrer kan bygge det, københavnerne 
efterspørger, frem for det, politikerne 
dikterer. 
 
 
12. Tillad omdannelse af andelsboliger og 
ældre lejeboliger til ejerboliger 
Det skal være muligt for 
andelsboligforeninger og 
udlejningsejendomme at blive omdannet 
til ejerboliger – hvis der er ønske om det. 
Vi vil i dialog med staten om at ændre 
lovgivningen på området. Det vil alene i 
Københavns Kommune potentielt kunne 
give 130.000 flere ejerboliger. 
13. Nedlæg område- og 
byfornyelsespuljerne 
Det er ikke kommunens opgave at lave 
grønne facader, fælles gårdhaver, nye 
badeværelser, nye vinduer og 
energiforbedringer i private ejendomme. 
Pengene skal i stedet bruges på fælles 
byliv, frihed og plads i det offentlige rum 
– mere om det i vores bylivsudspil. 
14. Afskaf krav om boligstørrelser 
Lad boligkøberne bestemme, hvor stort 
et hjem de har brug for – ikke 
kommunen. Vi vil fjerne 95 m2-reglen og 
de øvrige krav om boligstørrelser. I den 
forbindelse vil vi også tillade opdelingen 
af store lejligheder.  
15. Frigiv attraktive arealer til boliger 
Gamle havneområder og tomme 
erhvervsgrunde skal bringes i spil – midt i 
en boligkrise kan vi ikke lade 
kvadratmeter stå ubrugte. 
16. Hurtigere sagsbehandling i byggesager  
Det skal være lettere og hurtigere at 
bygge i København. Borgere og 
virksomheder skal ikke drukne i årelange 
sagsforløb og detailstyring.
6 
 
17. Gør det nemt at opføre altaner og 
terrasser 
Flere uderum øger livskvaliteten og giver 
bedre boliger. Det skal ikke være så 
besværligt at få lov til. 
18. Bopælspligt 
Vi støtter bopælspligt som hovedregel, 
men ønsker at fastholde, at nogle få 
boliger er undtaget. Det gælder f.eks. 
gæsteboliger, pendlerboliger og 
ambassadeboliger til folk, der arbejder i 
København, men har deres primære hjem 
et andet sted. 
 
19. Fordobl bundfradraget for 
korttidsudlejning 
Københavnere skal have bedre 
muligheder for at udleje deres hjem. I dag 
er bundfradraget for korttidsudlejning så 
lavt, at man når at ramme grænsen 
længe før de tilladte 70 dage. Derfor vil vi 
gå i dialog med staten om at fordoble 
bundfradraget – uden at ændre på 
hverken bopælspligten eller 70-dages 
loftet. 
20. Byggesagsgaranti 
Vi vil indføre en byggesagsgaranti, der 
følger KL’s servicemål. Kommunen skal 
sanktioneres, når garantien ikke 
overholdes.
 
 
Parkering og infrastruktur
21. Der skal være incitament til at bygge nye 
p-pladser 
Hvis det skal blive lettere at finde en 
parkeringsplads, må vi sikre, at der er et 
reelt incitament til at bygge 
parkeringspladser. Det er der ikke i dag, 
og det er en opgave, som et stort flertal 
på Rådhuset forsømmer. Derfor skal vi 
sikre, at private bygger parkeringshuse, 
så der kan komme flere 
parkeringspladser. Det vil betyde, at 
prisen på parkering kommer til at stige 
nogle steder i København. Til gengæld vil 
der være mange flere parkeringspladser. 
 
22. Øremærkning af parkeringsindtægter 
De indtægter fra p-afgifter og salg af 
beboerlicenser, som kommunen ikke skal 
aflevere til staten, ønsker vi at øremærke 
til bedre mobilitet – f.eks. til leje af p-
pladser i private anlæg, til bedre veje 
eller til forbedrede forhold for dem, der 
har brug for en bil i hverdagen. 
23. Afskaf miljødifferentierede 
beboerlicenser 
Parkeringspolitikken skal løse 
trængselsproblemer, ikke 
klimaudfordringer. En elbil fylder lige så 
meget som en fossildrevet bil og skal 
derfor koste det samme at parkere.
7 
 
24. Fjern minimumsnormer for parkering 
Lad bygherrerne selv vurdere behovet for 
parkeringspladser – ikke politikerne. 
25. Bedre parkeringsvilkår for erhvervslivet 
Gør det lettere for virksomheder at få 
adgang til midlertidig og fleksibel 
parkering, f.eks. for håndværkere eller 
levering af varer til butikker. 
26. Frigør institutioners p-pladser efter kl. 
17 
Offentlige p-pladser ved skoler og 
lignende skal være tilgængelige for alle 
uden for åbningstid. 
27. Indfør karensperiode ved nye p-regler 
Borgerne skal have rimelig tid til at 
tilpasse sig nye regler. 
28. Omdan længdeparkering til 
skråparkering flere steder 
Flere biler kan få plads, hvis vi gentænker 
udformningen af p-pladser. Vi vil 
kortlægge, hvor i København 
længdeparkering kan konverteres til 
skråparkering. 
 
29. Drop særlige p-pladser til el-delebiler 
Parkeringspladser til el-delebiler står 
gabende tomme, mens københavnere 
med almindelig parkeringslicens har 
svært ved at finde parkeringspladser. Vi 
mener, at pladserne skal kunne bruges 
mere fleksibelt. 
 
30. Undersøg muligheden for park-and-ride-
anlæg 
Ved at etablere parkeringspladser uden 
for København kan flere lade bilen stå og 
tage metro eller tog ind til byen. Vi vil 
tage dialogen med nabokommunerne. 
31. Opfør Østlig Ringvej 
En østlig omfartsvej kan aflaste indre by 
og skabe bedre trafikafvikling. 
32. Mere metro – under jorden 
Vi skal udbygge metroen, der hvor 
passagergrundlaget er til det. Mere 
metro dér, hvor mange har behov – ikke 
prestigeprojekter uden passagerer. Og vi 
skal grave den nye metro ned. Sådan kan 
vi beskytte byens rum og bevare gader og 
pladser.
8 
 
Natur, miljø og klima
33. Udskift kildesortering med central 
affaldssortering 
Københavnerne sorterer troligt deres 
affald hjemme i køkkenet, men det er 
ikke altid besværet værd. Faktisk viser 
det sig, at klimaeffekten er begrænset. Vi 
ønsker at udskifte kildesortering med 
central affaldssortering, lade teknologien 
sortere affaldet centralt og frigøre tid og 
plads i hjemmet. 
34. Flere offentlige skraldespande 
Vi har hver især et personligt ansvar for 
at passe godt på vores by, men 
kommunen bør understøtte dette ved at 
opsætte flere skraldespande. De senere 
år har kommunen fjernet skraldespande 
– dem ønsker vi at få tilbage. 
35. Flere offentlige toiletter  
Flere døgnåbne offentlige toiletter gør 
byen mere tryg og tilgængelig for alle.  
 
 
 
 
 
36. Skærp miljøzonelovgivningen nationalt 
For mange københavnere dør af 
luftforurening. Vi vil i dialog med staten 
om en skærpelse af 
miljøzonelovgivningen, f.eks. så knallerter 
også bliver omfattet af reglerne. 
37. Indfør maritime miljøzoner 
Også på vandet skal vi kunne trække 
vejret frit – det kræver grøn omstilling af 
skibsfarten. Vi ønsker f.eks. landstrøm til 
krydstogtskibe, så skibene kan slukke 
motoren, når de lægger til, samt at 
genforhandle kontrakterne med 
kanalrundfartsbåde og stille krav om 
emissionsfri sejlads. 
38. Reducer mængden af puljer og 
projektmidler 
Vi vil have mest mulig natur for pengene 
– ikke symbolsk projektmageri. 
39. Mere beplantning ved nybyggeri og 
renovering 
København er en smuk by, men mange 
steder er der for lidt grønt og for meget 
sort asfalt. Vi ønsker, at mange flere 
københavnere skal kunne se et træ fra 
deres vindue.
9 
 
Sundhed og omsorg
40. Mere frihed til plejehjemmene 
Styrk tillid og faglighed frem for kontrol 
og standardisering. 
41. Private aktører i fremtidens 
helhedspleje 
Lad også private byde ind, når 
ældrereformen giver mulighed for det. 
Flere aktører betyder flere muligheder og 
højere kvalitet. 
42. Mere privat hjemmehjælp – bedre 
valgmuligheder  
København ligger blandt de dårligste 
kommuner, når det gælder antallet af 
private leverandører af hjemmehjælp pr. 
10.000 borgere. Vi vil vende denne 
udvikling og placere kommunen i top. 
43. Brug velfærdsteknologi til at frigøre tid  
København har allerede i dag svært ved 
at rekruttere de medarbejdere, der er 
brug for, og problemet forventes at blive 
endnu større i fremtiden. Derfor bør 
København være helt i front i forhold til 
brugen af velfærdsteknologi, som kan 
aflaste medarbejderne. 
44. Digital platform med overblik over 
kommunale og private tilbud 
Giv borgerne let adgang til at se og vælge 
mellem både offentlige og private 
muligheder – inkl. information om 
ventetider, tilsynsresultater, tilfredshed 
m.v. 
 
 
45. Let og objektiv information om frit valg  
Valgfrihed kræver overblik og 
gennemsigtighed. Vi vil gennemgå 
kommunens hjemmesider med henblik 
på at sikre, at der alle relevante steder 
informeres tydeligt om retten til frit valg 
og hvilke leverandører, man kan vælge 
mellem. 
46. Sidestil private og offentlige aktører i 
børnetandplejen 
For børn mellem 0 og 15 år er 
tandlægebehandlingen skattefinansieret, 
men kun hvis man vælger det 
kommunale tilbud. Ønsker man 
behandling hos en privat tandlæge, skal 
man derimod betale 35 % i egenbetaling. 
Vi vil sidestille private og offentlige 
aktører i børnetandplejen, så kommunen 
dækker 100 % af udgiften. 
47. Skab gennemsigtighed i omkostninger 
For at sikre mest mulig sundhed for 
pengene skal vi skabe et bedre overblik 
over omkostninger, øge 
gennemsigtigheden i afregningen mellem 
kommunale og private aktører og skabe 
lige konkurrencevilkår på tværs af 
sektorer. Vi vil stille krav om, at 
kommunale leverandører udarbejder 
årsregnskaber på linje med private.
10 
 
48. Konkurrenceudsæt flere 
sundhedsopgaver  
I 2022 konkurrenceudsatte København 
kun 12,4 pct. af de udbudsegnede 
sundhedsopgaver, hvilket er langt under 
landsgennemsnittet. Vi har en 
målsætning om, at København skal være 
blandt de bedste. 
49. Private aktører skal inddrages i 
forebyggelsestilbud 
Udnyt ekspertisen og kapaciteten i det 
private til gavn for borgerne.
Børn og ungdom
50. Fokus på basale færdigheder 
På bare fem år er andelen af elever i 
København, der dumper dansk eller 
matematik steget fra 6,6 til 10,9 procent. 
Det er ikke i orden. Skolens vigtigste 
opgave er at sikre, at alle børn lærer at 
læse, skrive og regne – før de undervises i 
f.eks. cirkulær økonomi, affaldssortering 
og ressourcebevidsthed. 
 
51. Læseløfte til københavnske børn 
Næsten alle børn kan lære at læse, hvis 
de får den rette hjælp. Derfor foreslår vi 
et læseløfte i folkeskolen: Skolen giver 
ikke op, før barnet kan læse. Det kræver 
flere læsevejledere, adgang til faglige 
læsetest af høj kvalitet, lokale indkøb af 
bøger og materialer, tæt opfølgning med 
skoleledelserne – og en styrket indsats 
for ordblinde elever. 
52. Bevar det frie skolevalg 
Forældre og børn ved bedst selv, hvilken 
skole der passer til dem. Det er ikke 
noget, kommunen skal beslutte. 
53. Stop volden i folkeskolen 
Børn har ret til en tryg skoledag, og 
lærere til et sikkert arbejdsmiljø. Vold 
skal tages alvorligt. Det kræver lederskab, 
konsekvens og at vi ikke fejer 
problemerne ind under gulvtæppet. 
54. Mere autonomi til lærerne 
Lærere skal kunne udvise konsekvens ved 
vold og grænseoverskridende adfærd. 
Der skal være tydelige rammer og 
opbakning fra ledelsen, når grænser 
overskrides. 
55. Mere frihed til skolelederne 
Mere økonomisk råderum og mulighed 
for at sanktionere voldelige elever – f.eks. 
ved udskrivning. 
56. Ytringsfrihed til lærerne 
Ingen lærer skal frygte sanktioner for at 
fortælle sandheden om deres skole. 
57. Styrk lærernes autoritet og klasseledelse 
Elevernes læring og trivsel starter med en 
lærer, der bliver bakket op i klasselokalet.
11 
 
58. Mere samarbejde med Københavns 
Lærerforening og Skolelederforeningen  
Vi ønsker et åbent og konstruktivt 
samarbejde med dem, der står i 
frontlinjen for børnenes skolegang. 
59. Lige vilkår for private og kommunale 
dagtilbud 
Alle børn fortjener samme kvalitet – 
uanset om de går i kommunal eller privat 
institution. Vi vil opjustere tilskuddet til 
private dagtilbud, så det svarer til de 
reelle udgifter i kommunen, hæve 
administrationstilskuddet til et retvisende 
niveau og sikre fuld gennemsigtighed i 
tilskudsberegningen. 
60. Tilskud til pasning af eget barn 
Det skal være muligt for familier, der 
hjemmepasser at få refunderet de 
velfærdskroner for pasning, som de ikke 
benytter sig af. Ordningen skal udvides til 
at gælde børn helt op til skolealderen. 
Københavns Kommune bør refundere så 
høj en andel af pasningskronerne til 
forældrene som muligt, dvs. 85 % af 
daginstitutionernes udgifter pr. barn. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
61. Indfør modulpasning i kommunens 
daginstitutioner 
Familier skal have mulighed for at vælge 
modulpasning i kommunens 
daginstitutioner, så de kun skal betale for 
den tid, de bruger. Det giver mere frihed 
til forskellige måder at indrette sig på og 
mere luft i økonomien hos de 
børnefamilier, der ikke ønsker 
fuldtidspasning i daginstitutionerne. 
 
62. Indfør ret til, at bedsteforældre kan stå 
for hjemmepasning 
Vi foreslår, at ordningen for 
hjemmepasning af eget barn skal kunne 
varetages af andre familiemedlemmer 
som for eksempel bedsteforældre til 
samme takst. I dag er der mulighed for at 
indgå private pasningsordninger, som kan 
anvendes til samme formål. Vi ønsker at 
give adgang til den mere fleksible ordning 
om hjemmepasning og at indføre 
muligheden som en rettighed for alle 
familier. 
 
63. Indfør mulighed for mere 
erhvervsaktivitet ved siden af 
hjemmepasning 
Ordningen for hjemmepasning skal sikre, 
at de offentlige udgifter til pasning følger 
barnet – også når forældrene ønsker at 
passe dem længere tid i hjemmet. 
Tilskuddet skal i et vist omfang 
kompensere for tabet af indtægt, når 
man hjemmepasser. Vi ønsker dog, at 
ordningen gøres fleksibel, så man stadig 
kan have en vis kontakt med 
arbejdsmarkedet, mens man står for 
hjemmepasning.
12 
 
Beskæftigelse og integration
64. Mindre bureaukrati – mere ansvar 
Jobcentre, aktiveringstilbud og 
mentorforløb spilder borgernes tid og 
skattekroner. Vi ønsker et system baseret 
på tillid og personligt ansvar. Hvis man 
vælger ikke at stå til rådighed for 
arbejdsmarkedet, skal man heller ikke 
kunne modtage kontanthjælp. 
 
65. Gennemgå lægeerklæringer kritisk 
København bør lade sig inspirere af 
Odense, hvor en mere grundig og 
konsekvent gennemgang af 
lægeerklæringer har fået flere borgere 
tilbage i job og væk fra passiv forsørgelse. 
 
66. Samarbejd mere med private 
virksomheder 
Private løntilskudsordninger er blandt de 
mest effektive midler til at få ledige i job. 
Vi vil prioritere samarbejde med private 
virksomheder frem for kommunale 
ansættelser. 
 
67. Beskæftigelsestilbud skal varetages af 
private 
Jobcentrene er dyre, ineffektive og 
præget af bureaukrati. I stedet vil vi 
overlade opgaven til private 
jobformidlere og civilsamfundet. 
Specialister skal matche ledige med 
relevante job – og kommunen kan give en 
bonus, hvis ansættelsen holder. 
 
 
 
 
 
 
68. Lad syge arbejdsløse få ro 
Tre ud af fire ledige i jobcentrene har 
andre problemer end ledighed og 
omkring 80 pct. af medarbejdernes tid 
bruges på denne gruppe. Det er en 
fejlprioritering. Syge arbejdsløse skal ikke 
jages rundt i systemet, men have ro til at 
fokusere på at blive raske. 
 
69. Udbred brugen af det sociale frikort 
Det sociale frikort giver udsatte borgere 
mulighed for at tage småjobs uden at 
miste deres ydelser. Det er en enkel og 
værdig vej tilbage til arbejdsfællesskabet. 
Vi vil gøre frikortet til en hjørnesten i 
Københavns beskæftigelsesstrategi. 
 
70. Fritidsjob skal løfte unge 
Unge med fritidsjob får højere karakterer, 
begår mindre kriminalitet og får lettere 
ved at komme i arbejde senere. Derfor vil 
vi gøre fritidsjob til en central del af 
kommunens ungeindsats – især i udsatte 
boligområder. Flere boligselskaber har 
vist, at opsøgende indsats og simple 
opgaver som oprydning og 
vedligeholdelse af fællesarealer kan åbne 
døren til det første job. 
 
71. Integration starter på arbejdspladsen 
Virksomheder mangler hænder og 
integrationen af flygtninge og 
indvandrere halter. Den bedste løsning 
på begge problemer er at få flere i 
arbejde.
13 
 
72. Ukrainske flygtninge viser vejen 
Over 80 % af jobparate ukrainere er 
kommet i arbejde. Det skyldes en tidlig 
beskæftigelsesindsats, danskundervisning 
og støtte fra civilsamfundet. Den model 
virker, og bør bruges bredere. Hvis 
beskæftigelsen blandt indvandrere og 
efterkommere når samme niveau som 
blandt etniske danskere, vil tusindvis 
flere komme i arbejde.  
 
73. Stop ulovlig støtte til moskeer m.fl. 
Foreninger som Islamisk Center for 
Europæiske Lande, der snyder sig til 
millionstøtte, skal betale pengene tilbage 
– og de bør slet ikke kunne modtage 
støtte fra kommunen.
 
Kultur og fritid
74. Lad kulturen klare sig selv 
Kultur bør i højere grad finansieres af 
brugerne selv – gennem billetindtægter, 
medlemskaber, donationer, private fonde 
og sponsorer – frem for af kommunen via 
skattekroner. Når borgerne selv vælger, 
hvad de vil støtte med deres penge og 
tid, får vi et kulturliv, der afspejler 
københavnernes ønsker – ikke 
embedsmænds eller politikeres 
præferencer. 
 
75. Bedre udnyttelse af idrætsfaciliteter 
Vi skal have flere idrætsfaciliteter, og 
bedre udnyttelse af dem vi allerede har. 
Vi vil skabe bedre rammer for nye 
idrætsfaciliteter ved at lade private 
udviklere etablere og drive dem som en 
del af byggeprojekter – i bytte for 
byggeret. Og vi ønsker at skabe én samlet 
digital bookingportal og mere effektiv 
administration. 
 
76. Brugerbetaling for voksne i foreninger 
Det er rimeligt, at voksne selv betaler for 
at være medlem af foreninger, så vi kan 
prioritere børn og unge. 
77. Skoler og biblioteker som mødesteder 
Offentlige bygninger skal kunne skifte 
funktion i løbet af dagen. Skoler kan blive 
medborgerhuse om aftenen, og 
biblioteker skal fungere som åbne, 
sociale mødesteder. 
78. Afskaf udeserveringsgebyret 
Udeservering er en del af byens liv og 
kultur. Vi vil fjerne gebyret og gøre det 
lettere for restauranter og caféer at 
bruge byens rum. 
79. Drop opmærkning til udeservering 
Det er fjollet, at samtlige steder med 
udeservering skal opmærkes. Vi skal ikke 
begrænse byliv. Det fungerede helt fint, 
før man begyndte på det. 
 
80. Fair og forudsigelig behandling 
Vi ønsker lempeligere regler for 
københavnske virksomheder, der overser 
en kommunal deadline. Hvis f.eks. en bar 
kommer til at overskride fristen for at 
forny sin nattilladelse, skal den ikke miste 
sin tilladelse.
14 
 
81. Håndhæv reglerne – lav ikke nye 
Der findes allerede regler mod støj og uro 
i nattelivet. Lad os håndhæve dem i 
stedet for at lave nye forbud, der rammer 
alle. København skal være en levende by 
– ikke reguleres ihjel. 
82. Nej til turistskat 
København skal være en åben, gæstfri og 
konkurrencedygtig storby, hvor turister 
bidrager til vækst og arbejdspladser frem 
for at blive mødt af nye skatter og 
bureaukrati. Derfor siger vi klart nej til 
enhver form for turistskat. 
83. Sol og sport kræver fleksible sovepladser  
København har været vært for EM i 
fodbold, Tour de France, VM i badminton 
og World Tour-cykelløb. Sådanne 
begivenheder tiltrækker titusindvis af 
gæster på én gang – langt flere, end 
hotellerne kan rumme. Korttidsudlejning 
er en vigtig del af løsningen. Platforme 
som Airbnb gør det muligt at bruge den 
eksisterende boligmasse bedre og 
imødekomme den stigende efterspørgsel. 
 
 
84. Sælg kommunens kunstsamling 
Kommunen skal ikke være kunstsamler. 
Vi vil sælge de værker, der står gemt væk 
på kommunens kunstlager, nedlægge 
Rådet for Visuel Kunst og stoppe for nye 
kommunale kunstindkøb. 
85. Mere liv i havnen  
Vi vil skabe mere liv og frihed i havnen – 
med flere steder at bade, slappe af og 
nyde byen.  
 
86. Gør Søerne rene  
Vi vil give Søerne liv igen. Engang var 
vandet så rent, at man kunne bade i det – 
sådan skal det være igen. Med bedre 
vandkvalitet og færre alger kan Peblinge, 
Sortedam og Sankt Jørgens Sø blive byens 
næste store åndehul. 
 
87. Gør København hundevenlig 
København er en af verdens mest 
hunderige byer – men det afspejles ikke i 
byens indretning. Vi vil etablere flere 
fritløbsområder og gøre det muligt at 
tage hunden med på stranden i de kolde 
måneder, hvor der alligevel ikke er 
badegæster og madpakker.
15 
 
Socialområdet 
 
88. Ingen skal dø af ventetid 
Alt for mange mennesker i København 
venter i månedsvis – nogle gange i årevis 
– på en afgørelse i deres sag. For borgere 
uden forsørgelsesgrundlag eller adgang 
til nødvendig behandling kan denne 
ventetid være katastrofal. Klager med 
alvorlige konsekvenser bør 
hastebehandles, og afgørelser skal som 
udgangspunkt have opsættende virkning, 
så borgerne kan opretholde en 
minimumsforsørgelse, mens sagen 
behandles. 
 
89. Én samlet indgang til hjælp 
Borgere må ikke ende som kastebolde 
mellem forvaltninger og myndigheder. 
Der skal være én koordineret indgang til 
hjælp, så borgerne hurtigt og enkelt kan 
få den støtte, de har ret til. 
 
90. Kommunen skal overholde loven 
Kommunen har pligt til at sikre 
tilstrækkelig kapacitet på tværs af tilbud 
om støtte, omsorg, hjælpemidler, pleje 
eller beskyttet beskæftigelse, herunder 
f.eks. botilbudspladser. Hvis kommunen 
ikke selv har kapacitet, skal den købe sig 
til det. Det er ikke i orden, at borgere må 
vente i månedsvis på den hjælp, de har 
krav på. 
 
91. Uvildig støtte til familier 
Giv familier adgang til en uafhængig 
rådgiver, der kan hjælpe dem i mødet 
med kommunen. 
 
 
 
 
 
 
92. Ingen kan alt, men alle kan noget 
Mennesker med handicap skal have den 
nødvendige støtte til at kunne tage en 
uddannelse, deltage i arbejdsmarkedet 
og leve et selvstændigt liv. Det kræver 
fleksibilitet og forståelse for, at vi har 
forskellige behov. 
 
93. Personlig hjælp, hjælpemidler og 
aktivitetstilbud 
København sakker bagud, når det gælder 
personlig hjælp, hjælpemidler og 
aktiviteter for borgere med handicap. Vi 
vil bringe adgangen til BPA-ordninger op 
på niveau med Aarhus, forenkle 
visitationsreglerne til hjælpemidler og 
prioritere flere udflugter og sociale 
aktiviteter for borgere med 
funktionsnedsættelser for at bekæmpe 
isolation. 
 
94. Bedre tilgængelighed i byen 
København skal være tilgængelig for alle 
– også dem med kørestol, rollator eller 
barnevogn. Vi skal have flere ledelinjer og 
akustiske signaler ved lyskryds for blinde 
og svagtseende. Vi skal have 
tilstrækkeligt udstyrede offentlige 
handicaptoiletter, og bedre information 
om tilgængelighed i kulturen.  
 
95. Vi skal bekæmpe hjemløshed 
København har over 65.000 almene 
boliger – de er til for mennesker med lav 
indkomst, sociale problemer eller akut 
boligbehov. Alligevel var 1.387 personer 
hjemløse i 2024. Vi mener, at borgere i 
hjemløshed skal have fortrinsret til 
almene boliger, før de tilbydes til andre.
16 
 
100. 
96. Stop klapjagten på stofbrugere 
Vi skal have en mere menneskelig 
narkotikapolitik. Mennesker med misbrug 
skal mødes med hjælp, ikke med bøder 
og fængsel. Vi vil udbrede 
stofindtagelsesrum til flere bydele, 
afprøve en forsøgsordning med 
afkriminalisering og gøre ordningen for 
lægeordineret heroin mere fleksibel – 
f.eks. med tabletudlevering som i Zürich. 
Det redder liv, skaber stabilitet og 
aflaster både lokalsamfund og 
sundhedsvæsen. 
 
97. Forsøgsordning med kontrolleret salg af 
cannabis 
Over 40 år med forbud har ikke reduceret 
forbruget af cannabis, men i stedet skabt 
et sort marked, der finansierer bander og 
eksponerer unge for hårdere stoffer. Vi 
foreslår en 5-årig forsøgsordning med 
kontrolleret salg til myndige borgere. 
Provenuet skal investeres i oplysning, 
forebyggelse og behandling. 
 
98. Styrk vilkårene for sexarbejdere 
Sexarbejde er forbundet med betydelige 
risici – både fysiske og sociale. Vi vil sikre 
skadesreducerende tilbud, der skaber 
mere trygge og værdige rammer for dem, 
der arbejder i branchen. 
 
99. Gennemsigtighed i kommunernes 
økonomi og regnskaber 
Kommunale leverandører skal udarbejde 
årsregnskaber på linje med private, så vi 
kan få et retvisende billede af udgifterne 
og sikre en fair sammenligning. Offentlige 
tilskud og økonomiske fordele skal 
medregnes i det samlede 
regnskabsgrundlag. 
 
Tilsyn skal sikre lige vilkår 
Forbruger- og Konkurrencestyrelsen bør 
føre tilsyn med markedet, så kommunale 
og private leverandører arbejder under 
lige vilkår.
17 
 
Tak fordi du læste med. 
Hvis du deler vores drøm om et friere, levende og mere dynamisk København, så håber vi, du vil tage de 
100 forslag med dig – ud i samtalen, ud på gaden og med ind i stemmeboksen. 
Vi er ikke bange for at tage ansvar eller stille de svære spørgsmål. Vi tør sige nej til prestigeprojekter og 
varm luft – og ja til frihed, initiativ og ærlig prioritering. 
Stem på Liberal Alliance og vær med til at gøre København til verdens mest velfungerende hovedstad. 
Du har 100 gode grunde. Brug dem.


---

# [PDF] Boligudspil-Koebenhavn.pdf.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/11/Boligudspil-Koebenhavn.pdf.pdf

B o l i g u d s p i l
F l e r e  k ø b e n h a v n e r e  s k a l  k u n n e  e j e  d e r e s  e g e n  b o l i g
U d s p i l
S i d e  1  a f  2
K ø b e n h a v n  s t å r  v e d  e n  s k i l l e v e j .  
B y e n  p u l s e r e r  a f  l i v ,  t i l t r æ k k e r  f o l k  f r a  n æ r  o g
f j e r n  o g  e r  b l e v e t  e t  g l o b a l t  s y m b o l  p å
l i v s k v a l i t e t .  M e n  m e d  p o p u l a r i t e t e n  f ø l g e r  e n
p r i s :  H u s l e j e r  o g  b o l i g p r i s e r  s t i g e r  m o d
h i m l e n ,  o g  m a n g e  k ø b e n h a v n e r e  k æ m p e r
m e d  a t  f i n d e  e n  b o l i g ,  d e  h a r  
r å d  t i l .
M e n  s å d a n  b e h ø v e r  d e t  i k k e  a t  v æ r e .
M a n h a t t a n  -  e t  a r e a l  m i n d r e  e n d  A m a g e r  -
h u s e r  o v e r  1 , 6  m i l l i o n e r  m e n n e s k e r ,  f l e r e  e n d
K ø b e n h a v n ,  A a r h u s ,  A a l b o r g
o g  O d e n s e  t i l s a m m e n .  S e l v o m  v i  i k k e  s k a l
k o p i e r e  M a n h a t t a n s  s k y l i n e ,  i l l u s t r e r e r  d e t ,  a t
h ø j e r e  o g  t æ t t e r e  b e b y g g e l s e  s a g t e n s  k a n
s k a b e  p l a d s  t i l  m a n g e  f l e r e .
F l e r e  k ø b e n h a v n e r e  
s k a l  k u n n e  e j e  d e r e s
e g e n  b o l i g
H v i s  v i  s k a l  d æ m p e  d e  s t i g e n d e  h u s l e j e r  o g
s i k r e  p l a d s  t i l  f l e r e ,  e r  s v a r e t  k l a r t :  V i  m å
b y g g e  f l e r e  b o l i g e r .  V i  s k a l  b y g g e  t æ t  l i g e s o m
p å  N ø r r e b r o  o g  i  d e  g a m l e  b r o k v a r t e r e r ,  s å
d e r  e r  p l a d s  t i l  f l e r e ,  v i  s k a l  a f s k a f f e  d e
p o l i t i s k  b e s t e m t e  k r a v  t i l  b o l i g s t ø r r e l s e r ,  o g  v i
s k a l  s æ t t e  t u r b o  p å  b y g g e s a g s b e h a n d l i n g e n ,
s å  i n v e s t o r e r  o g  e n t r e p r e n ø r e r  k a n  k o m m e
h u r t i g e r e  i  g a n g  m e d  a t  r e a l i s e r e  a l l e r e d e
p l a n l a g t e  p r o j e k t e r .  
H v i s  v i  i k k e  ø g e r  m æ n g d e n  a f  b o l i g e r ,
r i s i k e r e r  v i  a t  g ø r e  K ø b e n h a v n  t i l  e n  b y
f o r b e h o l d t  d e  f å .  D e t  e r  d e r  i n g e n ,  d e r
ø n s k e r .
D e r f o r  f o r s l å r
L i b e r a l  A l l i a n c e
 
M e r e  e n d  t o  u d  a f  t r e  d a n s k e r e  ø n s k e r  a t  e j e
d e r e s  e g e n  b o l i g  –  m e n  k u n  g o d t  é n  u d  a f
f e m  b o l i g e r  i  K ø b e n h a v n  e r  e j e r b o l i g .  D e t  e r
h e l t  s k æ v t .  D e r f o r  v i l  L i b e r a l  A l l i a n c e :
T i l l a d e  o m d a n n e l s e  a f  a n d e l s b o l i g e r  o g
æ l d r e  l e j e b o l i g e r  t i l  e j e r b o l i g e r .  D e t  v i l
p o t e n t i e l t  k u n n e  g i v e  1 3 0 . 0 0 0  f l e r e
e j e r b o l i g e r  i  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e .
F j e r n e  k r a v  o m  2 5  p c t .  a l m e n t
b o l i g b y g g e r i  i  n y e  l o k a l p l a n e r ,  s å
b y g h e r r e r  k a n  b y g g e  d e t ,
k ø b e n h a v n e r n e  e f t e r s p ø r g e r ,  f r e m  f o r
d e t ,  p o l i t i k e r n e  d i k t e r e r .
N e d l æ g g e  o m r å d e -  o g
b y f o r n y e l s e s p u l j e r n e .  D e t  e r  i k k e
k o m m u n e n s  o p g a v e  a t  l a v e  g r ø n n e
f a c a d e r ,  f æ l l e s  g å r d h a v e r ,  n y e
b a d e v æ r e l s e r ,  n y e  v i n d u e r  o g
e n e r g i f o r b e d r i n g e r  i  p r i v a t e  e j e n d o m m e .
P e n g e n e  s k a l  i  s t e d e t  b r u g e s  p å  f æ l l e s
b y l i v ,  f r i h e d  o g  p l a d s  i  d e t  o f f e n t l i g e  r u m  –
m e r e  o m  d e t  i  v o r e s  b y l i v s u d s p i l .  
F l e r e  s k a l  k u n n e  e j e  d e r e s
e g e n  b o l i g
S i d e  2  a f  2
M e r e  b y g g e r i  e r  n ø d v e n d i g t  f o r  a t  d æ m p e
p r i s e r n e  o g  g i v e  f l e r e  k ø b e n h a v n e r e  t a g  o v e r
h o v e d e t .  
S a m t i d i g  s k a l  v i  u d n y t t e  d e  e k s i s t e r e n d e
b o l i g k v a d r a t m e t e r  e n d n u  b e d r e .
D e r f o r  v i l  L i b e r a l  A l l i a n c e :
T i l l a d e  a t  b y g g e  m i n d s t  f e m  e t a g e r  i  h e l e
K ø b e n h a v n .  D e t  s k a b e r  p l a d s  t i l  f l e r e
b o l i g e r  u d e n  a t  r ø r e  b y e n s  g r ø n n e
o m r å d e r .
I n d f ø r e  f a s t - t r a c k  o r d n i n g  t i l  o m d a n n e l s e
a f  t ø r l o f t e r  o g  e r h v e r v s l o k a l e r  t i l  b o l i g e r .
S e l v o m  d e r  e r  p o t e n t i a l e  f o r  c a .  2 . 0 0 0
n y e  l o f t s b o l i g e r  i  K ø b e n h a v n  g i v e s  d e r  i
d a g  k u n  b y g g e t i l l a d e l s e  t i l  c a .  2 5
p r o j e k t e r  å r l i g t .
A f s k a f f e  d e n  k ø b e n h a v n s k e  9 5  m
s æ r r e g e l  o g  a n d r e  k r a v  t i l  b o l i g s t ø r r e l s e r ,
s o m  f o r h i n d r e r  ø g e t  b y g g e r i  a f  i s æ r
m i n d r e  b o l i g e r .
2
B e d r e  u d n y t t e l s e  a f
k v a d r a t m e t e r n e
M i n d r e  b o l i g b u r e a u k r a t i
K ø b e n h a v n s  K o m m u n e  l e v e r  i k k e  o p  t i l  d e
s e r v i c e m å l ,  d e r  e r  f a s t s a t  a f  K o m m u n e r n e s
L a n d s f o r e n i n g  ( K L ) .  
S i m p l e  s a g e r  t a g e r  i  g e n n e m s n i t  5 6  d a g e ,
m e n s  m å l e t  e r  4 0 .  I  f i r e  u d  a f  s e k s  s a g e r
o m  e n f a m i l i e h u s e  o v e r s k r i d e s  f r i s t e n .
E r h v e r v s l i v e t  o p l e v e r  o g s å  u n ø d i g t  l a n g e
s a g s b e h a n d l i n g s t i d e r .  D e r f o r  v i l  L i b e r a l
A l l i a n c e :
I n d f ø r e  e n  b y g g e s a g s g a r a n t i  d e r  f ø l g e r
K L ´ s  s e r v i c e m å l .  
G ø r  d e t  n e m t  a t  o p f ø r e  a l t a n e r  o g
t e r r a s s e r .  F l e r e  u d e r u m  ø g e r
l i v s k v a l i t e t e n  o g  g i v e r  b e d r e  b o l i g e r .
D e t  s k a l  i k k e  v æ r e  s å  b e s v æ r l i g t  a t  f å
l o v  t i l .


---

# [PDF] Bylivsudspil_Koebenhavn.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/11/Bylivsudspil_Koebenhavn.pdf

B y l i v s u d s p i l
V e r d e n s  b e d s t e  b y  a t  l e v e  i
U d s p i l
V e r d e n s  b e d s t e  b y  a t  l e v e  i  
I g e n  i  2 0 2 5  e r  K ø b e n h a v n  b l e v e t  u d n æ v n t  t i l
v e r d e n s  b e d s t e  b y  a t  l e v e  i .  D é n  t i t e l  v i l  v i
g e r n e  h o l d e  f a s t  i .  F o r  n å r  s o l e n  r a m m e r
k a n a l e r n e ,  o g  d u f t e n  a f  e s p r e s s o  b l a n d e r  s i g
m e d  l y d e n  a f  g r i n ,  s å  m æ r k e r  m a n  d e t :
s t e m n i n g e n  o g  g l æ d e n .  D e r  m æ r k e r  m a n ,  a t
K ø b e n h a v n  e r  e n  b y ,  h v o r  m a n  h a r  l y s t  t i l  a t
b l i v e  l i d t  l æ n g e r e .  
M e n  b y l i v e t  s k a l  h a v e  l o v  a t  l e v e .  
D e t  k r æ v e r  v i l j e  t i l  a t  g i v e  s l i p  p å
b u r e a u k r a t i e t  o g  å b n e  b y e n  o p ,  s å  d e n  e r  t i l
f o r  k ø b e n h a v n e r n e  –  i k k e  f o r  r e g l e r n e  o g
r e s t r i k t i o n e r n e  p å  r å d h u s e t .  A l t  f o r  m a n g e
p o l i t i s k e  p a r t i e r  h a r  a l t  f o r  m e g e t  f o k u s  p å  a t
b e g r æ n s e .  D e  v i l  l a v e  r e g l e r ,  f o r b u d  o g
a f g i f t e r .  D e t  e r  s k a d e l i g t  f o r  b y e n ,  o g  d e t  e r
d e n  s i k r e  o p s k r i f t  p å  a t  m i s t e  t i t l e n  s o m
v e r d e n s  b e d s t e  b y  a t  l e v e  i .  
U d s p i l l e t  f i n a n s i e r e s  v e d  a t  n e d l æ g g e  h h v .
o m r å d e -  o g  b y f o r n y e l s e s p u l j e r n e  o g
f e s t i v a l p u l j e n .  D e t  e r  i k k e  k o m m u n e n s
o p g a v e  a t  b r u g e  m i l l i o n e r  p å  g r ø n n e  f a c a d e r ,
f æ l l e s  g å r d h a v e r ,  n y e  b a d e v æ r e l s e r ,  v i n d u e r
o g  e n e r g i f o r b e d r i n g e r  i  p r i v a t e  e j e n d o m m e .
O g  d e t  e r  i k k e  k o m m u n e n s  o p g a v e  a t  g i v e
p r i v a t e  v i r k s o m h e d e r  t i l s k u d  t i l  a t  o r g a n i s e r e
f e s t i v a l l e r .  D e  1 8 1 , 5  m i o .  k r .  å r l i g t ,  d e t
f r i g i v e r  a t  a f s k a f f e  p u l j e r n e ,  s k a l  i  s t e d e t  g å  t i l
f æ l l e s  b y l i v ,  f r i h e d  o g  p l a d s  i  d e t  o f f e n t l i g e
r u m .  D e  s k a l  g å  t i l  e t  l e v e n d e  K ø b e n h a v n .  
O v e r  e n  4 - å r l i g  p e r i o d e  f r i g i v e r  a f s k a f f e l s e n
a f  p u l j e r n e  7 2 5 , 9  m i o .  k r .  F o r s l a g e t s  s a m l e d e
u d g i f t e r  i  e n  4 - å r i g  p e r i o d e  l ø b e r  d o g  k u n  o p
t i l  4 5 4 , 3 8  m i o .  k r .  D e r f o r  f o r s l å r  v i ,  a t  d e
r e s t e r e n d e  2 7 0  m i o .  k r .  b r u g e s  p å  g e n e r e l l e
f o r b e d r i n g e r  i  b y r u m m e t .  D e t  g æ l d e r  f . e k s .
i n i t i a t i v e r  f o r  b e d r e  t i l g æ n g e l i g h e d ,
f o r s k ø n n e l s e  a f  d e t  o f f e n t l i g e  b y r u m  o g
b e d r e  t o i l e t -  o g  i d r æ t s f a c i l i t e t e r  f o r  a l l e
k ø b e n h a v n e r e .  
Finansiering  
J e g  ø n s k e r  e t  K ø b e n h a v n ,  d e r  e m m e r  a f
l i v .  E t  K ø b e n h a v n  m e d  m e r e  l i v  i  h a v n e n
o g  i  S ø e r n e .  E t  K ø b e n h a v n  m e d  f l e r e
i d r æ t s f a c i l i t e t e r  o g  b e d r e  t i l g æ n g e l i g h e d ,
s å  k ø b e n h a v n e r e  i  a l l e  s t ø r r e l s e r  o g  m e d
a l l e  u d f o r d r i n g e r  k a n  f æ r d e s  f r i t  o g  t r y g t .
E t  h u n d e v e n l i g t  K ø b e n h a v n ,  s å  b y e n s
b e d s t e  v e n n e r  o g s å  f å r  b e d r e  p l a d s .  
O g  s i d s t  m e n  i k k e  m i n d s t  e t  å b e n t
K ø b e n h a v n  m e d  u d e s e r v e r i n g  o g  e t  l e v e n d e
n a t t e l i v .
S i d e  1  a f  4
K o n k r e t  f o r s l å r  v i  
Mere liv i havnen og i Søerne
Flere idrætsfaciliteter  
D e r  e r  a l v o r l i g  m a n g e l  p å  i d r æ t s f a c i l i t e t e r  i
K ø b e n h a v n .  B ø r n  o g  b ø r n e f a m i l i e r  o p l e v e r  a t
s t å  p å  v e n t e l i s t e  t i l  i d r æ t s f o r e n i n g e r n e  i
å r e v i s .  V i  f o r e s l å r  a t  a f s æ t t e  2 0 0  m i o .  k r o n e r
t i l  a t  s k a b e  b e d r e  r a m m e r  f o r  n y e  o g
e k s i s t e r e n d e  i d r æ t s f a c i l i t e t e r .  B l . a .  v i l  v i  s k a b e
é n  s a m l e t  d i g i t a l  b o o k i n g p o r t a l  o g  v e d  a t
u d b y d e  b y g g e f e l t e r ,  h v o r  v i n d e r e n  f o r p l i g t e r
s i g  t i l  a t  r e n o v e r e  o g  u d b y g g e
i d r æ t s f a c i l i t e t e r n e  t i l  e t  n æ r m e r e  d e f i n e r e t
k v a l i t e t s n i v e a u  s o m  b e t a l i n g  f o r
b y g g e r e t t e r n e .  P å  d e n  m å d e  u n d g å r  m a n  a t
b e l a s t e  d e n  k o m m u n a l e  a n l æ g s r a m m e  i
f o r b i n d e l s e  m e d  i d r æ t s i n v e s t e r i n g e r n e .
 
Bedre tilgængelighed i byen
 
I d r æ t s a n l æ g  v a r i e r e r  i  o m k o s t n i n g e r  –  e n
s i m p e l  s t r e e t b a s k e t b a n e  k a n  k o s t e  n e d  t i l  0 , 5
m i o .  k r . ,  i m e n s  e n  s t ø r r e  h a l  k a n  k o s t e  o p  m o d
6 0  m i o .  k r .  V i  v i l  b r u g e  2 0 0  m i o .  k r o n e r  a f  d e
f r i g i v n e  m i d l e r  f r a  b y f o r n y e l s e s p u l j e r n e
f l e k s i b e l t  u d  f r a  b e h o v ,  s å  d e  k a n  k o m m e  a l l e
k ø b e n h a v n e r e  t i l  g o d e .  
V i  v i l  s k a b e  m e r e  l i v  o g  f r i h e d  i  h a v n e n  –  
m e d  f l e r e  s t e d e r  a t  b a d e ,  s l a p p e  a f  o g  n y d e
b y e n .  O g  v i  v i l  g i v e  S ø e r n e  l i v  i g e n .  E n g a n g
v a r  v a n d e t  s å  r e n t ,  a t  m a n  k u n n e  b a d e  i  d e t
–  s å d a n  s k a l  d e t  v æ r e  i g e n .  E t  n y t
r e n s n i n g s a n l æ g  v e d  L a d e g å r d s å e n  v i l  k o s t e
1 2 5  m i o .  i  a n l æ g s o m k o s t n i n g e r  o g  d e r e f t e r
1 , 7  m i o .  å r l i g t  i  d r i f t .  M e d  r e n e r e  v a n d  k a n
P e b l i n g e ,  S o r t e d a m  o g  S a n k t  J ø r g e n s  S ø
b l i v e  b y e n s  n æ s t e  s t o r e  å n d e h u l .  
B e d r e  t i l g æ n g e l i g h e d  k r æ v e r  o g s å  j æ v n
b e l æ g n i n g ,  g o d e  k a n t s t e n s o v e r g a n g e  o g
n i v e a u f r i  a d g a n g  t i l  b y g n i n g e r  –  d e t  s k a l  v i
b l i v e  b e d r e  t i l  a t  t a g e  h ø j d e  f o r  v e d  f r e m t i d i g e
r e n o v e r i n g e r  o g  v e j a r b e j d e r .  
A l l e  s k a l  k u n n e  f æ r d e s  f r i t  o g  t r y g t  i
K ø b e n h a v n  –  o g s å  m e d  k ø r e s t o l ,  r o l l a t o r
e l l e r  b a r n e v o g n .  D e r f o r  a f s æ t t e r  v i  5 0  m i o .  k r .
t i l  f l e r e  l e d e l i n j e r  o g  a k u s t i s k e  s i g n a l e r  v e d
l y s k r y d s  f o r  b l i n d e  o g  s v a g t s e e n d e  o g
t i l s t r æ k k e l i g t  u d s t y r e d e  o f f e n t l i g e
h a n d i c a p t o i l e t t e r .  M i d l e r n e  s k a l  o g s å  b r u g e s
p å  b e d r e  i n f o r m a t i o n  o m  t i l g æ n g e l i g h e d  i
k u l t u r e n .  D e t  s k a l  g ø r e s  n e m m e r e  a t  f i n d e  u d
a f ,  h v i l k e  m u s e e r  m a n  k a n  k o m m e  i n d  p å ,
e l l e r  h v i l k e  k o n c e r t e r  m a n  k a n  t a g e  t i l .  O g s å
h v i s  m a n  h a r  f o r s k e l l i g e  b e h o v ,  d e r  s k a l
t a g e s  h e n s y n  t i l .
S i d e  2  a f  4
Gør København hundevenlig  
S e l v o m  t u s i n d v i s  a f  k ø b e n h a v n e r e  h v e r
d a g  g å r  t u r  m e d  d e r e s  h u n d ,  h a l t e r  b y e n
b a g e f t e r ,  n å r  d e t  g æ l d e r  f o r h o l d e n e  f o r
h u n d e  o g  d e r e s  e j e r e .  V i  f o r e s l å r  a t  a f s æ t t e
4 , 5  m i o .  k r .  t i l  a t  g ø r e  K ø b e n h a v n  t i l  e n  m e r e
h u n d e v e n l i g  b y .  P e n g e n e  s k a l  b l a n d t  a n d e t
b r u g e s  p å  a t  e t a b l e r e  f l e r e  f r i t l ø b s o m r å d e r ,
h v o r  h u n d e  l o v l i g t  k a n  l ø b e  u d e n  s n o r ,  o g
p å  a t  o p s æ t t e  f l e r e  s k r a l d e s p a n d e  r u n d t
o m k r i n g  i  b y e n ,  s å  d e t  e r  n e m m e r e  a t
k o m m e  a f  m e d  h u n d e p o s e n .
Bevar udeservering  
V i  ø n s k e r  m e r e  k u l t u r  n e d e f r a  o g  f æ r r e  f o r b u d
o v e n f r a .  B y e n  s k a l  i k k e  l u k k e s  n e d  k l .  2 2 ,  o g
v i  s k a l  i k k e  b e g r æ n s e  u d e s e r v e r i n g e n .  V i
f o r e s l å r  a t  a f s k a f f e  u d e s e r v e r i n g s g e b y r e t  o g
g ø r e  d e t  l e t t e r e  a t  f å  e n  a l k o h o l b e v i l l i n g .
A f s k a f f e l s e n  a f  g e b y r e t  f o r  u d e s e r v e r i n g  v i l
k o s t e  6 8 , 0 8  m i o .  k r .  f o r d e l t  o v e r  4  å r .  D e n
u d g i f t  d æ k k e r  v i  m e d  p e n g e n e  f r a
f e s t i v a l p u l j e n .  U d e s e r v e r i n g e n  e r  h j e r t e t  a f
b y l i v e t ,  o g  d e t  s k a l  v i  v æ r n e  o m .  I  v o r e s
h o v e d s t a d  s k a l  d e r  v æ r e  p l a d s  t i l  m u s i k ,  k a f f e
i  s o l e n  o g  e t  n a t t e l i v  u d e n  s k y l d f ø l e l s e .
D e r u d o v e r  v i l  v i  t i l l a d e  a t  t a g e  h u n d e n  m e d
p å  s t r a n d e n  i  d e  k o l d e  m å n e d e r ,  h v o r  d e r
a l l i g e v e l  i k k e  e r  b a d e g æ s t e r  o g  m a d p a k k e r .
O g  v i  v i l  i n d f ø r e  e n  s i m p e l
m æ r k n i n g s o r d n i n g ,  h v o r  c a f é e r  o g
r e s t a u r a n t e r  k a n  v i s e ,  o m  h u n d e  e r
v e l k o m n e .  D e t  g i v e r  g e n n e m s i g t i g h e d  f o r
g æ s t e r n e  o g  f r i h e d  f o r  d e  e r h v e r v s d r i v e n d e .
P å  d e n  m å d e  s k a b e r  v i  b e d r e  m u l i g h e d e r
f o r ,  a t  b å d e  h u n d e  o g  e j e r e  k a n  u d f o l d e  s i g
f r i t  i  b y e n .  
S i d e  3  a f  4
D e t  s a m l e d e  r e g n e s t y k k e :  
 
S i d e  4  a f  4


---

# [PDF] Tilbagebetalingsgaranti-i-Koebenhavn.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/11/Tilbagebetalingsgaranti-i-Koebenhavn.pdf

T i l b a g e b e t a l i n g s g a r a n t i
i  K ø b e n h a v n
U d s p i l
P e n g e n e  s k a l  t i l b a g e  i  b o r g e r n e s  l o m m e r
D e t  e r  f o r  d å r l i g t ,  a t  k ø b e n h a v n s k e
s k a t t e k r o n e r  s k a l  l i g g e  o g  s a m l e  s t ø v  i
k o m m u n e n .  P e n g e  h a r  d e t  b e d s t  i  b o r g e r n e s
l o m m e r .  L A  f o r e s l å r  d e r f o r  a t  i n d f ø r e  e n
t i l b a g e b e t a l i n g s g a r a n t i ,  s å  f o r  m e g e t  i n d b e t a l t
s k a t ,  s e n d e s  r e t u r  t i l  b o r g e r n e  i  f o r m  a f  l a v e r e
k o m m u n e s k a t .  
G r u n d e n  t i l  d e t  s t o r e  o v e r s k u d  i  K ø b e n h a v n
e r ,  a t  i n d t æ g t e r n e  e r  v o k s e t  v æ s e n t l i g t
h u r t i g e r e  e n d  u d g i f t s l o f t e r n e  i  K ø b e n h a v n .
D e t  e r  i k k e  e t  f o r b i g å e n d e  f æ n o m e n .  Å r  f o r
å r  v o k s e r  i n d t æ g t e r n e  h u r t i g e r e  e n d  d e
t i l l a d t e  u d g i f t e r .  D e r f o r  f o r e s l å r  L A ,  a t  s k a t t e n
o g s å  s k a l  s æ n k e s  v a r i g t  –  v i  s k a l  i k k e
o p k r æ v e  m e r e ,  e n d  v i  m å  b r u g e .  
K ø b e n h a v n s  k o m m u n e k a s s e  b u g n e r  a f
p e n g e .  
D e r  l i g g e r  s v i m l e n d e  1 9 , 7  m i l l i a r d e r  k r o n e r  
u r ø r t  i  k o m m u n e k a s s e n .  D e t  s v a r e r  t i l  2 9 . 5 8 6  
k r .  p r .  k ø b e n h a v n e r ,  s o m  l i g g e r  o g  s a m l e r  
s t ø v ,  f o r d i  k o m m u n e n  i  e n  å r r æ k k e  h a r  
k r a d s e t  f l e r e  p e n g e  i n d  i  s k a t ,  e n d  d e t  e r  
t i l l a d t  a t  b r u g e  p å  o f f e n t l i g  s e r v i c e .  
S a m l e t  s e t  k a n  L A  f i n d e  f i n a n s i e r i n g  t i l  a t
s æ n k e  k o m m u n e s k a t t e n  m e d  h e l e  3 , 3
p r o c e n t p o i n t  d e  n æ s t e  f i r e  å r .  D e t  v i l  g i v e  e n
s k a t t e l e t t e l s e  t i l  e n  f u n k t i o n æ r f a m i l i e  p å
o v e r  2 9 . 0 0 0  k r .  o m  å r e t .  
H a r  k o m m u n e n  i k k e  b r u g  f o r  a t  r u s t e  s i g  t i l
d å r l i g e r e  t i d e r ,  k a n  m a n  s p ø r g e .  I k k e  r i g t i g .
K o m m u n e r n e s  ø k o n o m i  f u n g e r e r  m e d  k l a r e
l o f t e r  f o r ,  h v o r  m e g e t  m a n  k a n  b r u g e  å r  f o r  å r .
D e t  h j æ l p e r  j o  i k k e  a t  r u s t e  s i g  t i l  d å r l i g e r e  t i d e r
m e d  p e n g e ,  s o m  s t a t e n  f o r b y d e r  k o m m u n e n  a t
b r u g e .  
D e r f o r  h a r  m a n  i k k e  b r u g  f o r  m e g e t  s t o r e
m i l l i a r d b e l ø b .  K o m m u n e n s  o p s p a r i n g  e r  i  d a g
d o b b e l t  s å  s t o r ,  s o m  d e n  v a r  i  2 0 1 5 ,  o g  t r e
g a n g e  s å  s t o r  s o m  g e n n e m s n i t t e t  p r .  b o r g e r  i
l a n d e t s  ø v r i g e  k o m m u n e r .  
Ø k o n o m i p r o f e s s o r  P e r  N i k o l a j  B u k h  a n s l å r ,  a t
e n  k o m m u n e  h a r  b r u g  f o r  e n  l i k v i d i t e t  p å  4 . 0 0 0
k r .  p r .  b o r g e r .  
S i d e  1  a f  2
K ø b e n h a v n e r n e  s k a l  h a v e
e n  t i l b a g e b e t a l i n g s g a r a n t i
1
 I f l g .  b u d g e t n o t a t  f r a  K ø b e n h a v n s  k o m m u n e  k o s t e r  d e t  1 5 8  m i o .  k r .  o m  
å r e t  a t  s æ n k e  k o m m u n e s k a t t e n  m e d  1  p r o m i l l e .  
M e d  1 7  m i a .  k r .  k a n  m a n  a l t s å  s æ n k e  s k a t t e n  m e d  c a .  2 , 7  %  i  4  å r .  
K o n k r e t  f o r e s l å r  v i  
Giv borgerne deres penge tilbage!  
L i b e r a l  A l l i a n c e  f o r e s l å r ,  a t  K ø b e n h a v n s
K o m m u n e s  o p s p a r i n g  s k a l  s æ n k e s  t i l  4 . 0 0 0
k r .  p r . p e r s o n  o v e r  d e n  k o m m e n d e
v a l g p e r i o d e .  P å  d e n  m å d e  f r i g ø r  v i  1 7  m i a .
k r . ,  s o m  v i  k a n  b r u g e  t i l  a t  l e t t e  s k a t t e n
m i d l e r t i d i g t .  L i b e r a l  A l l i a n c e  v i l  d e r f o r  s æ n k e
k o m m u n e s k a t t e n  m e d  2 , 7 %  h v e r t  å r  h e l e
n æ s t e  v a l g p e r i o d e .
H v i l k e n  b e t y d n i n g  h a r
l e m p e l s e r n e ?  
 
V i  f o r e s l å r ,  a t  s k a t t e n  s k a l  l e m p e s  m a r k a n t  i
f i r e  å r  f o r  a t  g i v e  d e t  s t o r e  o v e r s k u d  i
k o m m u n e k a s s e n  t i l b a g e  t i l  b o r g e r n e .  D e t  v i l
s a m m e n  m e d  d e n  p e r m a n e n t e  l e t t e l s e ,  v i
f o r e s l å r ,  l e t t e  s k a t t e n  m e d  3 , 3  p r o c e n t p o i n t ,
o g  h a v e  f ø l g e n d e  b e t y d n i n g  i  f o r s k e l l i g e
f a m i l i e t y p e r :  
Frit-lejde-ordning  
E t  p r o b l e m  m e d  a t  l e t t e  s k a t t e n  m i d l e r t i d i g t  e r ,
a t  m a n  i k k e  k a n  f å  l o v  t i l  a t  s æ t t e  s k a t t e n  o p
i g e n  u n d e r  d e  n u v æ r e n d e  r e g l e r .  L A  v i l  d e r f o r
f r a  C h r i s t i a n s b o r g  f o r e s l å  e n  f r i t - l e j d e -  o r d n i n g ,
h v o r  k o m m u n e r n e  g i v e s  m u l i g h e d  f o r  a t
s æ n k e  s k a t t e n  m i d l e r t i d i g t  f o r  a t  n e d b r i n g e
l i k v i d i t e t .  M i d l e r t i d i g e  l e t t e l s e r  s k a l  h v e r k e n
g i v e  a n l e d n i n g  t i l  s t a t s l i g  m e d f i n a n s i e r i n g  e l l e r
s a n k t i o n e r ,  n å r  d e  m i d l e r t i d i g e  l e t t e l s e r
u d l ø b e r .  
Sænk skatten varigt med 1 mia. kr.  
P å  t r o d s  a f  s k a t t e l e t t e l s e r  e r  o v e r s k u d d e t
( e k s k l .  f o r s y n i n g )  p å  m e r e  e n d  1 , 5  m i a .  k r .  o m
å r e t  i  d e  s e n e s t e  4  å r .  I n t e t  t y d e r  p å  d e t  æ n d r e r
s i g .  V i  f o r e s l å r  d e r f o r ,  a t  s k a t t e n  s k a l  s æ n k e s
m e d  m i n d s t  1  m i a .  k r .  v a r i g t  –  d e t  s v a r e r  t i l  e n
s k a t t e l e t t e l s e  p å  0 , 6  p r o c e n t p o i n t .  
Indfør skattegaranti til københavnerne  
K ø b e n h a v n s  K o m m u n e s  l i k v i d i t e t  b ø r  h o l d e s
p å  e t  k o n s t a n t  n i v e a u .  V i  v i l  i n d f ø r e  e n
s k a t t e g a r a n t i ,  d e r  f o r p l i g t e r  k o m m u n e n  t i l  a t
s æ n k e  k o m m u n e s k a t t e n ,  h v i s  l i k v i d i t e t e n  i g e n
s k u l l e  s t i g e .  
N å r  d e  f i r e  å r  e r  g å e t ,  v i l  v i  l e t t e  s k a t t e n  m e d
0 , 6  p r o c e n t p o i n t ,  o g  d e t  h a r  f ø l g e n d e  v a r i g e
b e t y d n i n g :  
F r i t - l e j d e - o r d n i n g e n  s k a l  t i l r e t t e l æ g g e s  i n d e n
f o r  r a m m e r n e  a f  b u d g e t l o v e n  o g  e n  s a m l e t
a n s v a r l i g  f i n a n s p o l i t i k .  D e t  b e t y d e r ,  a t
o r d n i n g e n  s k a l  s k e  v e d  a n s ø g n i n g  t i l
F i n a n s m i n i s t e r i e t ,  h v o r  d e t  u u d n y t t e d e  r u m
i n d e n  f o r  b u d g e t l o v e n  k a n  t i l d e l e s  d e
k o m m u n e r ,  d e r  m å t t e  a n s ø g e .  D e t  b e m æ r k e s ,
a t  v i  i  d e  s e n e r e  å r  h a r  h a f t  s t o r t  r u m  t i l  a t
s æ n k e  s k a t t e r  m i d l e r t i d i g t  i n d e n  f o r
b u d g e t l o v e n s  g r æ n s e r .  
2 9 . 3 7 0  k r .
1 7 . 8 2 0  k r .
8 . 9 1 0  k r .
 
5 . 3 4 0  k r .
3 . 2 4 0  k r .
1 . 6 2 0  k r .
B e t y d n i n g  a f  v a r i g  s æ n k e l s e  p r . å r
F u n k t i o n æ r f a m i l i e
A r b e j d e r f a m i l i e
E n l i g  a r b e j d e r  
B e t y d n i n g  a f  s a m l e t  s æ n k e l s e  i n k l .
m i d l e r t i d i g e  l e m p e l s e r  
F u n k t i o n æ r f a m i l i e  
A r b e j d e r f a m i l i e  
E n l i g  a r b e j d e r  
S i d e  2  a f  2
1


---

# [PDF] Bureaukratiudspil_Koebenhavn.pdf.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/11/Bureaukratiudspil_Koebenhavn.pdf.pdf

F r a  a d m i n i s t r a t i o n
t i l  k e r n e v e l f æ r d
U d s p i l
B u r e a u k r a t i e t  i  K ø b e n h a v n s
K o m m u n e  s l å r  r e k o r d .
B u r e a u k r a t i e t  i  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e  s l å r
r e k o r d .
 
U n d e r  d e n  s o c i a l d e m o k r a t i s k e  l e d e l s e  e r
a d m i n i s t r a t i o n e n  i  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e
v o k s e t  m e d  1 5 %  s i d e n  2 0 1 5 .  I  d e n  p e r i o d e
h a r  m a n  a n s a t  1 . 3 7 8  f l e r e  a d m i n i s t r a t i v e
å r s v æ r k  i  k o m m u n e n ,  h v i l k e t  a n s l å s  a t  k o s t e
k o m m u n e k a s s e n  o v e r  8 0 0  m i o .  k r .  o m  å r e t .  
 
K ø b e n h a v n s  K o m m u n e  h a r  a l l e r e d e  n å e t
l o f t e t  f o r  h v o r  m a n g e  p e n g e  d e n  m å  b r u g e
p å  s e r v i c e u d g i f t e r ,  s o m  d e n  e r  u n d e r l a g t
i f ø l g e  B u d g e t l o v e n .  D e r f o r  e r  d e n  e n e s t e
m å d e ,  v i  k a n  f å  f l e r e  p e n g e  t i l  k e r n e v e l f æ r d
o g  a n d r e  s e r v i c e f o r b e d r i n g e r ,
k ø b e n h a v n e r n e  ø n s k e r  f o r  b y e n ,  a t  p r i o r i t e r e
p e n g e n e  b e d r e  i n d e n  f o r  k o m m u n e n s
e k s i s t e r e n d e  b u d g e t .
 
L i b e r a l  A l l i a n c e  m e n e r ,  a t  d e t  e r  o p l a g t  a t
k i g g e  p å  a d m i n i s t r a t i o n e n .  D e t  b ø r  v æ r e
m u l i g t  a t  k l a r e  s i g  m e d  d e t  a n t a l
a d m i n i s t r a t o r e r ,  d e r  v a r  i  k o m m u n e n  i  2 0 1 5 .
R e s s o u r c e r n e  k a n  g ø r e  l a n g t  s t ø r r e  g a v n  f o r
k ø b e n h a v n e r n e ,  h v i s  d e  i  s t e d e t  b r u g e s  p å
b o r g e r n æ r  k e r n e v e l f æ r d .
 
D e r  m a n g l e r  n e m l i g  i k k e  p e n g e  -  d e r
m a n g l e r  f o r n u f t .
R e d u c e r  a d m i n i s t r a t i o n e n  t i l  2 0 1 5 -
n i v e a u .
A n a l y s e r  v i s e r ,  a t  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e  i
d a g  b r u g e r  f o r h o l d s m æ s s i g t  l a n g t  f l e r e
r e s s o u r c e r  p å  a d m i n i s t r a t i o n  e n d  a n d r e
k o m m u n e r .  V i  v i l  r u l l e  a n t a l l e t  a f
b u r e a u k r a t e r  i  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e
t i l b a g e  t i l  s a m m e  n i v e a u  s o m  i  2 0 1 5 .  D e t t e
a n s l å s  a t  f r i g ø r e  o v e r  8 0 0  m i o .  k r . ,  s o m  v i  i
s t e d e t  v i l  p r i o r i t e r e  t i l  k e r n e v e l f æ r d .  
L æ s  L i b e r a l  A l l i a n c e s  k o n k r e t e  f o r s l a g  p å
n æ s t e  s i d e .  
Derfor foreslår Liberal Alliance:
S i d e  1  a f  3
P r i o r i t é r  k e r n e v e l f æ r d  
D e  e k s t r a  h æ n d e r  o g  r e s s o u r c e r ,  d e r  f r i g i v e s
v e d  a t  r u l l e  b u r e a u k r a t i e t  t i l b a g e  t i l  2 0 1 5 -
n i v e a u ,  s k a l  b r u g e s  p å  k e r n e v e l f æ r d .  L i b e r a l
A l l i a n c e  e r  å b n e  o v e r f o r  i n p u t  f r a  d e  ø v r i g e
p a r t i e r ,  o g  l æ g g e r  s e l v  u d  m e d  d i s s e  f o r s l a g :
L æ s e l ø f t e  t i l  f o l k e s k o l e r n e
N æ s t e n  a l l e  b ø r n  k a n  l æ r e  a t  l æ s e ,  h v i s  d e
f å r  d e n  r e t t e  h j æ l p .  D e r f o r  f o r e s l å r  v i  e t
l æ s e l ø f t e  i  f o l k e s k o l e n :  S k o l e n  g i v e r  i k k e  o p ,
f ø r  b a r n e t  k a n  l æ s e .  D e t  k r æ v e r  f l e r e
l æ s e v e j l e d e r e ,  a d g a n g  t i l  f a g l i g e  l æ s e t e s t  a f
h ø j  k v a l i t e t ,  l o k a l e  i n d k ø b  a f  b ø g e r  o g
m a t e r i a l e r ,  t æ t  o p f ø l g n i n g  m e d
s k o l e l e d e l s e r n e  –  o g  e n  s t y r k e t  i n d s a t s  f o r
o r d b l i n d e  e l e v e r .
K ø b e n h a v n s  K o m m u n e  b r u g e r  f æ r r e  p e n g e
p å  f o l k e s k o l e n  p r .  e l e v  e n d
l a n d s g e n n e m s n i t t e t .  D e r f o r  m e n e r  v i ,  a t
f o l k e s k o l e n  e r  e t  o p l a g t  s t e d  a t  o p p r i o r i t e r e .
M e r e  f l e k s i b i l i t e t  o g  l u f t  i  ø k o n o m i e n
f o r  s m å b ø r n s f o r æ l d r e
F a m i l i e r  s k a l  h a v e  m u l i g h e d  f o r  a t  v æ l g e
d e l t i d s p a s n i n g  i  k o m m u n e n s
d a g i n s t i t u t i o n e r ,  s å  d e  k u n  s k a l  b e t a l e  f o r
d e n  t i d ,  d e  f a k t i s k  b r u g e r .
D e t  g i v e r  m e r e  f r i h e d  t i l  f o r s k e l l i g e  m å d e r  a t
i n d r e t t e  s i g  p å  o g  m e r e  l u f t  i  ø k o n o m i e n  h o s
d e  b ø r n e f a m i l i e r ,  d e r  i k k e  ø n s k e r
f u l d t i d s p a s n i n g  i  d a g i n s t i t u t i o n e r n e .
S a m t i d i g  s k a l  d e t  v æ r e  m u l i g t  f o r  f a m i l i e r ,
d e r  h j e m m e p a s s e r ,  a t  f å  r e f u n d e r e t  d e
v e l f æ r d s k r o n e r  t i l  p a s n i n g  i  i n s t i t u t i o n ,  s o m
d e  i k k e  b e n y t t e r  s i g  a f .
  
O r d n i n g e n  s k a l  u d v i d e s  t i l  a t  g æ l d e  b ø r n  h e l t
o p  t i l  s k o l e a l d e r e n .  K ø b e n h a v n s  K o m m u n e
b ø r  r e f u n d e r e  s å  h ø j  e n  a n d e l  a f
p a s n i n g s k r o n e r n e  t i l  f o r æ l d r e n e  s o m  m u l i g t ,
n e m l i g  8 5 %  a f  d a g i n s t i t u t i o n e r n e s  u d g i f t e r  p r .
b a r n .  I  d a g  f å r  f o r æ l d r e n e  k u n  c a .  6 5 %  i
r e f u s i o n  ( 1 ) .
B e d r e  h j æ l p  t i l  b o r g e r e  m e d  h a n d i c a p
K ø b e n h a v n  s a k k e r  b a g u d ,  n å r  d e t  g æ l d e r
p e r s o n l i g  h j æ l p ,  h j æ l p e m i d l e r  o g  a k t i v i t e t e r  f o r
b o r g e r e  m e d  h a n d i c a p .  V i  v i l  b r i n g e  a d g a n g e n
t i l  B P A - o r d n i n g e r  o p  p å  n i v e a u  m e d  A a r h u s ,
h v o r  i  d a g  t i l d e l e s  l a n g t  f l e r e  B P A - o r d n i n g e r  t i l
b o r g e r e  m e d  h a n d i c a p  e n d  i  K ø b e n h a v n  ( 2 ) .
D e r u d o v e r  v i l  v i  f o r e n k l e  v i s i t a t i o n s r e g l e r n e  f o r
h j æ l p e m i d l e r  o g  p r i o r i t e r e  f l e r e  u d f l u g t e r  o g
s o c i a l e  a k t i v i t e t e r  f o r  b o r g e r e  m e d
f u n k t i o n s n e d s æ t t e l s e r  f o r  a t  b e k æ m p e
i s o l a t i o n .
F o r e b y g  h j e m l ø s h e d  b l a n d t  u n g e
D e  f l e s t e  k ø b e n h a v n e r e  h a r  d e t  g o d t  o g  k a n
k l a r e  s i g  s e l v .  M e n  d e t  g æ l d e r  i k k e  a l l e .  V i  h a r
e t  e k s t r a  a n s v a r  f o r  d e  m e d b o r g e r e ,  d e r  p å
f o r s k e l l i g  v i s  f a l d e r  u d e n  f o r  s a m f u n d e t s
r a m m e r .
I  f e b r u a r  2 0 2 4  v a r  d e r  1 . 3 8 7  h j e m l ø s e  i
K ø b e n h a v n  ( 3 ) .  V i  v i l  g ø r e  m e r e  f o r  a t
f o r e b y g g e  h j e m l ø s h e d  v e d  a t  s i k r e  e f t e r v æ r n
t i l  a n b r a g t e  u n g e ,  d e r  e r  f y l d t  1 8  å r ,  o g  d e r m e d
f a l d e r  u d  a f  s y s t e m e t .
T a l  f r a  V I V E  v i s e r ,  a t  h v e r  1 0 .  u n g  m e d
a n b r i n g e l s e s b a g g r u n d  k o m m e r  u d  i
h j e m l ø s h e d  ( 4 ) ,  o g  f o r s ø g  i  k o m m u n e n  ( 5 )
m e d  e f t e r v æ r n  t i l  d i s s e  u n g e  h a r  v i s t  l o v e n d e
r e s u l t a t e r .  
S i d e  2  a f  3
Kilder
( 1 )  w w w . a l t i n g e t . d k / h o v e d s t a d e n / r a a d h u s s v a r / 1 1 9 8 0 0
( 2 )  w w w . k k . d k / s i t e s / d e f a u l t / f i l e s / a g e n d a / c 9 5 e e 9 e 7 - 2 d 1 3 - 4 b c e - 8 e c 7 - 6 3 7 d 0 9 8 7 3 0 f 6 / d 2 7 b 7 d 6 f -
a b 2 2 - 4 0 9 b - b e 5 a - a 1 8 2 1 c 8 e d a 6 4 - b i l a g - 4 . p d f
( 3 )  w w w . v i v e . d k / m e d i a / p u r e / d x 3 j d e d v / 2 5 6 9 1 9 0 6
( 4 )  w w w . v i v e . d k / m e d i a / p u r e / 1 5 0 4 5 / 4 2 5 4 9 8 2
( 5 )  w w w . k k . d k / n y h e d e r / n y - m e t o d e - s o m - s t y r k e t - e f t e r v a e r n - h a r - p o s i t i v - e f f e k t - f o r - t i d l i g e r e - a n b r a g t e -
u n g e
S i d e  3  a f  3


---

# Gaslighting og tankepoliti fra den politiske elite ender aldrig med at kaste noget godt af sig - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/gaslighting-og-tankepoliti-fra-den-politiske-elite-ender-aldrig-med-at-kaste-noget-godt-af-sig

Gaslighting og tankepoliti fra den politiske elite ender aldrig med at kaste noget godt af sig
Henrik Dahl
2. oktober 2025
De tider, hvor nogen vovede at forsøge at gaslighte befolkningen til at tro, at indvandring fra Stormellemøsten var den største gave til menneskeheden, siden penicillinen blev opdaget, er – med yderst få undtagelser – forbi.
Der hersker ikke en generel mangel på sager, der skaber forargelse på de sociale medier. Men tillad mig alligevel at slå ned på to af ugens mest forargelsesgenererende sager i mit X-feed.
I Strasbourg har bystyret bestemt, at det bedste udtryk for »byens sødme« (La douceur de ville) i en brandingkampagne er en hijabklædt bedstemortype med det karakteristiske nordafrikanske kvindenavn Nacera.
I forbifarten bør det nævnes, at det i Frankrig er forbudt at bære hijab i det offentlige skolevæsen, fordi det anses for at underminere den grundlæggende verdslighed, republikken bygger på.
I Köln, omtrent tre hundrede kilometer længere nede ad Rhinen, vil bystyret ikke stå tilbage for Strasbourg. Derfor har man skudt skatteborgernes penge i en stort anlagt kampagne med temaet »Ja zu Migration« (»Ja til migration«, red
Her kan man for eksempel læse, at »Migration ist die Mutter aller Lösungen für die Zukunft«. Altså at migration er alle fremtidsløsningers moder.
Jeg har svært ved at tro andet end, at det stærkt indvandringskritiske franske Rassemblement National gnider sig i hænderne ved synet af Strasbourgs brandingkampagne. Ligesom det forekommer mig oplagt, at tyske Alternative für Deutschland – ligeledes indvandringskritisk – sender en varm tanke til de mennesker på Kölns rådhus, der har besluttet at sende så mange borgere i deres retning ved næste valg.
Det mærkelige, når de to bystyrer i henholdsvis Strasbourg og Köln gør så meget hjælpsomt for det hårde højre, er, at ingen af byerne bliver regeret fra den side af det politiske spektrum.
I Strasbourg har den grønne Jeanne Barseghian båret borgmesterkæden siden 2020. I Köln er magten lige skiftet fra den uafhængige, men centrum-venstrestøttede Henriette Reker til SPD’eren Torsten Burmester.
De tider, hvor nogen vovede at forsøge at gaslighte befolkningen til at tro, at indvandring fra Stormellemøsten var den største gave til menneskeheden, siden penicillinen blev opdaget, er – med yderst få undtagelser – forbi.
At påstå, at indbegrebet af Roskilde – som Strasbourg i henseende til kulturel pondus kan sammenlignes med – er en folkepensioneret bedstemor i hijab, er så bimlende åndssvagt, at ingen ville vove det. Selvfølgelig er det ikke det – og det ved alle, der har tankekraft nok til selv at snøre deres sko.
At påstå i fuld alvor, at vejen frem for en dansk by var endnu flere mennesker af samme aftapning som dem, der for kun ti år siden foranstaltede et af de største masseovergreb på kvinder, nogen kunne erindre, som det skete i Køln, ville blive mødt med et kombineret vredes- og latterbrøl.
Jeg synes, at vi i Danmark nogle gange er tilbøjelige til glemme, hvilken velsignelse det er, at vi kan tale nogenlunde frit og frejdigt om tidens største problemer. Herunder de udfordringer, årtier med ansvarsløs indvandring har medført.
Det er en frihed, man så langtfra nyder godt af i resten af Europa. For nylig ville venstrefløjen i Europa-Parlamentet for eksempel gerne have mere opmærksomhed på overgreb imod kvinder. Samtidig med, at den ville forbyde, at parlamentet diskuterede konsekvenserne af masseindvandringen fra Stormellemøsten.
I Danmark har vi statistikker, som det er helt okay at diskutere, og som entydigt viser, at de to ting hænger sammen.
Min pessimisme, når det gælder fremtiden i de lande, hvor gaslighting og tankepoliti stadig er strategier, den politiske elite anser for acceptable, er stor. Selvom jeg af natur er optimist, kan jeg ikke forestille mig blot et enkelt scenario, hvor den politiske fremgangsmåde ender med at kaste noget godt og gavnligt af sig.
Henrik Dahl er sociolog, forfatter og MEP for Liberal Alliance
Jeg synes, at vi i Danmark nogle gange er tilbøjelige til glemme, hvilken velsignelse det er, at vi kan tale nogenlunde frit og frejdigt om tidens største problemer. Herunder de udfordringer, årtier med ansvarsløs indvandring har medført.
(Indlæg bragt d. 2. oktober i Berlingske)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Derfor er Weimar-lammelsen farlig - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/derfor-er-weimar-lammelsen-farlig

Derfor er Weimar-lammelsen farlig
Henrik Dahl
27. september 2025
Vi ved alle, hvad der gik galt med Weimar-republikken: Den endte med at gøre Adolf Hitler til rigskansler. Hvorefter Hitler gjorde en ende på republikken.
Det er svært at sætte Hitler i parentes, fordi hans forbrydelser imod menneskeheden selv i et meget langt historisk perspektiver enestående.
Men lad os alligevel gøre forsøget.
Nu sætter vi en parentes om personen Hitler og fokuserer på den parlamentariske situation i Weimar-republikkens sidste år.
Rigsdagen bestod af langt flere partier end kommunister, socialdemokrater og nazister.
Men det var disse tre partier, der havde bestemmende indflydelse på det mest afgørende spørgsmål i ethvert parlament: Kan der skabes et beslutningsdygtigt flertal? Eller vil parlamentet i mangel på et beslutningsdygtigt flertal blive nødt til at springe fra tue til tue i stedet for at bevæge sig fremad med fart og retning. Blive nødt til at tumle videre med beslutninger, der er meget små eller meget teknokratiske (eller begge dele)?
Kommunistpartiet havde fra sine ejere i Moskva fået besked på, at Socialdemokratiet var hovedfjenden, og at der ikke måtte samarbejdes.
Socialdemokratiet var heller ikke begejstret for Kommunistpartiet.
Og Nazistpartiet var der ingen af de to andre store partier, der ville have noget med at gøre.
Derfor var det i Weimar-republikkens sidste år umuligt at skabe en stabil regering og dermed også umuligt at tage fat på de store problemer, Tyskland stod over for.
Denne tilstand af Weimar-lammelse hvor tre partiblokke, der af forskellige grunde nægter at finde hinanden i et samarbejde, låser parlamentet  skal vi lægge mærke til. For selv om Weimar-republikken er fortid, er Weimar-lammelsen som fænomen i højeste grad nutid.
I Frankrig er Den femte republik allerede præget af Weimar-lammelse. Macron-partiet Renaissance nægter kategorisk at samarbejde med Rassemblement National. Det er blokeret af en såkaldt cordon sanitaire  en permanent, politisk karantæne. Samtidig er Renaissance yderst tilbageholdende med at samarbejde med den ekstreme venstrefløj, La France Insoumise. Resultatet er, at det i realiteten er vanskeligt at regere Frankrig på basis af den nuværende Nationalforsamling.
Tyskland befinder sig i en lignende situation. Hverken Unionen (CDU/CSU) eller SPD ønsker at samarbejde med Alternative für Deutschland, der er afskåret af den tyske Brandmauer. Og appetitten på samarbejde med det hårde venstre er til at overse, ikke mindst på grund af partiets Rusland-sympatier. Derfor ender Forbundsdagen ofte i en Weimar-lammelse, hvor midterpartierne er nødt til at finde sammen efter valgene selv om de netop har brugt hele valgkampen på at understrege deres forskelle.
Og for at det ikke skal være løgn, er Europa-Parlamentet også ramt.
De fire magtpartier, der har valgt kommissionen, er socialisterne i S&D, De grønne, de socialliberale i Renew og de centrum-højre-borgerlige i EPP. Det er et tvangsægteskab, som ingen af parterne befinder sig godt i. Den venstre side efterlyser mere stat og mere grøn omstilling. Den højre side ønsker mere pragmatisme i den grønne omstilling og mere subsidiaritet.
Venstre side kunne i teorien finde lydhørhed hos The Left. Men den gruppe rummer mange, der ser stort på, hvad Stalin eller Hamas har gjort galt. Højre side kunne søge støtte længere ude, men så får man en svigerfamilie med pro-russere og relativister i forhold til Det tredje rige. Derfor er der også brandmur ind mod det ekstreme højre.
Der er flere ting, der gør Weimarlammelse farlig.
For det første har lammede parlamenter svært ved at vedtage andet end små og konsekvensløse fortsættelser af den politik, der allerede bliver ført.
For det andet skaber lammelsen massiv mistillid blandt vælgerne. De kan jo godt se, at der er brug for mere end de små hop på stedet. Derfor ender et lammet parlament med ikke at forholde sig til tidens mest påtrængende problemer  og med at fremstå ligeglad med de problemer, der optager almindelige mennesker.
Her har vi faktisk noget at tilbyde i Danmark. Vi er ikke ramt af Weimar-lammelse i vores Folketing. Det skyldes især to ting.
For det første har vi en lang tradition for at samarbejde på konkrete punkter, hvor vi kan blive enige. En typisk dansk politiker vil tænke, at selv om der står side op og side ned med tossede ting i et givet partis program, kan man godt acceptere, at partiet indgår en aftale om et konkret emne, hvis det netop på dét område har valgt at droppe tovligheden.
For det andet: Hvis en femtedel af befolkningen stemmer på parti X, fordi man mener, at parti X er bedst til at løse et påtrængende problem, så er svaret ikke at benægte problemets eksistens. Svaret er at sige: Ja, vi anerkender, at det er et påtrængende problemmen her er vores bedre forslag til, hvordan det kan løses.
I Frankrig, Tyskland og i Bruxelles er der for mange midterpolitikere, der tyr til gaslighting og bortforklaring, når de konfronteres med vælgernes bevæggrunde. Men den danske erfaring er, at midterpartierne har et mindst lige så stort ansvar som fløjene for at undgå Weimar-lammelse. De skal turde samarbejde, når fløjene en sjælden gang rammes af fornuft og de skal levere reelle løsninger på de problemer, der driver vælgerne derhen.
Weimar-lammelse er farligt. Ikke fordi det nødvendigvis leder til diktatur, men fordi det fører til stagnation og voksende mistillid. Derfor bør alle, der bekymrer sig om demokratiets fremtid, forstå fænomenet og handle for at undgå det.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 27. september 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Den danske Palæstina-strategi har intet at gøre med virkeligheden - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/den-danske-palaestina-strategi-har-intet-at-goere-med-virkeligheden

Den danske Palæstina-strategi har intet at gøre med virkeligheden
Henrik Dahl
5. september 2025
Danmark har en såkaldt strategisk vision for, hvordan landets forhold til Palæstina skal udvikle sig i årene fra 2021 til 2025. Jeg er næppe uretfærdig, når jeg påstår, at dokumentet hører til blandt statens mindre læste publikationer.
Derfor et hurtigt referat: Danmark har tre hovedprioriteter: For det første menneskerettigheder og demokratisk ansvarlighed. For det andet grøn, bæredygtig og inkluderende økonomisk vækst plus anstændige job. For det tredje modstandskraft, fred og stabilitet.
De tre mål understøttes med en bevilling på en lille halv milliard kroner om året.
Dertil kommer en årlig bevilling til den kontroversielle FN-organisation UNRWA på godt og vel 100 millioner om året.
Strategien er  hedder det  baseret på de rammer, FN og EU sætter. Implementeringen følges af Det danske repræsentationskontor i Ramallah. Monitoreringen er blandt andet baseret på FNs verdensmål og indikatorer fra Verdensbanken.
Hvis jeg havde mere plads, ville jeg pakke det bedre ind. Men for at gøre en meget lang historie meget kort, har den officielle danske Palæstina-strategi lige præcis nul og ingenting med virkeligheden at gøre.
Det er der flere grunde til: 1. Den tostatsløsning, der er strategiens uantastede præmis, er i realiteternes verden stendød. Israel modarbejder den. Hamas modarbejder den. De kræfter i regionen, der stadig ønsker den, er splittede og svage.
2. Der findes ingenting, der kan danne udgangspunktet for en palæstinensisk stat. En stat har et suverænt territorium og en regering. Palæstina har ingen af delene.
3. Menneskerettigheder er ikke noget, man uden videre har. Det er noget, en stat eller anden meget stærk aktør tildeler mennesker og garanterer  i sin yderste konsekvens med magt. Disse betingelser er så langt fra at være opfyldt i Palæstina, som man overhovedet kan forestille sig.
4. Strategien bygger på tillid til UNRWA. Den tillid er der absolut ingen grund til at have.
UNRWA har aldrig klaret at vaske anklagerne om at være infiltreret af Hamas af sig. Derfor har en lang række lande  herunder Tyskland og USA  i perioder trukket støtten.
5. Udviklingsbistanden til Palæstina kan have gjort det muligt for Hamas at frigøre ressourcer til at bygge tunneler og anskaffe våben. Hamas er med andre ord ikke en regering, der på nogen måde har sin befolknings ve og vel som en høj prioritet.
6. FN har en ekstrem antiisraelsk bias. For eksempel har det absurde menneskerettighedsråd et fast punkt 7 på dagsordenen, der fordømmer Israel. Hverken Nordkorea eller Iran er nogensinde blevet fordømt i et omfang, der afspejler deres dokumenterede overtrædelse af menneskerettighederne.
7. EU er både splittet og marginaliseret i forhold til Israel-Palæstina. Det giver ingen mening at tildele EU en rolle i denne sammenhæng.
Jeg vil stoppe her. Men hvert enkelt af disse syv punkter er et selvstændigt eksempel på den ønsketænkning og fjernhed fra, hvordan verden faktisk er indrettet, der alt for ofte har fået lov til at præge dansk udenrigspolitik.
Det er af den yderste vigtighed, at Danmark  og for den sags skyld resten af de vestlige lande  fører en politik baseret på virkeligheden. Det har tidligere kostet os dyrt at føre en politik, der ikke afspejlede den. Den fejl har vi ikke råd til at gentage.
Det er uden tvivl en grundlæggende organisatorisk svaghed i Udenrigsministeriet, der fører til politikker, som er så ekstremt verdensfjerne. Vi så det også med Afghanistan og Irak.
Derfor er det på organisatorisk plan, der må tages initiativer til at undgå det i fremtiden.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 4. september)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Derfor kommer borgerkrigen til Europa - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/derfor-kommer-borgerkrigen-til-europa

Derfor kommer borgerkrigen til Europa
Henrik Dahl
26. august 2025
En britisk professor kommer med en advarsel, man bestemt bør lytte til. De brede lag i befolkningen vil ikke i længden finde sig i, at kulturen i de store byer forandrer sig til ukendelighed. Eller at kvinders og seksuelle minoriteters stilling i samfundet svækkes og kommer til at ligne noget, man genkender fra Stormellemøsten.
Den velestimerede britiske forsker David Betz professor ved Kings College i London har for nylig vakt opsigt ved at hævde, at en borgerkrig ikke længere er utænkelig i et af de store lande i Europa.
Ikke en borgerkrig, der kommer til at ligne den amerikanske i 1860erne eller den spanske i 1930erne. Men en langvarig periode med konstante uroligheder i gaderne, faldende tillid mellem borgerne og faldende tillid til det politiske system. En periode, hvor store grupper i samfundet trækker sig tilbage til deres egne, medieskabte virkeligheder og ikke fører konstruktive samtaler med hinanden på et fælles, oplyst grundlag.
Jeg tror desværre, at David Betz har ret. Det kan være svært at se fra Danmark. Vi er i den store europæiske sammenhæng stadig et land, hvor mennesker i vidt omfang taler med hinanden på tværs af grupper. Og hvor de fleste mennesker trods alt har tillid til, at politikerne vil det bedste og gør deres bedste.
Men andre, vigtige lande er betydelig mindre regerlige end Danmark. Og det bør bekymre. I både Tyskland og Frankrig er det sådan, som det stadig var i Sverige indtil for ganske nylig: Den politiske elite har valgt, at den under ingen omstændigheder vil samarbejde med de partier, der i særlig grad har fokus på indvandringens negative sider.
For det første er det i sig selv angribeligt ud fra et demokratisk synspunkt, at den politiske elite på forhånd har erklæret, at den ikke ønsker at lytte til og gå i dialog med et sted imellem en fjerdedel og en tredjedel af befolkningen.
Man skal i videst muligt omfang udtrykke sig diplomatisk. Men jeg formår det ikke. Det er simpelthen en tåbelig og destruktiv strategi fra den politiske elites side, at den ikke vil lytte til så store dele af befolkningen og ikke vil tage så store dele af befolkningens bekymringer alvorligt.
Ud over at det skærper den generelle mistillid i samfundet, giver det også næring til en helt konkret fortælling: at befolkningerne i Tyskland og Frankrig aldrig nogensinde er blevet spurgt på en seriøs måde til, om de ønsker den demografiske og kulturelle forandring af deres lande, der finder sted i disse år.
Man skal være forsigtig med at gætte. Men jeg tør godt gætte på et svar: Hvis man først tog en seriøs debat om de kulturelle konsekvenser af at tillade, at meget store grupper af indvandrere fra Stormellemøsten flyttede til Tyskland eller Frankrig, ville der aldrig nogensinde blive noget, der mindede om et flertal for at føre den politik. Det er og bliver noget, den politiske elite i de respektive lande ønsker. Og som de politiske eliter i de respektive lande hverken ønsker reelt at stå til ansvar for eller reelt at forsvare og forklare.
Derfor kommer »den snigende borgerkrig«, David Betz advarer imod, til både Tyskland og Frankrig. De brede lag i befolkningen vil ikke i længden finde sig i, at kulturen i de store byer forandrer sig til ukendelighed. De vil ikke i længden finde sig i, at kvinders og seksuelle minoriteters stilling i samfundet svækkes. Fra at ligne det vestlige gennemsnit til at ligne forhold, man genkender fra Stormellemøsten.
To faktorer, der bidrager til at gøre konflikten værre, end den burde være, er disse: For det første den politiske elites konstante gaslighting og udskamning af de borgere, der protesterer. I både Tyskland og Frankrig beskæftiger den politiske elite og dens håndlangere på universiteterne og i medierne sig først og fremmest med at forhindre erkendelse. Det vil sige: De excellerer i at bilde folk ind, at de tager fejl, og at der er noget galt med dem (at de er racister, intolerante, eller hvad det måtte være).
For det andet den større dristighed blandt de fremmeste repræsentanter for migranterne. Det, der sker i disse år i både Tyskland og Frankrig, er, at venstrefløjen og islamismen vokser sammen til det, der på fransk hedder islamogauchisme. Det vil sige et sammenrend af islamistiske krav til, hvordan samfundet bør indrettes, og en venstreorienteret og woke argumentation for, at det er rimelige og korrekte krav.
Hvis man lægger øret til den argumentation, der i vore dage kommer fra de bedst uddannede og bedst skolede islamister, skal man bemærke, at de har lært sig selv at tale på en fejlfri woke dialekt om menneskerettigheder, historiske uretfærdigheder og så videre og så videre. Det er, hvad man på engelsk kalder en weaponization altså en våbengørelse af hele det akademiske univers omkring borgerrettigheder og afdækningen af historiske sammenhænge.
Det våbengjorte, akademiske univers er selvfølgelig pseudovidenskab og selektiv omgang med historiske facts. Men eftersom ingen eksterne aktører for eksempel det politiske system og ingen interne aktører vil gøre op med pseudovidenskaben og våbengørelsen, sker der indtil videre ingenting. Ud over at islamisterne bliver mere og mere avancerede, fordi de samarbejder med den ekstreme venstrefløj. I Storbritannien er det ikke meget bedre fat. På grund af landets valgsystem opnåede den tredjedel af vælgerne, der ved seneste valg stemte på Labour, to tredjedele af pladserne i Underhuset.
Det forekommer alle andre end briterne at være totalt absurd. Og det er ekstremt farligt. Ikke mindst for en mand som Keir Starmer. Der konstant begår den fejl at tro, at han har to tredjedele af befolkningen bag sig, når det i virkeligheden kun er én tredjedel. Den form for mindretalstyranni skaber en kolossal vrede, der i denne tid blot vokser i Storbritannien.
Hvad befolkningerne egentlig ønsker i de tre store lande i Europa, får man et fingerpeg om ved at se på den rå valgmatematik.
I virkelighedens verden kan man ikke se på de rå tal fra pålidelige meningsmålinger og sige, at her er folkeviljen. Men med passende forsigtighed skal man notere sig, at cirka 55 pct. af vælgerne i Tyskland ønsker sig en klart højreorienteret regering. Cirka halvdelen af vælgerne i UK ønsker sig en klart højreorienteret regering. Og næsten halvdelen af vælgerne i Frankrig omkring 45 pct. ønsker sig en klart højreorienteret (resten er dybt splittede mellem Macrons teknokratiske socialliberalisme og den ekstreme venstrelinje hos La France Insoumise).
Jo længere tid, der går, før den førte politik i de tre store lande er klart højreorienteret, jo værre vil den folkelige vrede og presset fra de uløste problemer, de respektive regeringer skubber foran sig, blive. Og jo større bliver braget, når utilfredsheden eksploderer. Derforigen har David Betz ret i sin forudsigelse: Der kommer et kæmpestort Donald Trump-agtigt tordenbrag i alle tre lande. Det er ikke længere til at undgå.
Og hvad med fredelige Danmark? Der i mine tanker altid spiller den rolle, J.R.R. Tolkien gav Herredet i sin saga om ringen. I Danmark går det heller ikke godt. Men da vi ikke er så mange, går det mest ud over os selv.
Uanset hvilken del af den offentlige sektor man vender sit blik imod, er det sådan, at den får sværere og sværere ved at levere den kerneydelse, den er sat i verden for at producere. Forsvaret kan ikke producere sikkerhed. DSB kan ikke producere mobilitet. PostNord kan ikke fragte ting fra A til B. Socialog ældreforsorgen kan ikke producere værdighed til de borgere, der har brug for disse tjenester. Skolerne kan ikke indprente børnene hverken lærdom eller respekt for lærdom. Og så fremdeles. Det finder folk sig indtil videre i. Af mange forskellige årsager. Herunder at der ikke for alvor eksisterer en kritisk presse, der ønsker at afdække disse forhold og holde de ansvarlige fast på deres ansvar.
På Christiansborg snakker folksom altid sådan, som de har forstand til. Det skal de jo have lov til, og det var værre, hvis de ikke gjorde.
Ude på slotspladsen råber et stadig mere radikaliseret centrumvenstre (der i stigende grad lever i sin egen virkelighed) op om, hvor godt det ville være, hvis der blev etableret en selvstændig terrorstat med en lang kystlinje ud til Middelhavet.
Det vil selvfølgelig ikke være godt for noget. Tværtimod. Og jeg ville da også være ekstremt bekymret, hvis nogen af de højtråbende havde noget at skulle have sagt. Den europæiske galskab kommer også ind over vores grænser. Men heldigvis mildnes den af, at de fleste mennesker trods alt savner enhver tiltro til store ord og nemme løsninger.
Nu starter den politiske sæson, hvor alle vil kaste sig over at drøfte den ene procent af statens budget, som regeringen har valgt at sætte til diskussion i år. De 99 pct. er der som sædvanlig ingen, der orker at tale om.
Det er trygt og hyggeligt som resten af højtiderne. Hvor familien også mødes og snakker om de ting, den plejer at snakke om. Ude i Europa ser det mildest talt ikke godt ud for den sociale fred. Det kommer der i Danmark måske en overskrift eller to ud af på et tidspunkt.Der kommer et kæmpestort Donald Trump-agtigt tordenbrag i alle tre lande. Det er ikke længere til at undgå.
Det, der sker i disse år i både Tyskland og Frankrig, er, at venstrefløjen og islamismen vokser sammen til det, der på fransk hedder islamogauchisme. Det vil sige et sammenrend af islamistiske krav til, hvordan samfundet bør indrettes, og en venstreorienteret og woke argumentation for, at det er rimelige og korrekte krav.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 26 september 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Israel begår naturligvis ikke folkemord i Gaza - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/israel-begaar-naturligvis-ikke-folkemord-i-gaza

Israel begår naturligvis ikke folkemord i Gaza
Henrik Dahl
11. august 2025
I Danmark og Europa er den helt grundlæggende realisme fraværende, når det gælder Israel/Hamas-konflikten.
For den realistisk indstillede politiker burde det være klart, at det simpelthen er uacceptabelt, at Hamas trækker sig ud af konflikten med noget, der minder om en sejr.
Årsagerne burde være indlysende. Men det er de åbenbart ikke. Så lad mig minde om dem: Hamas er en ekstrem, islamistisk terrororganisation. Den har et program og nogle metoder, der ikke adskiller sig væsentligt fra Islamisk Stat. Hamas ønsker at udslette staten Israel og den jødiske befolkning, der lever i den. Organisationen ønsker på ingen måde en tostatsløsning, hvor palæstinensere og jøder lever fredeligt i hvert deres land.
Hamas er sponseret af Iran. Ligesom Hizbollah og Houthi-bevægelsen i Yemen.
Derfor vil en sejr til Hamas også være en sejr for Iran. Og lad mig i den forbindelse minde om: Iran er allieret med Rusland og Kina.
Hver gang, en ukrainer dør i forsvaret for sit land, og hver dag, krigen fortsætter, er det (også) Irans værk. Vi er nødt til at se krigen imod Vesten og imod vestlige værdier i et samlet perspektiv.
Her er Hamas’ angreb på det eneste demokratiske land i Mellemøsten en del af en langt større krigsindsats imod alt, hvad Vesten står for: Oplysning. Demokrati. Personlig frihed.
I den vestlige verden er Hamas kommet langt i retning af en folkelig accept af bevægelsen og dens mål. Det skyldes for det første, at den yderste venstrefløj er gået sammen med blandt andre Hamas til den giftige blanding, der på fransk hedder »islamogauchisme« og som vi stadig mangler et mundret ord for på dansk. Men det skyldes også, at for mange medier har haft en for ukritisk indstilling til Hamas narrativ.
Israel begår naturligvis ikke folkemord i Gaza. Det er en propagandapåstand, der i den grad trænger til modspil. Men som ikke får det. Et folkemord som Hamas rent faktisk drømmer om i forhold til jøderne kræver en hensigt hertil. At en sådan skulle eksistere blandt beslutningstagerne i Israel, er en bevisbyrde, som Hamas og deres støtter aldrig kan løfte.
Israel har heller ikke ansvaret for de sultende i Gaza. Ud fra de formelle definitioner er der ifølge FNs foreløbige vurdering ikke tale om hungersnød. Der leveres masser af nødhjælp. Fra 20. juli til 3. august kom der ifølge FN 12.000 ton fødevarer ind i Gaza. Men det er på trods af urigtige historier om det modsatte almindeligt, at Hamas og andre bevæbnede gangstere stjæler nødhjælpen fra dem, der har brug for den.
Til gengæld begår Hamas krigsforbrydelser hver dag, som ikke bliver rapporteret i tilstrækkeligt omfang. Det er en klar overtrædelse af Genevekonventionen at kæmpe fra civile områder og fra særligt beskyttede områder som hospitaler. Ligesom det er en overtrædelse at kæmpe uden uniformersamt at tage gidsler og at ydmyge krigsfanger.
I en realistisk verden er det uden mening at forestille sig fred i Mellemøsten, hvis Hamas og Iran er indblandet. Hamas kan opnå fred i morgen ved at indstille kamphandlingerne og udlevere de sidste gidsler. Det er man åbenbart ikke interesseret i. Hvad ledende talsmænd for bevægelsen direkte har oplyst til vestlige medier. Det er kun muligt at gisne om, hvorfor så mange vestlige ledere mangler realisme. Men det gør de, hvad mange andre af deres handlinger også bevidner: urealistiske planer for en i øvrigt nødvendig energiomstilling. Urealistiske ideer om global arbejdsdeling. Og indtil for ganske få år siden: totalt urealistiske ideer om Rusland.
En stor del af det uføre, som de vestlige lande befinder sig i, skyldes en bredspektret mangel på realitetssans. Men lad os begynde med begyndelsen: Hamas må aldrig vinde.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 9 august 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Venstrefløjen ofrer gerne ansvarlig klimapolitik for symbolpolitik - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/venstrefloejen-ofrer-gerne-ansvarlig-klimapolitik-for-symbolpolitik

Venstrefløjen ofrer gerne ansvarlig klimapolitik for symbolpolitik
Henrik Dahl
23. juli 2025
Venstrefløjen himler igen op om, at højrefløjen i EU er i gang med at køre den grønne omstilling helt af skinnerne.
Endnu en gang skal vi høre på venstrefløjens gamle plade: at det er os på højrefløjen, der er problemet. At det er farligt, at vi stemmer, som vi gør. At det er forkert, at vi bruger det flertal, vi faktisk har fået af vælgerne. Der bliver rullet med øjnene og slået korsets tegn for sig, hver gang demokratiet ikke leverer den slags politik, venstrefløjen mener, vi bør have.
Det konkrete drama denne gang handler om 2040-klimamålet.
Europa-Kommissionen præsenterede i starten af juli sin plan for, hvor klimaneutral EU skal være i 2040. Målet er nu, at EUs udledning af drivhusgasser skal være reduceret med 90 procent i 2040 sammenlignet med niveauet i 1990 og det er bare et delmål. For det endelige mål er, at EU skal være helt klimaneutral i 2050. Dermed har EU den mest ambitiøse klimapolitik i verden. Nu er opgaven at finde den bedste løsning på, hvordan vi faktisk lykkes med det. En vigtig opgave, som vi netop fordi den er vigtig ikke skal forhaste igennem og risikere at vælge uigennemtænkte løsninger, vi senere vil fortryde. Jeg og min borgerlige gruppe i EuropaParlamentet mener, at det er den ansvarlige tilgang, der både sikrer en fornuftig og gennemtænkt politik, hvor vi også tænker konkurrenceevne, arbejdspladser og virksomheder ind i ligningen.
Men allerede få dage efter at målene var præsenteret, krævede venstrefløjen i EU heriblandt Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre, Moderaterne og sågar Venstre en afstemning om, hvorvidt 2040-målet skulle hastes igennem en fremskyndet proces. Hvilket ikke er andet end endnu et symbolpolitisk nummer for at se ekstra grønne ud i vælgernes øjne. Det blev et nej fra højrefløjen til så forhastet og uigennemtænkt et forslag. At ville forhaste denne opgave er den slags logik, som kun eksisterer i venstrefløjens osteklokke og i Venstres, åbenbart.
Jeg og resten af mine borgerlige kolleger i Europa-Parlamentet mener, at vi selvfølgelig skal følge den sædvanlige lovgivningsprocedure, så vi sikrer både demokratisk inddragelse af de nødvendige parter og dermed en høj kvalitet af den lovgivning, vi i sidste ende vedtager på så afgørende et område.
Da det ikke lykkedes venstrefløjen at få opbakning til sit præmature forslag, røg selvbeherskelsen. Det er tilsyneladende skandaløst, at flertallet i salen ikke danser efter venstrefløjens pibe. Generelt mener vi på højrefløjen blot, at der er andre veje mod 2040-målene, end den symbolpolitiske og selvpineriske vej venstrefløjen peger på.
Men når vi på højrefløjen tillader os at stille os kritisk over for venstrefløjens plan for, hvordan målet nås, portrætteres vi straks som en fjende af klimaet. Det er polemisk og langt fra sandheden. Det er et udtryk for en ekstrem arrogance på den politiske venstrefløj over for højrefløjen, som de har stemplet som det dårlige selskab.
Det er mangel på respekt for politiske uenigheder, det vigtige lovgivningsarbejde, vi står over for, eller for flertallet af vælgerne, der ved det seneste Europa-Parlamentsvalg gjorde det klart, at de ikke ønsker at gå ad venstrefløjens vej. Hvis vi for alvor skal have EU til at gennemføre en gennemtænkt klimapolitik, må vi føre velovervejet, klog politik. Politik, hvor vi også tænker virksomheder og arbejdspladser ind.
Alt andet er håbløst.
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Nu må EU vågne op | Henrik Dahl | EP - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/nu-maa-eu-vaagne-op-henrik-dahl-ep

Nu må EU vågne op  |  Henrik Dahl  |  EP
Henrik Dahl
4. juli 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Venstrefløjens politik forvandler Europa til et frilandsmuseum - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/venstrefloejens-politik-forvandler-europa-til-et-frilandsmuseum

Venstrefløjens politik forvandler Europa til et frilandsmuseum
Henrik Dahl
7. marts 2025
I forrige uge kom Kira Marie Peter Hansen (SF) med et modsvar til en af mine klummer i Jyllands-Posten.
Det vil jeg naturligvis besvare på den fineste måde, jeg kan, og jeg vil – imodsætning til SF –holde mig fra at kalde min politiske modstander for naiv.
Lad os nu tage det nøgternt: Det er venstrefløjens politik, der er ved at forvandle Europa til et frilandsmuseum. Alle de ideer, der trækker kontinentet ned i dyndet, har rod i en venstreorienteret tankegang.
Draghi-rapporten laver en helt præcis analyse af de konkurrencemæssige problemer, EU står overfor. Flere ting, som står både i Draghi-rapporten, eller som han har fortalt videre, er den massive overregulering i EU.
Ifølge Draghi svarer Europas egne interne barrierer til en amerikansk toldsats på 45 procent for produktion og 110 procent for tjenesteydelser med henvisning til beregninger fra Den Internationale Valutafond (IMF).
Det betyder altså, at vi har overreguleret os selv. Vores virksomheder har svært ved at konkurrere med både Kina og USA.
I mandatperioden 2019 til 2024 blev der vedtaget 13.000 nye retsakter i EU. Til sammenligning – og vel at mærke med de sædvanlige forbehold for forskelle i politiske og juridiske systemer – blev der i samme periode vedtaget omkring 5.500 føderale love i USA.
Det er derfor heller ikke overraskende, at 55 procent af Europas SMVer anser regulering og administrative byrder som deres største udfordring.
Når man konstant overdynger erhvervslivet med nye regler, er konsekvensen selvfølgelig, at vækst og konkurrenceevne svækkes.
Det burde ikke komme bag på nogen – men alligevel insisterer man på venstrefløjen i Bruxelles på at fortsætte ad samme spor.
Alle stemmer bør tælle lige
Desuden fremhæver Kira Marie Peter Hansen, at jeg ikke forstår et simpelt parlament.
Men en af årsagerne til, at EU i årevis har ført rød politik, er netop, at venstrefløjen og den politisk korrekte midte har nægtet at deltage i aftaler, hvis eksempelvis ECR var en del af dem.
Det har tvunget centrumhøjre til at indgå flere kompromisser med venstrefløjen for overhovedet at holde EU’s hjul i gang.
For når det kommer til stykket, så bliver det nødvendigt at samarbejde med højrefløjen om at komme i bund med eksempelvis overflødige rapporteringskrav, hvilket EU-Kommissionen heldigvis er i gang med.
Dét burde være parlamentarisk ABC: Alle mandater tæller lige, og beslutninger bør træffes ud fra politik – ikke personer.
Derfor er jeg heller ikke tilhænger af førnævnte ‘cordon sanitaire’.
Forskellen mellem højre- og venstrefløjen er enkel: Vi på højrefløjen er parate til at levere det, Europa har brug for: simplificering og reel deregulering.
Når vi ser på de kommende omnibusforhandlinger om ESG med mere, lader det allerede til, at Kira Marie Peter-Hansens gruppe har valgt at melde sig ud og ikke ønsker at bidrage til en reel vurdering af kravene.
De Grønnes Bas Eickhout var hurtig til at afvise EU-Kommissionens forslag om simplificering.
Han kaldte det “Trump light in Europe” – et udtryk, venstrefløjen hiver frem, når de står uden argumenter.
Eickhout formåede endda at tale imod en generel reduktion af rapporteringskravene for vores fælles virksomheder.
Så nej, venstrefløjen i EU repræsenterer ikke håndgribelige eller ansvarlige løsninger, der kan løfte Europas konkurrenceevne.
(Indlæg bragt i Altinget d.11. marts 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Vances München-tale var en blanding af tiltrængt opsang og bizart hykleri - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/vances-munchen-tale-var-en-blanding-af-tiltraengt-opsang-og-bizart-hykleri

Vances München-tale var en blanding af tiltrængt opsang og bizart hykleri
Henrik Dahl
18. februar 2025
Meget i vicepræsidentens tale var sandt. Men en god del er også hykleri og farlig ligegyldighed over for Rusland. Og under alle omstændigheder tegner den en virkelighed, Europa er nødt til at forholde sig til i de i hvert fald næste fire år.
J.D. Vances tale ved sikkerhedskonferencen i München er allerede efter få dage historisk. Retorisk er den fremragende. Men har Vance i overvejende grad ret i det, han siger? Eller tager han i overvejende grad fejl? Det skal diskuteres på de følgende linjer.Den amerikanske vicepræsident har ubetinget ret i, at en række lande i Europa har ført en selvdestruktiv indvandringspolitik. Og værre end det: en indvandringspolitik, som de enkelte landes borgere aldrig for alvor er blevet spurgt om, hvorvidt de ønskede. Hvis de var blevet spurgt, havde de fleste formentlig sagt nej. Som valget i Tyskland den 23. februar givetvis kommer til at vise.
Han har også ubetinget ret i, at ”brandmure”, der i praksis holder store dele af et lands befolkning ude fra de almindelige, politiske processer, er en dårlig idé. Selv fundamental uenighed skal ikke tackles ved, at flertallet tryner et meget stort mindretal og erklærer dette mindretals synspunkter for uønskede og ikke værdige til at blive taget i betragtning.
I et velfungerende demokrati er flertallet altid nødt til at gå i dialog med et mindretal på 20-25 pct. af befolkningen. Ellers er demokratiet ikke velfungerende.
Vicepræsidenten har endvidere ubetinget ret i, at overdrevet nidkære love imod hadtale i realiteten giver aktører, der handler i ond tro – det vil først og fremmest sige islamister og wokeister – veto i forhold til kritik, provokation og satire. Det er derfor, den danske koranlov er og bliver en skandale.
Endelig har den amerikanske vicepræsident ubetinget ret i, at Europa har gjort alt, alt for lidt i forhold til sin egen sikkerhed.Hvis det ikke var så tragisk, ville argumentet om, at vi ikke kan gøre ditten og datten på grund af internationale forpligtelser, være komisk. I næsten 10 år ignorerede næsten alle lande i Europa – herunder Danmark – konsekvent at leve op til sine internationale forpligtelser på forsvarsområdet. Det skete der i mange år ikke noget ved. Undtagen – hvad der også er grelt nok – at kontinentet i dag er håbløst bagud, når det gælder om at tage vare på egen sikkerhed.
Med andre ord: ”Hensynet til internationale forpligtelser” er i den grad et ad hoc-argument, man kan slå sine modstandere i hovedet med, hvis man ikke tør argumentere ærligt for sine standpunkter. Det er i hvert fald ikke noget, der med nødvendighed overholdes i Danmark, eller som nødvendigvis har nogen konsekvenser.Der, hvor J.D. Vances tale er mindre god, er de dele, der på den ene eller den anden måde står i forbindelse med den russiske imperialisme og den russiske hybridkrig imod Europa.
Og så naturligvis de dele, der handler om valgsvindel og misinformation. For lad os lige få på det rene: J.D. Vances chef – Donald Trump – har konsekvent gennem mere end fire år spredt den løgn, at han vandt valget i 2020. J.D. Vances chef stod bag et mislykket statskup den 6. januar 2021. Og så er J.D. Vances chef i det hele taget et omvandrende bevis på omfanget af det problem, der hedder løgn og misinformation.
Hvor meget det end glæder mig, at Donald Trump tager et opgør med wokeisme, er jeg kort og godt ude af stand til at se bort fra, at han er fuld af løgn og forkerte påstande. Som han frækt gentager og aldrig dementerer.
Russisk indblanding i valg er et kæmpestort problem for Europa. Rusland har blandet sig i Georgien. Rusland har blandet sig i Moldova. Rusland har uden tvivl blandet sig i Rumænien.
I øvrigt gør Rusland gennem sine marionetter Viktor Orbén og Robert Fico også alt for, at EU skal bryde sammen. Så en tale om, hvad Europa gør og ikke gør og burde gøre og ikke burde gøre, kan ikke – hvis den skal være nogenlunde redelig – komme uden om Rusland.
Vi skal være utrolig påpasselige i Europa, så vi ikke synker ned på et illiberalt niveau i forsøget på at forsvare os imod Rusland. Men jeg må også slå fast: Det er fuldkommen legitimt at bekæmpe, at fremmede magter forsøger at destabilisere ens land. Det har alle lande enhver tænkelig ret til.
Det er gådefuldt, hvorfor MAGA-republikanerne er så eftergivende over for Rusland. Men det har de desværre til fælles med det hårde højre i Europa – som J.D. Vance helt klart forsøger at glæde med sin tale i Europa. Og denne eftergivenhed over for Rusland var den helt store svaghed ved J.D. Vances tale – selvom han også fik afleveret en del sandheder, som den politiske elite i Europa havde godt af at høre.
Jeg kan ikke vide, om det er i en kombineret iver efter at glæde ejerne af de store amerikanske kommunikationsplatforme og det hårde højre i Europa på en og samme tid, at J.D. Vance får lanceret den påstand, at ytringsfriheden i Europa har trange kår.
I hvert fald er påstanden om, at mediernes frihed i Europa er presset, ikke sand. Ifølge det velansete World Press Freedom Index for 2024 kommer USA på en sløv 21.plads. Langt efter store EU-lande som Tyskland og Frankrig. Og selvfølgelig endnu længere efter Danmark, der trods alt er på andenpladsen efter Sverige.
Jeg er godt klar over, at de store amerikanske kommunikationsplatforme har en interesse i at fremstille tingene på den måde, at EU’s Digital Services Act (DSA) er et uset indgreb i ytringsfriheden. Men sandheden er, at DSA løfter de regler, der gælder for eksempelvis dagblade og tv-stationer, ind i det digitale domæne. Det kan man mene om, hvad man vil. Jeg synes, det er meget rimeligt, at en stor kommunikationsplatform som X i princippet skal opføre sig ligesom Jyllands-Posten eller TV 2. Ikke bedre og ikke dårligere – bare på tilsvarende måde.
Så alt i alt: Halvdelen af J.D. Vances tale er fremragende og en tiltrængt opsang til den politiske elite i Europa. Mens den anden halvdel er en hyklerisk – og bizart Ruslands-ignorerende – kritik af EU for at ville beskytte sit demokrati imod udenlandsk indblanding og ryggesløse tyranners forsøg på statskup. Om det gør glasset halvt fuldt eller halvt tomt, kan man så bruge lang tid på at grunde over. Uanset hvad, så er talen udtryk for de gældende vilkår i Europa i mindst fire år frem i tiden.
Hvor meget det end glæder mig, at Donald Trump tager et opgør med wokeisme, er jeg kort og godt ude af stand til at se bort fra, at han er fuld af løgn og forkerte påstande. Som han frækt gentager og aldrig dementerer.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 18. februar 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# LA og Danske Maritime: Dansk skibsbyggeri er vigtigt for Europas sikkerhed - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/la-og-danske-maritime-dansk-skibsbyggeri-er-vigtigt-for-europas-sikkerhed

LA og Danske Maritime: Dansk skibsbyggeri er vigtigt for Europas sikkerhed
Henrik Dahl
27. januar 2025
Krigen i Ukraine, stigende geopolitisk uro og voksende protektionisme stiller nye krav til Europa. Sikkerhedssituationen er bekymrende. Verdensmarkedet er uroligt. Vi er nødt til at sikre, at vi kan mere selv.
Topøkonom Mario Draghis rapport om den europæiske konkurrenceevne understregede, at det er påtrængende nødvendigt at få styrket vores strategisk vigtige industrier i Europa.
Med Trump som ny præsident i USA kan vi forvente en protektionistisk handelspolitik, som kan få negative konsekvenser for EU, hvis han igen udfordrer eksisterende handelsaftaler.
Ser vi mod øst, er det velkendt, at Kina yder massiv statsstøtte til egne industrier for at vinde markedsandele. Dertil kommer den usikre sikkerhedssituation med krigen i Ukraine og i andre konfliktområder.
Det står efterhånden klart, at Europa ikke bør være afhængigt af andre verdensdele for at sikre vores kritiske forsyningskæder.
Begræns EU’s bureaukrati
Dette er ikke en ny udfordring, og EU har blandt andet indført en Carbon Border Adjustment Mechanism (CBAM), der beskytter europæiske producenter mod konkurrence fra lande uden CO2-afgifter.
Det omfatter dog kun råmaterialer og ikke færdige produkter som eksempelvis skibe. Så europæiske producenter betaler CO2-afgift i produktionen, mens udenlandske konkurrenter kan eksportere deres produkter til EU uden denne omkostning.
Det er en åbenlys skævvridning, der kræver et kritisk serviceeftersyn.
Det samme gælder for EU’s ansøgningsprocesser for forsknings- og udviklingsmidler, som er så komplekse, at særligt mindre virksomheder ikke har ressourcerne til at navigere i det bureaukratiske landskab.
Men også store virksomheder giver op, når dokumentationskravene løber løbsk. Det nytter ikke, når netop forskning, udvikling og innovation skal sikre vores fremtidige konkurrenceevne.
Dertil kommer diverse forgreninger af administrativt bøvl, eksempelvis tidsregistrering og omfattende afrapportering af blandt andet bæredygtighedstiltag og reguleringer, som hæmmer industrien, fordi der går tusindvis af timer fra kerneforretningen.
Aktuelt kæmper de europæiske virksomheder en brav kamp for at navigere i, hvor meget de skal dokumentere med de nye ESG-regler om blandt andet klimaaftryk og bæredygtighed. For kravene kom uden brugbare retningslinjer, men til gengæld med i alt 1.100 datapunkter, man kan lade sig inspirere af. Frustrationen i erhvervslivet er mærkbar.
EU skal hjælpe – ikke spænde ben
Der er brug for et paradigmeskifte og brug for at sikre, at europæiske virksomheder bakkes op af EU frem for det modsatte. For potentialet for vækst er stort. Blandt andet i den maritime industri, som er en af de udpegede sektorer med stor strategisk betydning for Europa.
Her er det positivt, at EU vil udforme en europæisk, maritim industristrategi.
Det har Danske Maritime og vores fælleseuropæiske organisation SEA Europe arbejdet hårdt for, blandt andet med ønske om målrettede forskningsmidler, bedre ansøgningsmuligheder samt oprettelsen af en europæisk maritim forskningsfond.
På tværs af brancher bør EU føre en aktiv industripolitik og sikre en kritisk masse på det europæiske marked.
Dette kan også bedre kriterier i offentlige udbud og mere risikovillig kapital bidrage til, ligesom grønne afgifter bør gå direkte til innovation på det pågældende område.
Vi er nødt til at lægge mere vægt på europæisk produktion, og uden at skabe intern konkurrenceforvridning skal vi styrke Europa og forholde os langt mere håndfast til det faktum, at vi sakker bagud, hvis vi er for pæne til at lægge arm med verdensdele, der helt åbenlyst sætter egne behov først.
Danske virksomheder er nøglespillere
Samtidig er det ikke kun et spørgsmål om økonomisk vækst men også om forsvar og forsyningssikkerhed.
Tidligere EU-rapporter har anbefalet at styrke Europa som en “Sea Power”-region, og Danmark har en af verdens længste kystlinjer omfattende Grønland og Færøerne, som vi er Nato-forpligtede til at overvåge, hvilket nu har fået international bevågenhed.
Derfor bør vi være en central aktør i denne indsats og satse strategisk på den danske maritime industri.
Aktuelt bygger vi eksempelvis færger, kystovervågningsfartøjer, fiskerfartøjer og diverse specialskibe.
Men fokuserer vi på de mange skibe, som er ejet af staten og kommunerne, trænger mange af dem til en udskiftning, hvilket giver en strategisk mulighed for at styrke Danmark.
Folketinget er på vej med en plan for nye skibe til Søværnet, hvor mange skibe er forældede. Men dertil kommer eksempelvis mange utidssvarende redningsfartøjer.
Sætter vi gang i mere dansk skibsbygning, står de positive konsekvenser i kø i form af styrket forsvar og øget forsyningssikkerhed, en grønnere transport samt øget vækst og styrket dansk konkurrenceevne.
El-færger kan rykke dansk udvikling
Der er brug for en mere strategisk tilgang til, hvordan vi kan styrke Danmark, som ofte er først med nye maritime løsninger.
Verdens første 100 procent eldrevne færge var dansk, hvilket rykkede udviklingen af færgefart på strøm, og et nyt eksempel er autonom færgesejlads, som på lidt længere sigt har et stort eksportpotentiale.
Ligesom metro-togene i København kan en autonom færge styres fra et kontrolrum, og når alle godkendelser er klar, kan dette revolutionere transporten til og fra mange øer i verden.
Samtidig er grøn omstilling af den globale skibsfart en bunden opgave, hvor Danmark spiller en nøglerolle, og hvor hjemmemarkedet bidrager til at vise den stærke, danske innovationskraft.
Så det er nu, at Danmark og Europa skal sikre vores forsvarsmæssige, økonomiske, konkurrencemæssige og strategiske modstandsdygtighed. Der er brug for at passe bedre på Europa.
Indlæg skrevet af: Jenny N. Braat, Adm. direktør, Danske Maritime, næstformand, Den Danske Maritime Fond og Henrik Dahl
(Indlæg bragt i Altinget d. 24/1-2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Tag folk bogstaveligt. Ikke bare alvorligt - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/tag-folk-bogstaveligt-ikke-bare-alvorligt

Tag folk bogstaveligt. Ikke bare alvorligt
Henrik Dahl
24. januar 2025
Politiske eliter har ofte helt ekstremt svært ved at forestille sig, at verden ikke er business as usual. Derfor har de begået deres mest alvorlige fejl ved at underreagere. Ikke ved at overreagere.
Hvor mange revolutioner kommer man som politisk iagttager til at opleve i sin levetid?
Det er ikke et spørgsmål, der kan gives et entydigt svar på. Nogle perioder er mere dramatiske end andre. Og nogle revolutioner er vanskeligere at få øje på, lige når de sker, end andre.
I min levetid på knap 65 år er der sket store revolutioner i Østeuropa og i Mellemøsten. Men vi må ikke glemme, at helt frem til midten af 1970’erne fandtes der diktaturstater i Vesteuropa: Spanien, Portugal og i perioder Grækenland.
De mange revolutioner fra diktatur til demokrati, der har fundet sted i Europa i min levetid, er uden tvivl den faktor, der har givet flest mennesker på kontinentet et bedre liv.
Ser vi omvendt på, hvad der siden 1960 har skabt mest usikkerhed for de mennesker, der lever på kontinentet i vore dage, synes jeg ikke, man kan komme uden om to revolutioner: de islamistiske revolutioner i 1979 og genoplivelsen af det russiske imperium, der blev annonceret af Vladimir Putin i 2007.
De islamistiske revolutioner i 1979 består af flere dele, der ikke i første omgang var indbyrdes forbundne: angrebet på den store moské i Mekka, den russiske destabilisering af Afghanistan og revolutionen i Iran (for at gøre ondt endnu værre er 1979 også året, hvor Zia ul-Haq for alvor strammer det islamistiske greb om Pakistan. Skønt afsættelsen af den verdslige Zulfikar Ali Bhutto allerede fandt sted to år tidligere).
Næsten alt, hvad der har at gøre med den globale jihad, kan føres tilbage til det islamistiske revolutionsår 1979. Det samme gælder for rivaliseringen mellem de islamistiske stormagter Iran og Saudi-Arabien (ofte gennem stedfortrædere) i Mellemøsten.
At den vestlige verden har gjort problemerne værre ved med åbne øjne at importere konflikterne til Europa og ved at føre ugennemtænkte krige i Mellemøsten, bekræfter kun den pointe, jeg gerne vil frem til: Ofte er det sådan, at beslutningstagere i samtiden slet ikke kan få øje på, hvad det er for skelsættende begivenheder, der udspiller sig for øjnene af dem.
Hvis vi i Europa havde kendt konsekvenserne af at lade mellemøstlige konflikter brede sig til vores kontinent, havde beslutningstagerne i 1970’erne og 1980’erne forhåbentlig handlet anderledes, end de gjorde. Og hvis beslutningstagerne i det hele taget havde vidst mere om Mellemøsten, havde de forhåbentlig tænkt sig om en ekstra gang eller tre, før de valgte at destabilisere regionen med krige i Afghanistan og Irak.
Da Vladimir Putin i 2007 kritiserede den unipolære verdensorden på sikkerhedskonferencen i München, var der – i lighed med, da de islamistiske revolutioner udspillede sig i 1979 – ikke mange, der forstod rækkevidden. Hvad der i tilbageblik kan forekomme ekstra mærkeligt, i betragtning af at han et par år tidligere havde omtalt opløsningen af Sovjetunionen som en geopolitisk tragedie.
I dag ved vi med sikkerhed, at en af hoveddrivkræfterne i den antivestlige alliance mellem Rusland, Iran, Nordkorea og Kina og den ligeledes anti-vestlige Briks-alliance er Vladimir Putins kritik af den unipolære verdensorden med USA i spidsen.
Vi kunne i teorien have vidst det – eller i hvert fald været på sporet af Putins hensigter – allerede for 20 år siden. Men først efter talrige invasioner af Ruslands nabolande gik det op for Vesten, at Putin faktisk mente, hvad han sagde i 2005 og 2007.
Og hvad skal disse overvejelser så bruges til i 2025?
De skal bruges til at sige, at ofte er det tilsyneladende sådan, at politiske eliter – for eksempel her i den vestlige verden – har endog yderst vanskeligt ved at kombinere de informationer, der står til deres rådighed, til et retvisende og afbalanceret billede.
I 1979 var der næsten ingen medlemmer af den tids politiske eliter, der var i stand til at forestille sig, at global, islamistisk jihad ville blive et problem, man skulle ofre enorme ressourcer på at bekæmpe og holde nede.
Den fra Frankrig hjemvendte ayatollah Khomeini holdt i Teheran eksotiske og uforståelige taler om, hvordan han ville skabe et islamisk mønstersamfund. Men sad der ikke verdslige folk i jakkesæt eller vestlige militæruniformer i hovedstæderne i Tyrkiet, Irak, Syrien, Jordan, Libanon, Egypten og hele vejen vestpå langs den sydlige middelhavskyst til Marokko? Det gjorde der da. Så hvordan i alverden en hellig krig for islam og imod de vantro nogensinde kunne blive et problem, seriøse supermagter var nødt til at beskæftige sig med, forstod kun et meget lille mindretal af eksperter.
I 2005 og 2007 var der på samme måde næsten ingen, der forstod, at Vladimir Putin havde tænkt sig at genoplive den russiske imperialisme, som man troede var gået i graven med Sovjetunionen. Selvom det fuldkommen åbenlyst var, hvad han sagde. Og gerne uddybede, hvis nogen spurgte ind til det.
Politiske eliter har – i hvert fald en gang imellem – helt ekstremt svært ved at forestille sig, at verden ikke – gentager: ikke – er stiafhængig. At verden ikke – gentager: ikke – er business as usual.
Derfor har politiske eliter ved flere lejligheder de seneste 50 år begået deres mest alvorlige fejl ved at underreagere. Ikke ved at overreagere.
Jeg vil gerne advare imod at begå stiafhængigheds- eller business as usual-fejlen en gang til med Donald Trump. Eller med andre ord: Jeg tror, at det drama og de forandringer, der venter os, er mindst lige så store som for eksempel dengang, Vladimir Putin holdt sin berømte tale i München for snart 18 år siden.
Det er ikke noget, jeg kan bevise med matematisk logik. Det er noget, min erfaring fortæller mig. Og som jeg vil opfordre andre til at overveje.
Prøv, bare for argumentets skyld, at antage, at Donald Trump mener, hvad han siger. Ligesom – uden nogen form for sammenligning i øvrigt – Khomeini faktisk mente, hvad han sagde. Og Putin faktisk mente, hvad han sagde.
De fleste troede, at Khomeini var en eksotisk mand med turban, der gerne udtalte sig i blomstrende, turban-agtige vendinger. Og de fleste troede, at Putin var en KGB-agent i et dårligt siddende jakkesæt, der havde fantomsmerter i USSR.
Begge dele var helt fatale misforståelser og undervurderinger.
Hvis Donald Trump mener, hvad han siger – og det er jeg overbevist om, at han gør – så vil USA ikke længere være garant for den regelbaserede verdensorden.
Det vil sige: USA vil ikke være garant for FN og Nato. Men USA vil heller ikke være garant for EU’s sikkerhed eller for globaliseringen – herunder den helt lavpraktiske, frie sejlads på verdenshavene. Til gengæld vil USA rent fysisk have kontrol med blandt andet Panama og Grønland.
Den amerikanske orden, der så småt opstod efter Første Verdenskrig og foldede sig ud efter Anden, er med andre ord aflyst.
Det, der vil komme efter, kan man efter behag kalde Den amerikanske Uorden eller Den nye amerikanske orden eller Den amerikanske Orden 2.0. Men uanset hvad: Det kommer til at stille helt ekstremt store krav til både Europa uden for EU og Europa inden for EU.
Måske tager jeg fejl. Det håber jeg.
Men prøv for en sikkerheds skyld at overveje, om vi i Europa er klar til Den Amerikanske Orden 2.0.
Det er vi ikke. Og det skyldes, at vi har ført en sikkerhedspolitik, en globaliseringspolitik, en indvandringspolitik og en energipolitik, der ikke havde noget med virkeligheden at gøre. Ligesom vi har brugt tiden på at diskutere en række absurde og ligegyldige, postmodernistiske førsteverdensproblemer, der heller ikke har noget med virkeligheden at gøre.
Da vi endelig forstod alvoren i 1979 og 2007, var det ikke for sent. Men det var på høje tid. Vi forstod heller ikke alvoren i Donald Trumps udtalelser i 2016. Derfor er det på høje tid, at vi forstår den i 2025.
Vi har ført en sikkerhedspolitik, en globaliseringspolitik, en indvandringspolitik og en energipolitik, der ikke havde noget med virkeligheden at gøre. Ligesom vi har brugt tiden på at diskutere en række absurde og ligegyldige, postmodernistiske førsteverdensproblemer, der heller ikke har noget med virkeligheden at gøre.
Da vi endelig forstod alvoren i 1979 og 2007, var det ikke for sent. Men det var på høje tid. Vi forstod heller ikke alvoren i Trumps udtalelser i 2016. Derfor er det på høje tid, at vi forstår den i 2025.
(Indlæg bragt i Jyllands-Posten d. 24/1-2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Trumps opgør med den politiske elite i USA får pilen til at pege mod det europæiske etablissement - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/trumps-opgoer-med-den-politiske-elite-i-usa-faar-pilen-til-at-pege-mod-det-europaeiske-etablissement

Trumps opgør med den politiske elite i USA får pilen til at pege mod det europæiske etablissement
Henrik Dahl
23. januar 2025
Det er ikke til at undgå, at Donald Trump vinder præsidentvalget om et lille års tid.
Det var min overordnede konklusion efter Udenrigspolitisk Nævns besøg i USA for et års tid siden. Desuden bed jeg mærke i, at Donald Trump var meget mere velforberedt i 2024, end han havde været i 2016. Først og fremmest i kraft af støtten fra den konservative tænketank Heritage Foundation. Om denne kritik skal vi tale i dag. For det er den, vi kommer til at leve med konsekvenserne af de næste mange år.
Der har været talt så meget om Trumps vælgerbase, at der snart ikke er mere at sige – altså den arbejderklasse og lavere middelklasse, der føler sig overset og ringeagtet af den herskende klasse på øst- og vestkysten. Hvor Trump I i høj grad kom til at handle om at give anerkendelse og synlighed til en overset vælgerbase, så kommer Trump II til at handle om noget helt andet: Et dybtgående opgør med den politiske elite, der siden John F. Kennedy kom til magten i 1961 gradvist har erobret alle amerikanske statsog samfundsinstitutioner af blot den ringeste betydning for administration og drift af USA.
Sådan som samfundstænkerne bag Donald Trump ser på verden, er det den – i den amerikanske betydning af ordet – liberale samfundselite, der har ødelagt USA. Denne elite har, hvis man spørger konservative analytikere, et alenlangt synderegister: Wokeness. Ødelæggelsen af meritokratiet i den offentlige sektor og på universiteterne gennem først de såkaldte affirmative action-programmer og siden det såkaldte DEI (diversity, inclusion, equity – mangfoldighed, lighed og inklusion, red.).
Ødelæggelsen af landets demografi gennem kritikløs accept af masseindvandring. Ødelæggelsen af de store byer ved at udsulte politiet økonomisk. Ødelæggelsen af traditionsrige brancher gennem kritikløs accept af globaliseringen. Og ødelæggelsen af den almindelige samfundsmoral i kraft af en aktivistisk højesteret, der havde liberalt flertal.
Oven i det kommer den internationale svækkelse af USA, som i konservativ optik skyldes, at man har set gennem fingre med, at både Kina og Europa iskoldt har snydt og bedraget USA når det gjaldt frihandel og sikkerhed. Det skal der nu rettes op på. Hvad der burde stå lysende klart for selv de mest langsomme efter Donald Trumps tiltrædelsestale.
Og hvad kan vi så i Europa lære af det? For det første: Donald Trump mener det, han siger, fuldstændig alvorligt. For det andet: Donald Trump kommer til at levere på sine valgløfter. For det tredje: Det kommer til at gå hurtigt med at levere, fordi det meste helst skal ske inden midtvejsvalgene om to år. Er den regerende, europæiske elite tiltænkt en plads i alt dette? Måske. Men måske ikke.
Donald Trump er hverken særlig begejstret eller særlig imponeret over den regerende europæiske elite. For det første står den bag det bredspektrede snyderi og bedrageri, der i den grad er faldet det konservative USA for brystet. For det andet opviser den en foragt for det konservative Europa, der til forveksling ligner den amerikanske elites foragt for det konservative USA.
Ligesom den amerikanske elite insisterede for længe på sin ufolkelige politik, så har den europæiske elite alt for længe nægtet at gå i dialog med sine konservative kritikere. Set fra den politiske elites perspektiv sker der i Europa en »højredrejning«.
Man kunne lige så godt sige, at kritikken af masseindvandring, overregulering og absurd energipolitik er kommet for at blive. Om der er plads til den gamle, europæiske elite i Donald Trumps nye tider, får vi at se. Det er først og fremmest op til eliten selv.
(Indlæg bragt i Berlingske d. 23/1-2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Regeringens politik skader erhvervslivet og styrer os direkte mod isbjerget - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/regeringens-politik-skader-erhvervslivet-og-styrer-os-direkte-mod-isbjerget

Regeringens politik skader erhvervslivet og styrer os direkte mod isbjerget
Pernille Vermund & Henrik Dahl
19. september 2025
Endnu en gang ser vi eksempler på, at regeringspartierne siger ét, men gør det stik modsatte. Den prædiker igen og igen mindre bureaukrati og bedre vilkår for erhvervslivet men fører en politik, der skaber mere bureaukrati og koster erhvervslivet dyrt.
Denne gang er det Moderaterne med Stine Bosse i spidsen, der har trådt helt og aldeles ved siden af.
EU-Kommissionen er kommet med forslag om, at de ekstremt bureaukratiske krav om bæredygtighedsrapportering kun skal gælde for virksomheder med +1.000 ansatte. Et fornuftigt initiativ, der fjerner bureaukrati for et stort antal virksomheder – trods Liberal Alliance helst så bæredygtighedsrapporteringsloven rullet helt tilbage for alle virksomheder.
Moderaterne?
De har svaret igen med at stille et alternativt forslag med en lavere grænse, så de bureaukratiske regler vil gælde alle virksomheder med over 500 ansatte.
Moderaterne med Stine Bosse i spidsen arbejder altså aktivt for mere bureaukrati for flere virksomheder.
Det er under al mulig kritik. Men det mest kritisable er, at det ikke er en fejl. Det er bare endnu et eksempel i rækken af mange på, hvilken politik regeringen i realiteten fører på vegne af dansk erhvervsliv.
Erhvervsministeren og økonomiministeren var kort før årsskiftet ude i et stort dobbeltinterview og tale dunder om, at regeringen nu ville sætte en stopper for bureaukratiet, og at regeringen fremover ville ‘sætte en kæp i hjulet’ på forslag, der øger bureaukratiet.
Men når afbureaukratiseringen skal føres ud i livet, kan Socialdemokratiet og Venstre ikke engang kan blive enige om, hvordan det skal ske og modsiger lodret hinanden.
Europaminister Marie Bjerre understreger , at det ikke er nok bare at gøre de eksisterende regler mere simple – det er nødvendigt decideret at fjerne regler.
Men samtidig sidder erhvervsminister Morten Bødskov på et møde i Europa-Parlamentet og understreger, at den danske regering ikke vil gå så langt at deregulere og fjerne regler – blot gøre de eksisterende regler mere simple. Det er at tale med to tunger.
Fælles for dem er dog, at de tre regeringspartier har stemt for de ekstremt bureaukrati- og administrationstunge love om bæredygtighedsrapportering og arbejdstidsregistrering, der koster dansk erhvervsliv milliarder af kroner hvert år.
Ikke alene har de stemt for reglerne. Selv efter massiv kritik af reglerne fra erhvervslivet har erhvervsministeren forsvaret bureaukratiet og slået fast, at regeringen ikke vil røre ved reglerne for bæredygtighedsrapportering.
Derudover har regeringspartierne også stemt for de nye emballagegebyrer, der risikerer at koste danske emballagevirksomheder livet eller tvinger dem ud af landet, fordi omkostningerne ved at drive virksomhed bliver for dyre.
Og senest har vi Moderaternes forslag, som vil resultere i bureaukrati for titusindvis af europæiske virksomheder.
Det er uærlig, uansvarlig og erhvervsskadende politik, SVM-regeringen fører.
Og hvad er deres forsvar?
At det handler om taktik, som Stine Bosse forklarede, da hun blev spurgt kritisk ind til hendes forslag. At de egentlig ikke mener, at det, de stemmer for, er en god idé, men at det jo handler om kompromisser, som vi må forstå på Venstres Morten Løkkegaard . De vil forsøge at bilde vælgerne ind, at det er den ansvarlige og voksne måde at føre politik på.
Vores svar er: gu er det ej. Det er en bovlam, uambitiøs og skadende politik. Og der er intet ansvarligt eller voksent ved det. Det ansvarlige og voksne er at træffe de nødvendige beslutninger – også når det er upopulært.
Vi ved alle, hvad udfordringerne er: dansk erhvervsliv lider.
Virksomhederne drukner i regler og administration. EU’s konkurrenceevne er i bund, og vi halser langt bagefter Kina og USA af netop de årsager. Vi styrer direkte mod et isbjerg, der er bygget af regler, restriktioner og administration.
Der er brug for politikere, der tør handle og træffe de nødvendige beslutninger for at styre EU udenom isbjerget og få os på ret kurs igen.
Der er ikke brug for politikere, der bare holder kursen, fordi det var ‘taktisk’, eller fordi det var det ‘kompromis’, der var muligt.
Den mangel på politisk ambition, ansvar og handlekraft styrer os direkte ind i isbjerget.
Titanic gik ikke ned på grund af manglende information. De vidste, at der var et isbjerg. Det gik ned på grund af dårlig ledelse og manglende handlekraft.
(Indlæg bragt i Børsen d. 19. september 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Siden blev ikke fundet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/partiet/politikere/borgmester

Uups, noget gik galt!
Vi kunne ikke finde siden, du leder efter. Måske er der en stavefejl i URL'en, eller siden er blevet slettet.
Gå til forsiden


---

# FE-skandalen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/fe-skandalen

Skandalen om Forsvarets Efterretningstjeneste & sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen
FE-skandalen
Den såkaldte FE-sag kan vise sig at blive en af de mest alvorlige politiske skandaler i nyere dansk historie. Regeringens febrilske håndtering af sagen har svækket vores efterretningstjenester enormt, slået sprækker i tilliden til myndighederne og forværret Danmarks samarbejde med vores allierede. Der er tale om en usædvanlig kompleks, mystisk og opsigtsvækkende sag, der trækker overskrifter verden over.
Men hvad skete der egentlig i sagen, og hvorfor er den så alvorlig? Vi har samlet et overblik til dig nedenfor.
Scroll for mere
FE-skandalen skal undersøges til bunds
Selvom det løbende pibler frem med nye oplysninger og afsløringer i skandalen, står en masse vigtige spørgsmål stadig hen i det uvisse.
Det mener vi ikke i Liberal Alliance. For selvfølgelig skal Justitsministeriet ikke være ansvarlig for en undersøgelse af Justitsministeriet selv, og selvfølgelig skal vi have uvildige eksperter til at kulegrave hele det skandaløse forløb.
Vores folkestyre er nemlig ikke tjent med den lukkethed, som omgærder skandalen. Vi skal naturligvis ikke delagtiggøre gud og hver mand i de hemmelige detaljer om vores efterretningstjenester. Men et velfungerende demokrati er kendetegnet ved, at skandalerne bliver undersøgt og får konsekvenser for dem, der misbruger magten.
Derfor har vi i Liberal Alliance fundet fælles fodslag med alle Folketingets partier uden for regeringen om at lade Folketinget stå for en tilbundsgående undersøgelse af hele forløbet. Hvis sagen ikke bliver undersøgt ordentligt, risikerer vi nemlig at gamble med danskernes tillid til magthaverne, myndighederne og retssikkerheden.
Og hvis SVM-regeringen ikke har noget at skjule, kan de vel godt støtte op om, at vi får undersøgt hele sagen af uvildige eksperter?
Skandalens forløb
Hvad skete der egentlig i sagen? Vi har samlet et overblik over alle begivenhederne til dig her.
Læs mere
Tiltalen mod Claus Hjort Frederiksen
Den 21. februar 2023 startede et nyt kapitel i skandalen om Forsvarets Efterretningstjeneste, da tidligere oppositionspolitiker, Claus Hjort, blev tiltalt for at have røbet statshemmeligheder.
Læs mere
Lars Findsens egen skildring af forløbet
Lars Findsen beskriver, at det var politisk motiveret, da han sammen med flere andre ledende medarbejdere i FE blev hjemsendt.
Læs mere
Du behøver ikke at tage vores ord for, at den er gal
Siden skandalen begyndte at tage fart, har en masse uafhængige eksperter kritiseret sagen.
Læs mere
De ansvarlige
Hvem er de ansvarlige i skandalen om Forsvarets Efterretningstjeneste og sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen?
Læs mere


---

# Stoklund udstiller manglende respekt for danske borgeres bidrag til statskassen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/stoklund-udstiller-manglende-respekt-for-danske-borgeres-bidrag-til-statskassen

Stoklund udstiller manglende respekt for danske borgeres bidrag til statskassen
Sólbjørg Jakobsen
23. august 2025
Da skatteminister Rasmus Stoklund (S) for nylig tog til tasterne her i Berlingske og definerede Liberal Alliances bebudede skattelettelser som »en champagnereform i Dom Perignon-klassen,« der kun kommer velhavende snobber som Fritz og Poul fra satireprogrammet »Rytteriet« til gode, afslørede han tre kendsgerninger om sig selv.
For det første, at hans kendskab til champagne er beundringsværdigt  om end jeg personligt foretrækker Cristal fremfor Dom Perignon.
For det andet, at hans kendskab til Liberal Alliances skattepolitik hviler på uoriginale vrangforestiller fremfor basale fakta.
Og for det tredje, at han på trods af sin titel som skatteminister  besidder en komplet mangel på forståelse og respekt for helt almindelige danskeres enorme bidrag til statskassen samt den enorme betydning, som det vil have for deres hverdag og økonomiske formåen, hvis de – mod Socialdemokratiets viljefår lov til at beholde nogle flere af deres egne penge.
Hvis Stoklund havde gjort sig selv den tjeneste blot at holde en kort pause fra »Rytteriet« for at skimme Liberal Alliances økonomiske plan »En frisk start«, ville han vide, at vi bruger næsten halvdelen af vores finansiering på at sænke skatten på indkomst i bunden for at gøre de første 5.000 kroner i indkomst om måneden skattefrie.
Vi tillader at bilde os selv ind, at et forslag som dette samt planen som helhed vil være kærkomment nyt i mange danske husholdninger, særligt efter at Mette Frederiksen og Socialdemokratiet har brugt de sidste seks års statsministermagt på primært at gøre det mageligere at være dansker, hvis du ønsker at blive ansat som administrativ bureaukrat i den offentlige sektor.
Men i stedet bruger Stoklund selvsagt krudtet på at lange ud efter Liberal Alliances »skæve« skattelettelser baseret på et regneark fra Skatteministeriet, der tilskriver, at borgere i velhavende kommuner, såsom Gentofte, kan se frem til større gevinster end borgere i mindre velhavende kommuner, såsom Langeland.
Og jovist, selvfølgelig er der forskel på, hvilke husholdninger og hvilke kommuner, der får mest ud af vores bebudede skattelettelser. Sådan fungerer procentregning nu engang.
Men er det vigtigste ikke at gøre alle danskere rigere? Er det ikke væsentligere, at håndværkeren og sygeplejersken bliver bedre rustet til at kunne tackle de stigende udgifter til dagligvarer, selvom direktøren også får gavn af skattelettelserne?
Og er det ikke på høje tide, at politikere såsom Stoklund begynder at udvise blot en my af ydmyghed og respekt for, hvor statskassens penge kommer fra i stedet for, at han behandler den ene opjustering af råderummet efter den anden som en selvfølge, der straks skal udvide det i forvejen rekordstore offentlige forbrug?
Er det ikke væsentligere, at håndværkeren og sygeplejersken bliver bedre rustet til at kunne tackle de stigende udgifter til dagligvarer, selvom direktøren også får gavn af skattelettelserne?
(Indlæg bragt i Berlingske d. 23. august 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Danmark skal have flere milliardærer, ikke færre - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/danmark-skal-have-flere-milliardaerer-ikke-faerre

Danmark skal have flere milliardærer, ikke færre
Pernille Vermund
27. juni 2025
Enhedslistens Pelle Dragsted var klar i mælet, da han fornyligt her i Avisen Danmark tordnede mod danske milliardærer.
“Grundlæggende burde der slet ikke eksistere milliardærer, som skævvrider vores samfund og risikerer at undergrave både demokratiet og den sociale sammenhængskraft”, fastslog han blandt andet.
Jeg ville ønske, at en leder af et politisk parti i Folketinget så sig for god til at slynge om sig med sådan en omgang socialistisk misundelsespolitik, som med sikkerhed høster billige point i Enhedslistens bagland, men i virkelighedens verden udgør et både besynderligt og destruktivt syn på de danskere, der i kroner og ører bidrager allermest til statskassen.
Dertil kan det kun vække undren, at Pelle Dragsted kan få sig selv til at komme med et forslag, som vil gøre det endnu sværere for ham selv at finde finansiering til sine utallige velfærdsforslag og gaveboder til diverse socialistiske kernevælgere.
For Danmark har jo brug for flere milliardærer, ikke færre. Hvis Pelle Dragsted og hans kumpaner på venstrefløjen får magt, som de har agt, bliver Danmark nemlig på et splitsekund fattigere.
Vores vækst vil stagnere, og flere og flere succesfulde danskere og virksomheder vil søge mod udlandet. Den økonomiske og sociale fremgang, som vi har oplevet gennem generationer, vil ende brat. Unge mennesker i dag vil leve markant ringere liv med færre muligheder og dårligere velfærd, end vi andre har oplevet.
Og det vil alt sammen skyldes en misundelsespolitisk agenda om resultatlighed for resultatlighedens skyld. En agenda, hvor man hellere vil se alle danskere blive fattigere, end at acceptere, at det er helt okay, at nogle bliver rigere end andre, så længe vi alle bliver rigere. Så lad os nu hæve niveauet i debatten om velstand og velfærd og glæde os over og lære af dygtige og succesrige danskere i stedet for at synke ned i den dystre socialistiske sump af misundelse. For det er ikke denne sump, der har gjort Danmark rigt og velstående og det kommer det heller aldrig til at blive.
Lad os i stedet gøre brug af de værktøjer, som vi ved, gør alle danskere og vores samfund som helhed rigere:
Skatten skal ned, bureaukratiet skal barberes, og det skal være lettere at skaffe adgang til risikovillig kapital i alle egne af landet.
Hvis Pelle Dragsted og hans kumpaner på venstrefløjen får magt, som de har agt, bliver Danmark nemlig på et splitsekund fattigere.
(Indlæg bragt i Avisen Danmark d. 21/6 2025).
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Kære Chloé, jeg vil gerne give dig en undskyldning - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/kaere-chloe-jeg-vil-gerne-give-dig-en-undskyldning

Kære Chloé, jeg vil gerne give dig en undskyldning
Alex Vanopslagh
22. august 2025
KÆRE CHLOÉ Courage Fjelstrup-Matthisen – og alle andre, der har det som dig.
Du skriver i dit debatindlæg (Pol. 8.8.), at du har mistet troen på os voksne og troen på fremtiden.
Du føler dig svigtet af de voksne og ikke mindst af os politikere, fordi vi ikke leverer handling til at løse verdens problemer, som du forventer.
Og jeg kan på sin vis godt forstå dig. I dén forbindelse har jeg både godt og dårligt nyt.
Det dårlige først. Du føler dig svigtet, fordi din barndom og ungdom har været fyldt med politisk dommedagsretorik om klima, kriser og krig. Prædikener om, at verden og fremtiden var færdig, hvis man ikke førte en bestemt politik.
Metoden er lige så simpel, som den er ondsindet: Først har de gjort dig bange. Og så har de brugt din frygt som argument for, at man skulle gøre, som de foreslog.
Og lad os nu bare være ærlige. Det er venstrefløjen, der har skubbet børn som dig foran sig.
Som Det Radikale Venstres daværende leder Sofie Carsten Nielsen engang sagde:
»Skal vores børn bo i hytter på pæle – eller skal vi give dem en klode, de kan leve meningsfulde liv på?« Det gjorde hun i 2021, da du vel var omkring 9 år gammel. Jeg ved ikke, om du hørte det – forhåbentlig ikke men du har uden tvivl hørt noget lignende. En modbydelig, skødesløs og infam retorik, hvor man har opbygget fuldstændig umulige og forkerte forventninger, hvis slutprodukt er den følelse af svigt, som nu har taget bo i dig.
Jeg vil gerne give dig en undskyldning. Ikke fordi jeg har gået og sunget med på alle venstrefløjens paniske sange, der har gjort dig bange, for jeg har altid gjort det modsatte. Men en undskyldning på vegne af alle os politikere, der ofte glemmer, at vores retorik, propaganda og sprogbilleder, som vi bruger til at få ram på hinanden og vinde magten, faktisk bliver taget seriøst af mennesker som dig – og tusindvis af andre, unge som gamle.
MEN SÅ ER der godt nyt – rigtig godt nyt, faktisk. Jeg vil prøve at se, om jeg kan hjælpe med at give dig håbet tilbage. De mennesker, der har gjort dig bange, er glade for at sige, at håb ikke er en strategi. Jeg er uenig. Håb er den eneste strategi i en ond verden.
Men det er ikke politik, der skal sikre troen på fremtiden. Det er noget forbandet svineri, at de mennesker omkring dig, som skulle forestille at være de voksne, har stjålet din barndom og skiftet den ud med politisk snak om klima, Gaza, Trump og al anden elendighed.
Det er ikke fordi, det ikke er vigtigt. Men du kan som barn ikke gøre noget ved det. Og det kan de voksne omkring dig, der ikke taler om andet, heller ikke bare sådan. Det er en langstrakt og kompliceret proces med mange kompromisser undervejs, som vi politikere har fået ansvaret for at stå i spidsen, og hvis de voksne ikke er tilfredse med os, kan de skifte os ud ved næste valg. Du får også chancen, når du bliver voksen. Dét gælder dog kun i Danmark, og når det kommer til de rigtig store ting, som du har fået tudet ørerne fulde af, så er du – og jeg – faktisk ganske rigtigt hjælpeløse. Vi kan højst inspirere og påvirke de lande og ledere, som virkelig bestemmer noget.
Men sådan har det altid været. Og det er faktisk en enorm befrielse at finde ud af, at det er sådan. For så kan du koncentrere dig om dén verden, du faktisk kan frelse, nemlig din egen verden. For lige nu kan både du og de voksne til gengæld gøre noget for de mennesker, du møder på din egen vej hver dag. Og det burde jo være dét, de voksne omkring dig hjalp dig med.
Vær et godt menneske. Også selv om det ikke altid lykkes. Så vil du se, at håbet er inden i dig og bare venter på at blive sluppet fri og kaste lys på en mørk verden.
Der er håb i verden, hver gang du og alle andre mennesker hjælper en veninde, der har det svært. Eller ringer til gamle bedstemor og tager dig tid til at lytte til hende. Eller bruger fritiden på at være hjælpetræner for lilleputholdet. Der er håb, hver gang vi gør os umage i vores daglige gerning og vælger at gøre det gode i stedet for det onde. Der er håb, hver gang et nyt menneske kommer til verden.
Jeg er ret sikker på, at jeg er blandt de voksne, du ikke stoler på. Så du synes sikkert, at det her bare er endnu en omgang tom politikersnak.
Men jeg vil gerne bede dig – og alle, der har det som dig – om at prøve noget; prøv at gå ud i morgen tidlig og se solen stige op. Fordyb dig i oplevelsen. Dér vil du se, at der er håb for verden. Og tag gerne de voksne, der har gjort dig bange, i hånden og vis dem det samme. Så er der også håb for dem – på trods af, at de har svigtet dig og mange andre.
Håb er den eneste strategi i en ond verden.
(Indlæg bragt i Politikken d. 20. august)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Venstreorienterede forsøger at sprede en livsforbandelse til ungdommen - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/venstreorienterede-forsoeger-at-sprede-en-livsforbandelse-til-ungdommen

Venstreorienterede forsøger at sprede en livsforbandelse til ungdommen
Ole Birk Olesen
11. august 2025
To drenge er dygtige fodboldspillere i hver sin klub, men de brækker begge benet uden for banen og må holde pause fra deres passion i et halvt år. Uheld! Da det halve år er gået, er den ene så skuffet over at være blevet dårligere, mens holdkammeraterne er blevet bedre, at han aldrig får samme glæde ved spillet og til sidst beslutter at bruge sin fritid på noget andet. Den anden går endnu mere indædt til træningen, bliver bedre end før og ender som professionel fodboldspiller. Fortjeneste!
Kristian Weise – økonom, tidligere politisk rådgiver for Socialdemokratiet og tidligere direktør i tænketanken Cevea, der var et modstykke til borgerlige CEPOS – gør, hvad mange venstreorienterede før ham så ofte gør: Skriver en epistel i avisen om, at held spiller en stor rolle for, hvordan vi ender i livet, under overskriften: »Hvis du har klaret dig godt, har du sikkert også været heldig undervejs«.
Vi har alle været både heldige og uheldige i vores liv, og det ved vi godt, så hvorfor er det for venstreorienterede som Kristian Weise vigtigt at skrive om folk, som har klaret sig godt, at netop de har været heldige? Fordi Weise og hans holdningsfæller gerne vil udjævne de økonomiske forskelle mellem os endnu mere: »De har ikke penge, fordi de har fortjent det! De har bare været heldige!« kan man næsten høre Kristian Weise råbe til os fra sin ideologiske, røde skyttegrav.
Når jeg med jævne mellemrum læner mig tilbage i solen på et yndlingssted og tænker, at jeg har det nu meget godt, så sender jeg både en taknemmelig tanke til mit held og giver også mig selv et mentalt klap på skulderen for det, jeg har gjort. Meget kunne være gået galt undervejs. Jeg kunne have været født ind i en dårlig familie, jeg kunne være blevet kørt ned af en vanvidsbilist, en af min ungdoms våde byture kunne have ført til alvorligere og mere langtrækkende konsekvenser end tømmermænd dagen efter, eller jeg kunne helt uforskyldt være blevet ramt af fatal eller lemlæstende sygdom.
Jeg føler taknemmelighed over, at det ikke er sket. Det var heldigt. Jeg ved dog også, hvad jeg aktivt selv har gjort for at få et liv, som jeg synes er godt. Jeg var nysgerrig og læsende som barn og ung, jeg lavede de lektier, som skulle afleveres, jeg valgte den rigtige livspartner, vi besluttede at få børn, vi købte hus i stedet for at leje, vi sparede op i stedet for at forbruge alt, og vi løb begge risici i arbejdslivet i stedet for at satse på det kedelige, men sikre.
De dele af vores liv, som er et resultat af vores bevidste valg og indsatser, har vi gjort os fortjent til. Men de venstreorienterede forsøger at sprede en livsforbandelse til landets ungdom. Den forbandelse er, at hvis de unge ikke er tilfredse med deres liv, så er der ikke noget at gøre ved det. De har bare været uheldige, og det er synd for dem.
Handler utilfredsheden om økonomi, så nytter det derfor heller ikke noget at se på dem, som har klaret sig bedre og forsøge at lære. Næh, for folk med en tilfredsstillende økonomi har jo bare været heldige. I stedet skal de unge stemme på de røde partier for at få en politisk forandring med højere skatter, dyrere »velfærd« til dem og højere overførselsindkomster til alle, som tror på, at de bare har været uheldige.
I stedet for at de unge sætter sig i deres eget livs førersæde, skal de lade sig føre mod et bedre samfund af politiske ledere, som svinger med røde faner.
I kirken ved høsttid og også uden for kirken er vi mange, som godt kan li’ salmen »Du gav mig, o Herre, en lod af din jord«. Den rummer den dobbelthed, som er sand, at meget godt kommer til os af sig selv og ved held: »Hvad magted jeg vel / om du ej gav held? / Det vokser jo, medens vi sove.« Men også at intet kommer til den, som ikke udretter, hvad der skal udrettes for, at det kan ske: »Så lær mig da, Herre, at dig til behag / jeg bruger det pund, mig blev givet / at fylde med hæderligt virke min dag.«
Kristian Weise har to små børn. Jeg er tæt på 100 procent sikker på, at han i det private vil give sine børn gode råd om, hvad de selv skal gøre for at få gode liv, herunder også materielt trygge liv. Men når Kristian Weise er rød ideolog i avisen, så fortæller han os, at en god privatøkonomi i meget høj grad bare handler om en person, der har været heldig.
Hvorfor denne forskel? Fordi Kristian Weise elsker sine børn, så de får kun det bedste fra ham. Alle andre må nøjes med hans socialisme.
(Indlæg bragt i Berlingske d.10 august 2025)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Der er ét ord, som Marie Bjerre glemmer, når hun vil forklare, hvad der styrer mænds væren i verden - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/der-er-et-ord-som-marie-bjerre-glemmer-naar-hun-vil-forklare-hvad-der-styrer-maends-vaeren-i-verden

Der er ét ord, som Marie Bjerre glemmer, når hun vil forklare, hvad der styrer mænds væren i verden
Henrik Dahl
17. maj 2023
Kvinder er eksempelvis gode til at søge læge- eller psykologhjælp uden at afvente, om det går over af sig selv. Ellers føler de sig ikke som rigtige kvinder.«
Sådan ville ingen mandlig ligestillingsminister nogensinde argumentere, selvom det er skåret over samme læst som Marie Bjerre (V) i et nyligt interview i Jyllands-Posten: »Mænd er eksempelvis dårligere til at søge læge- eller psykologhjælp, for så føler man sig ikke som en rigtig mand.«
Hvem der er »bedre« eller »dårligere« til at søge læge, er vitterligt en kønnet præmis. Den profeminine tolkning af statistikkerne er, at kvinder er »gode« til gå til læge, fordi de gør det mere end mænd. Omvendt er en promaskulin tolkning af de samme statistikker, at kvinder er »dårlige« til at vente og se, om det går over af sig selv.
Mit forslag er, at man starter et helt andet sted: Kvinder og mænd har forskellige tilgange til, hvornår skavanker kræver et lægebesøg. Der er fordele og ulemper ved dem begge. Derfor skal man passe på med at sige firkantet, at den ene er den bedste.
Men nu, hvor jeg har mikrofonen, og emnet er slået an, så lad mig sige et par ord om, hvordan det er at læse en kvindelig kollegas tanker om, hvad mænd går og gemmer på i deres indre.
Jeg kan selvfølgelig kun tale for mig selv. Men der er ét ord, som i den grad lyser op i alt sit fravær, når Marie Bjerre skal forklare, hvad der styrer mænds væren i verden. Og det er ordet pligt.
Der er ikke nogen følelse, der har haft større indflydelse på mit liv, end følelsen af, at jeg var underlagt visse pligter, som jeg ikke uden videre kunne kaste fra mig.
Som den ældste i en stor søskendeflok har jeg altid vidst, at jeg havde en særlig pligt til ikke at gøre ondt værre for mine forældre, når de små var kede af et eller andet – eller bare utilfredse med, at de ikke kunne få deres vilje.
Som barn i en konservativ middelklassefamilie har jeg også altid vidst, at det var min pligt at gøre mit bedste, uanset hvad det gjaldt. Man kan ikke sjofle sin skolegang. Man kan ikke sjofle et fritidsjob. Man kan ikke sjofle sin træning, hvis man først har meldt sig til en eller anden idrætsgren.
Som studerende ved diverse uddannelser, det var svært at komme ind på, vidste jeg altid, at det var min pligt at få mest muligt ud af de ressourcer, den pågældende institution stillede til rådighed.
Og sådan er det blevet ved: Som far har man pligt til at opdrage sine børn så godt, man kan. Som medejer af en virksomhed har man pligt til at skabe et overskud og til at skabe gode rammer for medarbejderne (de to ting er i øvrigt forbundne kar). Som politiker har man pligt til at forvalte den tillid, vælgerne har udvist, så godt, man formår. Som offentligt kendt person har man pligt til at svare venligt på folks henvendelser – også når det forudsætter, at man først skal tælle til ti.
Jeg er født i 1960, og jeg bilder mig ikke ind, at min mentalitet er frygtelig meget anderledes end den, man finder hos andre mænd på samme alder. Man skal klare pligterne først. Ellers er det ikke i orden at holde fri og nøjes med at tænke på sig selv.
At leve sådan kræver selvfølgelig en vis grad af selvdisciplin. For eksempel bør man holde sine sorger for sig selv. Ellers bryder al orden sammen, så børnene tvinges til at være voksne; de svage til at være stærke og de letsindige til bekymring.
Jeg ved ikke, om det giver mening for unge mennesker, der gerne vil have mig til at tænke over at være mand. Men det er her, det må begynde.
(Bragt i Berlingske d. 17. maj 2023)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Kortsigtet klimasucces må ikke undergrave erhvervslivet - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/kortsigtet-klimasucces-maa-ikke-undergrave-erhvervslivet

Kortsigtet klimasucces må ikke undergrave erhvervslivet
Steffen Frølund
11. december 2024
Hvor ambitiøse skal Danmarks klimamål være i 2035 – skal vi til den tid have reduceret vores drivhusgasudledning med 80, 85 eller 90 pct.? Og hvordan når vi målet? Det er spørgsmålene, som Klimarådet forsøger at besvare i sin nye rapport.
I Liberal Alliance køber vi ikke præmissen om, at det partout skal gøre ondt, før det bliver godt og grønt. For os er det ikke så vigtigt, om vores CO2-reduktion om ti år er lige præcist 80 eller 85 pct. Det vigtigste er, at vi smartest muligt rammer 100 eller 110 pct. – og ikke ender med kortsigtede, dyre løsninger, der bunder i ren og skær ideologisk symbolpolitik.
Vi skal hele tiden have for øje, at det er et klimamål. Ikke et “det skal gøre mest muligt ondt på erhvervslivet”- mål. Den grønne omstilling og klimaforandringerne, vi ser konsekvenserne af verden over lige nu, bliver ikke løst med en symbolpolitisk øvelse.
Det bliver løst ved, at vi er hardcore målorienteret.
Vind og atomkraft Vi ved, hvad der virker. Det er ikke venstrefløjens tilgang med at hoppe over gærdet, hvor det er absolut højest.
Eller regeringens energiøer – eller fantasier, som jeg har døbt dem – som er grønne prestigeprojekter, der endnu ikke har set dagens lys.
Det, der virker, er, at vi nu sætter alle sejl. Alle grønne teknologier skal i spil nu – også atomkraft. For det er en af de reneste energikilder, der eksisterer, og vi vil med atomkraft få en stabil energikilde, der ikke er afhængig af, om solen skinner, eller vinden blæser. Havde vi tilladt atomkraft fra 30 år siden, så havde vi været meget, meget længere, end vi er i dag. Den næstbedste dag at komme i gang er nu.
Men det er ikke nok at rykke på marginalerne herhjemme. CO2-udledningen stopper ikke ved landegrænsen, og det er derfor nødvendigt, at vi tænker langt mere internationalt, hvis vi vil reducere CO2-udledningen mest muligt, hurtigst muligt. CO2-udslippet i Europa er siden 1990 reduceret med 37 pct.
Til sammenligning er det på verdensplan steget med 60 pct. i samme periode. Det er afgørende for den grønne omstilling, at vi i langt højere grad end i dag hjælper lande som Kina og Indien, der er blandt de lande i verden, som udleder absolut mest, med at sætte fart på den grønne omstilling.
Det er her, vi kan plukke lavthængende frugter, som for alvor gør en forskel for den globale CO2-udledning.
Danmark er ikke et grønt foregangsland, fordi vi lykkes med at reducere med yderligere 5 pct. hurtigere end forventet. Det er vi til gengæld, hvis vi formår at hjælpe lande som Kina og Indien med at skære markant i CO2-udslippet gennem nye danske, grønne løsninger og teknologier.
Vindmøller er et eksempel. Ny atomkraft kunne have været det næste, hvis ikke vores dygtige atomstartups kæmpede i strid politisk modvind herhjemme.
Og så er der alle de teknologier, som danske iværksættere endnu ikke har opfundet.
Derfor er det afgørende, at vi ikke ofrer erhvervslivet og iværksætteriet i klimaets navn, for det vil samtidig knægte udviklingen af grønne løsninger, som vi kan eksportere. De grønne løsninger skal tværtimod have gode og gunstige vilkår at gro i. Det løser samtidigt et helt andet problem, vi har med vækst og velstand.
EU”s konkurrenceevne er i bund og bliver en af EU”s helt store udfordringer de kommende år. Vi sakker lige nu bagud i forhold til USA og Kina, som er godt i gang med at udkonkurrere os økonomisk, og vi risikerer at tabe feltet helt, hvis ikke vi omgående begynder arbejdet med at styrke det europæiske erhvervsliv.
Lykkes vi ikke med det, mister EU i yderste konsekvens sin rolle og muskelstyrke i det internationale samfund, og så vil det ikke længere være Europas grønne interesser, som er dominerende internationalt. I stedet vil det netop være nationer som Kina og USA, som vil sætte kursen for den globale indsats mod klimaforandringerne – og det er ikke en retning, som gavner de internationale klimamål.
For med genvalget af Donald Trump er der en stor risiko for, at han endnu engang trækker USA ud af Paris-aftalen, som han gjorde det i 2017, og det kan samtidig svække presset på lande som Kina til at forpligte sig til at reducere sin udledning.
Det er derfor både ekstremt kortsigtet og kontraproduktivt at ville ofre vækst og udvikling i erhvervslivet i klimaets navn.
Så lade os bruge dette som afsæt til en gang for alle at sige, at det grønne ligger fremad og ikke bagud.
(Bragt i Børsen d. 11/12-2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Danmarks mest undervurderede liberale tænker? | Den Liberale Danmarkshistorie - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/danmarks-mest-undervurderede-liberale-taenker-den-liberale-danmarkshistorie-2

Danmarks mest undervurderede liberale tænker? | Den Liberale Danmarkshistorie
Liberal Alliance
22. marts 2024
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Nye afsløringer viser tydeligt, at regeringen ikke ønskede minksagen undersøgt - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/nye-afsloeringer-viser-tydeligt-at-regeringen-ikke-oenskede-minksagen-undersoegt

Nye afsløringer viser tydeligt, at regeringen ikke ønskede minksagen undersøgt
Sólbjørg Jacobsen
10. oktober 2025
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Alliancen: Intet statsborgerskab til terrorstøtter - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/alliancen-intet-statsborgerskab-til-terrorstoetter

Alliancen: Intet statsborgerskab til terrorstøtter
Liberal Alliance
31. oktober 2024
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# Slip iværksætterne i sundhedsvæsenet løs - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/slip-ivaerksaetterne-i-sundhedsvaesenet-loes

Slip iværksætterne i sundhedsvæsenet løs
Louise Brown
2. oktober 2024
I Liberal Alliance er vi begejstrede for iværksætteri og ny teknologi, der kan gøre vores samfund – og særligt vores sundhedsvæsen – mere effektivt.
Desværre er innovative løsninger sjældent levedygtige i vores nuværende sundhedssystem. Den innovation, som det offentlige system lader dø hen, ville ellers kunne sætte en masse ressourcer og personaletimer fri til at blive brugt på kerneopgaver i selvsamme system og – vigtigst af alt – sikre hurtigere og bedre behandling for patienterne. Eksempelvis er Region Nordjylland begyndt at gøre brug af ny AI-teknologi, der kan aflæse en mammografiscanning for kræftknuder både hurtigere og mere præcist, end det er muligt for en menneskelig læge. Teknologien kan finde 20 pct. flere kræftknuder og samtidig spare lægerne for 40 pct. af den arbejdsbyrde, de mange tusinde mammografiaflæsninger om året kræver uden hjælp fra AI. Det er denne form for lokal innovation og iværksætteri, vi skal styrke. Vi mangler incitamenter i systemet, der gør det fordelagtigt både at udvikle og udbrede nye løsninger, der forbedrer arbejdsgange og behandling. I dag stopper de nye innovative løsninger ved regionsgrænsen, fordi der er for få økonomiske incitamenter til at dele nyudviklede løsninger på tværs af regionerne – selvom de også ville have været til gavn for resten af landets patienter. Det er derimod mere økonomisk fordelagtigt for en region at udvikle lignende løsninger selv. Det er spild af ressourcer. Innovationen skal stadig foregå ude på de enkelte afdelinger, men når der bliver udviklet ny teknologi, som vi kan se, fungerer på ét sygehus, skal vi med et nyt nationalt organ kunne rulle den ud på tværs af landets hospitaler. Skal vi styrke innovation i sundhedsvæsnet, skal vi også åbne for lokal løndannelse, som vil give den enkelte leder mulighed for at give en økonomisk belønning til de medarbejdere, der gør en ekstra indsats og skaber nye og bedre løsninger til gavn for patienterne. Lad os skabe et sundhedsvæsen, der tør tage de nyeste og bedste teknologier i brug til gavn for både patienterne og medarbejderne. “Desværre er innovative løsninger sjældent levedygtige i vores nuværende sundhedssystem”
(Indlæg bragt i Børsen d. 2. oktober 2024)
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# - Liberal Alliance

Source: https://www.liberalalliance.dk/blog/20079

Alex Vanopslagh
8. februar 2025
Afspil video
Del denne side
Facebook
LinkedIn
Twitter
Email


---

# [PDF] En-frisk-start-En-plan-for-et-staerkere-og-friere-Danmark-1.pdf

Source: https://www.liberalalliance.dk/wp-content/uploads/2025/03/En-frisk-start-En-plan-for-et-staerkere-og-friere-Danmark-1.pdf

1 
 
 
 
  
En frisk start 
En plan for et stærkere og friere Danmark
2 
 
En frisk start 
En plan for et stærkere og 
friere Danmark 
Frihed er fundamentet for Europas 
succes, og det er fundamentet for 
Danmarks succes. Liberal Alliance har 
allerede fremlagt en fuldt finansieret 
plan for en massiv og ambitiøs 
oprustning af det danske forsvar, som 
sikrer Danmarks frihed og bidrager til 
Europas sikkerhed. Men vi vil mere 
end det. 
Danmarks styrke på den internationale 
scene hænger uløseligt sammen med 
vores økonomiske slagkraft. Det er 
økonomien, der sikrer, at også 
kommende generationer får et bedre 
liv end de foregående. Det er friheden, 
der frigør initiativet og virkelysten. 
Friheden skaber en stærk økonomi. 
Ja, friheden sikrer os i en usikker 
fremtid. 
Det ved vi alle sammen godt. Vi hører 
det konstant i højstemte skåltaler fra 
danske og europæiske politikere. Men 
noget knager. Verdensordenens 
tektoniske plader har rykket sig, og 
Danmarks position er blevet mere 
usikker. Alligevel har vi ikke brugt 
kræfterne på at ruste os til fremtiden. 
Tværtimod har vi gennem årtier 
opbygget en ineffektiv og 
bureaukratisk offentlig sektor, hvor 
staten fylder stadig mere og 
bestemmer stadig mere. Politikerne 
har travlt med at finde på nye forslag, 
som koster penge, men løsningerne til 
at finansiere dem udebliver alt for ofte. 
Nu står vi overfor et valg: Skal vi have 
mere af det samme – bureaukrati og 
skåltaler, der forbliver tomme ord – 
eller skal vi skabe en frisk start for 
Danmark? Skal vi sikre et stærkt, 
velstående og frit Danmark, som er 
klar til en udfordrende fremtid? 
Liberal Alliance har en plan. Ikke kun 
for at styrke forsvaret, men også for at 
ruste og langtidssikre den danske 
økonomi. Planen findes lige her: en 
fuldt finansieret økonomisk plan, der 
både barberer bureaukratiet og sikrer 
dig større økonomisk og personlig 
frihed. 
Det er ikke bare endnu en skåltale. 
Det er en konkret vej til et friere, 
sikrere og mere velstående Danmark. 
Og det er ikke blot noget, vi har råd til i 
en krisetid – det er noget, vi har brug 
for!
3 
 
Det vil Liberal 
Alliance 
1. Et stærkere Danmark 
Danmark står lige nu i en 
skæbnestund. Det økonomiske 
frikvarter, hvor de svære beslutninger 
kunne udskydes gang på gang, er 
ovre. Vi har allerede fremlagt en fuldt 
finansieret plan for oprustningen af 
Forsvaret. Men vi skal også opruste 
vores virksomheder og 
samfundsøkonomi. Med disse forslag 
vil vi øge Danmarks BNP med næsten 
29 mia. kr., og vi vil – sammen med 
vores dagpengereform – sikre ca. 
36.000 flere i arbejdsudbud. 
2. Maks 50 pct. i skat på 
arbejde 
Vi vil sænke skatten på den sidst 
tjente krone markant, som regeringen 
med top-topskatten har hævet til 61 
pct. Vi vil afskaffe både top-topskatten 
og sænke topskatten markant ved at 
fjerne den kommende mellemskat, 
som SVM-regeringen også har indført 
med sin skattereform. Med vores plan 
får alle markante skattelettelser på 
indkomst, og på fire år vil vi sikre, at 
ingen skal betale over halvdelen af 
den sidst tjente krone i skat. 
3. Vi bruger flest penge i 
bunden 
Vi bruger næsten halvdelen af vores 
finansiering på at sænke skatten på 
indkomst i bunden. Det vil betyde, at 
de første 5.000 kroner i indkomst vil 
være skattefrie. Vi vil sikre, at det 
bedre kan betale sig at arbejde – 
uanset hvor meget man tjener. 
4. Væk med bureaukratiet 
Liberal Alliance har foreslået at indføre 
en bindende bureaukratilov, og vi har 
foreslået en omfattende oprydning i 
regler, puljer og bevillinger, så vi 
sikrer, at skatteborgernes penge 
bruges fornuftigt. Med denne plan 
sætter vi konkrete tal på. Vi vil spare 
13,5 mia. kr. ved at bringe antallet af 
administrativt ansatte i staten tilbage 
til niveauet, før Mette Frederiksen blev 
statsminister, og vi vil finde yderligere 
8,8 mia. kr. ved at reducere 
overadministration i regioner og 
kommuner. 
5. Mere iværksætteri og flere 
nye virksomheder 
Virksomhederne skal have gode 
rammevilkår, og vi skal øge 
incitamentet til at investere i danske 
virksomheder. Skatten skal være 
konkurrencedygtig. Vi ved, at gode 
investeringsvilkår er helt afgørende 
for, at virksomheder kan startes og 
skaleres i Danmark. Til gengæld skal 
vi have skåret i myriaden af 
særordninger, så iværksættere kan 
bruge tiden på at vækste i stedet for at 
søge statslige puljer eller overbevise 
skattemyndighederne om, at deres 
udgifter fortjener særlig lempelig 
behandling. Med denne plan anviser vi 
finansiering til at sænke 
selskabsskatten til 18 pct. og at 
sænke aktie- og kapitalskatten 
markant.
4 
 
Konkrete tiltag 
Lavere topskat 
Regeringen har kompliceret vores 
skattesystem yderligere og delt 
topskatten op i en ny mellemskat ved 
den nuværende topskattegrænse og 
en topskat ved ca. 750.000 kr. I 
Liberal Alliance ønsker vi et simpelt og 
overskueligt skattesystem med så få 
satser som muligt. Derfor foreslår vi 
her at afskaffe den kommende 
mellemskat. Det svarer til at halvere 
topskatten for alle dem, der i dag 
tjener over den nuværende 
topskattegrænse. 
Højere loft over 
beskæftigelsesfradrag 
Vi har i Liberal Alliance en vision om, 
at man højst skal betale 40 pct. i skat 
af den sidst tjente krone. For at nå 
derned skal man afskaffe topskatten 
og fjerne loftet over 
beskæftigelsesfradraget – vi kommer 
her et godt stykke af vejen og foreslår 
at løfte loftet for fradraget fra 55.600 
kr. til 71.000 kr. om året. Man vil 
ramme det nye loft, hvis man tjener 
ca. 48.000 kr. om måneden mod ca. 
38.000 kr. i dag. 
De første 5.000 kr. er skattefrie 
Med dette forslag vil vi afsætte ca. 20 
mia. kr. til lavere skat i bunden, hvilket 
betyder, at de første 5.000 kr. man 
tjener hver måned, er helt skattefrie. 
Det vil styrke incitamentet til at finde 
beskæftigelse markant – og det skal 
altid kunne betale sig at arbejde. I dag 
betaler man arbejdsmarkedsbidrag 
(AM-bidrag) på 8 pct. af den første 
krone, man tjener. 
Forslaget vil ændre personfradraget 
på to måder for folk, der er i 
beskæftigelse: 
1. Lønindtægter under grænsen 
for personfradraget skal 
friholdes for AM-bidrag. 
2. Personfradraget skal være 
højere for lønindtægter. 
På længere sigt ønsker Liberal 
Alliance, at de første 7.000 kr., man 
tjener om måneden, skal være 
skattefrie. 
Fjern top-topskatten 
Med top-topskatten vil man kunne 
betale helt op til 60,5 pct. i skat af den 
sidst tjente krone, hvis man tjener 
rigtig mange penge. Er det retfærdigt? 
Skaffer skatten nødvendig finansiering 
til at finansiere vores velfærd? Er det 
et godt signal, at høje indkomster skal 
strafbeskattes? I alle tilfælde er svaret 
nej. 
Top-topskatten er skadelig 
symbolpolitik, som vil ramme utrolig få 
mennesker og give næsten ingen 
penge i kassen. Der er ingen fornuft 
eller rimelighed i den – den er alene 
opfundet for at slå de ”velhavende” i 
hovedet, så andre lettelser af 
topskatten kan glide ned.  
Det vil ifølge Finansministeriet koste 
600 mio. kr. at afskaffe top-topskatten, 
men det er højst tvivlsomt om skatten 
overhovedet vil give et provenu, da 
det for mange top-topskatteydere vil 
være muligt at forskyde sin indtjening 
væk fra lønindkomst og over i udbytte.
5 
 
Det er en særdeles relevant 
problematik, da tæt på halvdelen af de 
8.600 forventede top-
topskattebetalere, enten er 
selvstændige eller hovedaktionærer. 
Lavere aktie- og kapitalskat 
Det skal kunne betale sig at arbejde – 
og det skal kunne betale sig at 
investere. I Danmark har vi den 
tredjehøjeste aktiebeskatning i hele 
verden på 42 pct., mens den i Sverige 
er 30 pct. Vi ønsker på sigt at have en 
flad og enkel aktie- og 
kapitalbeskatning på 27 pct. Med dette 
forslag vil vi på fire år komme et godt 
stykke af vejen og sænke den til 34 
pct. 
Lavere selskabsskat 
Ræsonnementet bag selskabsskatten 
er umiddelbart tillokkende: Hvis vi kan 
få virksomhederne til at betale skat, 
kan vi selv slippe. I virkeligheden er 
problemet bare, at virksomhederne 
reagerer på skatten. De investerer 
mindre, tager færre risici og skaber 
færre vellønnede job i Danmark. 
Skatteministeriet estimerer, at en 
sænkelse af selskabsskatten til 18 pct. 
vil løfte BNP med næsten 12 mia. kr., 
skabe 1.800 nye job og løfte 
timelønnen med 0,7 pct. Og det er 
netop, hvad Liberal Alliance finder 
finansiering til med denne plan.
6 
 
Finansiering 
Afbureaukratisering 
Med forslaget vil vi rulle antallet af 
administrative ansatte i stat og 
regioner tilbage til det niveau, der var 
gældende, før Mette Frederiksen blev 
statsminister. Det betyder, at den 
statslige administration skal reduceres 
med 17.900 administrativt ansatte, og 
at regionernes administration skal 
nedbringes med ca. 1.500. 
I kommunerne vil vi – med 
udgangspunkt i benchmarkinganalyser 
af kommunernes administrative 
udgifter – kræve, at de 88 kommuner, 
som har højere udgifter end de bedste 
10 kommuner, reducerer deres 
administrative udgifter til niveauet hos 
de bedste 10 kommuner. 
Enklere skattesystem 
Med forslaget vil vi finansiere en del af 
skattelettelserne ved at afskaffe 
fradrag, som der ikke er brug for i en 
situation, hvor skatten samtidig bliver 
lettet betydeligt. Det drejer sig om det 
såkaldte “jobfradrag”, ekstra 
pensionsfradrag, ”boligjobordningen” 
og fradraget for faglige kontingenter. I 
Liberal Alliance mener vi, at det er 
bedre med lavere satser og et højt 
personfradrag end et stort antal 
særfradrag, som er dyre at 
administrere og besværlige at holde 
regnskab med. 
Ulandsbistanden skal sænkes 
I Liberal Alliance ønsker vi, at 
ulandsbistanden sænkes fra de 
nuværende 0,7 pct. til EU-
gennemsnittet på ca. 0,5 pct. Vi er i en 
tid, hvor vores budgetter kommer til at 
blive belastet af flere militære udgifter. 
I lyset af vores bidrag til Ukraine 
mener vi, at det er tydeligt, at 
Danmark kan opfylde sine forpligtelser 
over for det internationale samfund på 
anden vis. 
Vi mener desuden, at der er alvorlige 
problemer med den danske 
ulandsbistand. Når den danske 
finansiering af UNRWA fx kan 
fortsætte upåvirket, selvom der 
dokumenteres tydelige forbindelser til 
Hamas, er der noget helt galt. 
Kandidat-SU skal være lån 
I Danmark har vi verdens højeste SU 
og bruger flere penge på at betale 
ydelser til de studerende end på at 
uddanne dem. I Liberal Alliance mener 
vi godt, at man kan rykke på 
balancerne her. SU’en er formodentligt 
den eneste overførselsindkomst, der 
omfordeler til fordel for dem med de 
højeste livstidsindkomster. Det skal 
være muligt for alle at tage en 
uddannelse – men forskning fra de 
uafhængige, statslige institutioner 
VIVE og Det Økonomiske Råd 
dokumenterer, at en omlægning af SU 
på kandidatuddannelserne til rentefrie 
lån ikke vil påvirke den sociale 
mobilitet negativt. Og derfor 
anbefalede Reformkommissionen 
netop dette. 
På den baggrund ønsker vi at gøre 
SU’en på kandidatuddannelserne 
lånebaseret.
7 
 
Mindre erhvervsstøtte 
Vi ønsker, at vi i Danmark har lave 
byrder på virksomhederne, men at vi 
til gengæld ikke skal have et 
erhvervsliv på støtten. Vi har svært 
ved at se det gode argument for, at 
man skal udvælge bestemte brancher, 
som skal have særligt gode vilkår. Dog 
skal man være opmærksom på, at det, 
vi opgør som erhvervsstøtte, ikke altid 
flugter med, hvordan vi forstår ordet. 
Når vi fx har en ordning for 
udenlandske forskere og specialister i 
lyset af et meget højt dansk 
beskatningsniveau og den logik, at de, 
der arbejder i en begrænset periode i 
Danmark, også kun har et beskedent 
træk på vores offentlige system, tæller 
det med som erhvervsstøtte. Det er 
ikke den slags ordninger, vi ønsker at 
skære i. 
Den største enkeltstående kilde, vi 
ønsker at skære i, er det særligt 
forhøjede F&U-fradrag, hvor 
virksomheder får et fradrag, der er 
større end deres udgifter. Ingen andre 
steder i skattesystemet giver en udgift 
på fx 100 kr. anledning til et fradrag, 
der overstiger 100 kr. Vi vil hellere 
sænke selskabsskatten samt aktie- og 
kapitalbeskatningen. 
Er det ikke smart at støtte 
virksomhedernes forskning gennem et 
højt F&U-fradrag? Det er ikke givet, at 
enhver forskningstung virksomhed er 
bedre end fx en 
produktionsvirksomhed. Og ordningen 
giver anledning til en endeløs 
diskussion mellem virksomhederne og 
skattevæsenet, om en given udgift kan 
tælles med. Alle de kræfter, der 
bruges på skatterådgivere og 
revisorer, kan anvendes bedre af folk, 
der bidrager til den faktiske 
produktion. Det kan vi opnå med 
gode, generelle vilkår i stedet for at 
favorisere bestemte udgifter.
8 
 
 
Finansieringstabel (mia. kr.) Indtægter Udgifter 
Lavere topskat   5,6 
Højere loft over beskæftigelsesfradrag med 15.400   2,9 
De første 5.000 kr. skattefrit   20,4 
Fjern top-topskat   0,6 
Lavere aktie- og kapitalskat   3,9 
Lavere selskabsskat   6,9 
      
Finansiering     
Forenkling af skattesystem 6,5   
      
Afbureaukratisering     
Staten1 13,5   
Regioner 1   
Kommuner 7,8   
      
Ulandsbistand sænkes til 0,5 % 6,1   
Kandidat-SU skal være lån 1,7   
      
Mindre erhvervsstøtte 4   
      
I alt 40,6 40,3 
Umiddelbar virkning af skattelettelser   ca. 50 
 
 
 
                                         
1 Svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 287 (Alm. del) af 3. juni 2024: 
https://www.ft.dk/samling/20231/almdel/fiu/spm/287/svar/2056858/2882549.pdf
9 
 
Arbejdsudbudseffekter (antal pers.) 
Lavere topskat 6.900 
Forhøjelse af beskæftigelsesfradrag 3.690 
De første 5.000 kr. skattefrit 1.675 
Fjern top-topskat 110 
Lavere aktie- og kapitalskat 1.650 
Lavere selskabsskat 1.700 
    
Kandidat-SU skal være lån 2.200 
    
Fjern jobfradrag -410 
Fjern ekstra pensionsfradrag -950 
Fjern fradrag for faglige kontingenter - 
Fjern boligjobordning - 
    
Effekt af dagpengereform (ca.) 20.000 
I alt 36.565 
 
BNP-effekter (mia. kr.) (mia. kr.) 
Lavere topskat 11 
Forhøjelse af beskæftigelsesfradrag 4 
De første 5.000 kr. skattefrit - 
Fjern top-topskat 0,6 
Lavere aktie- og kapitalskat 2,3 
Lavere selskabsskat 11 
    
Kandidat-SU skal være lån - 
    
Fjern jobfradrag - 
Fjern ekstra pensionsfradrag - 
Fjern fradrag for faglige kontingenter - 
Fjern boligjobordning - 
    
I alt 28,9
10



---

## File: moderaterne

Filename: `moderaterne.md`

# Forside FV26 - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaterne
Samler - når andre splitter
Vi er midterpartiet der får enderne til at mødes, så vigtig politik bliver til virkelighed.Med Moderaterne fik Danmark i 2022 en handlekraftig regering hen over midten, som har fået gennemført store og vigtige reformer. Der er i høj grad stadig brug for et midterparti, der kan få ender til at mødes, så politik kan blive til virkelighed. For verden er i forandring. En stemme på Moderaterne er en stemme på en udogmatisk og løsningsorienteret tilgang til politik, der giver synlige resultater.
FV26
Vores mærkesager
Sundhed
Tilbagetrækning /deltidspension
Erhverv /Økonomi
Læs mere
Mød vores folketingskandidater
Se den fulde liste
Kommende events
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Se flere events
Vær med, når vi skriver historie
I morgen den 7. marts mødes vi til årsmøde i Aarhus. Det er her, at du kan møde partifæller og nye venner fra hele landet, samt få styrket holdånden og sat dit aftryk på Moderaterne. Årsmødet bliver samtidig en naturlig kickoff på den indsats og de aktiviteter, der venter frem mod folketingsvalget den 24. marts. Når vi står samlet fra start, står vi stærkere hele vejen.Vi håber derfor meget, at vi ses i Aarhus.
Læs mere
Bliv en del af løsningen
I Moderaterne har vi altid plads til et medlem mere
Uanset om du vil være frivillig, udvikle politik, diskutere til langt ud på natten eller gerne vil læse nyhedsbrevene og deltage i Årsmødet, er du mere end velkommen.Fælles for alle i Moderaterne er, at vi tror på, at Danmark og Europa har brug for en løsningsfokuseret stemme i midten af det politiske landskab, som ikke er bange for de svære spørgsmål.Er du enig? Så bliv en del af Moderaterne.
Uanset om du vil være frivillig, udvikle politik, diskutere til langt ud på natten eller gerne vil læse nyhedsbrevene og deltage i Årsmødet, er du mere end velkommen.Fælles for alle i Moderaterne er, at vi tror på, at Danmark og Europa har brug for en løsningsfokuseret stemme i midten af det politiske landskab, som ikke er bange for de svære spørgsmål.Er du enig? Så bliv en del af Moderaterne.
Meld dig ind i moderaterne
Nyheder
2. marts 2026
Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
2. marts 2026
Galleri: Danmark blev malet lilla
17. februar 2026
Tanker efter Rwanda – om Afrika og boligskat
5. februar 2026
Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
7. marts 2026
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
7. marts 2026
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
7. marts 2026
Så er der årsmøde
6. marts 2026
Moderaternes forslag til en deltidspension
4. marts 2026
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
2. marts 2026
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
2. marts 2026
Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
2. marts 2026
Galleri: Danmark blev malet lilla
17. februar 2026
Tanker efter Rwanda – om Afrika og boligskat
5. februar 2026
Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
7. marts 2026
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
7. marts 2026
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
7. marts 2026
Så er der årsmøde
6. marts 2026
Moderaternes forslag til en deltidspension


---

# Vores politik - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/vores-politik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Vi skal holde hovedet koldt
og hjertet varmt
Verden forandrer sig voldsomt i disse år. Det gælder i både den nære verden og den store verden. Kriserne står i kø, forstærker hinanden og skaber en kompleks og vanskelig situation.Når verden ser sådan ud, så gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt.Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede.Og så skal vi være udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste.Det har jeg en klippefast tro på.For i min verden er svært ikke det samme som umuligt.
Lars Løkke Rasmussen
ØKONOMISK PLAN 2040
Sådan ruster vi os til fremtiden
Det er ikke det, der bliver talt mest om for tiden, men Danmark står over for en historisk økonomisk skillevej. Og det kræver, at vi handler nu, hvis Danmark ikke bare skal overleve de kommende årtier, men komme styrket ud på den anden side. Det kræver en ny økonomisk plan – en 2040-plan.Danskernes økonomi skal gøres robust. Moderaterne vil sikre tryghed, lavere skat på arbejde og en pensionsmodel, der matcher virkeligheden. Vi vil sikre stærke statsfinanser, hvor velfærd, forsvar og grøn omstilling finansieres ansvarligt og med omtanke for fremtidens generationer. Danmark skal forblive et konkurrencedygtigt og stærkt samfund – derfor vil vi også styrke erhvervs livet, lette selskabsskatten, så vi sikrer, at vi har noget at leve af – og ikke kun noget at overleve på.
BLIV MEDLEM
Støt Moderaternes politiske arbejde og bliv en del af fællesskabet.I Moderaterne har vi altid plads til et medlem mere. Uanset om du vil være frivillig, udvikle politik, diskutere til langt ud på natten eller gerne vil læse nyhedsbrevene og deltage i Årsmødet, er du mere end velkommen. Fælles for alle i Moderaterne er, at vi tror på, at Danmark og Europa har brug for en løsningsfokuseret stemme i midten af det politiske landskab, som ikke er bange for de svære spørgsmål.Er du enig? Så bliv en del af Moderaterne.
Meld dig ind
BLIV KANDIDAT
Vi søger udogmatiske problemknusere i din kommune.Når verden forandrer sig og bliver mere kompleks, så er der brug for mennesker, der kan tænke ud af boksen. Ildsjæle, der kan tænke nyt og løse problemer i den virkelig verden. Mennesker, der kan se muligheder og løsninger – også, når det ser svært ud.Er du sådan en type? En udogmatisk problemknuser? Hvis ja, så skriv til os på moderaterne@moderaterne.dkDin by har brug for dig. Vi søger nemlig kandidater i din kommune til det næste kommunalvalg.
Skriv til os
DET POLITISKE MØDESTED
Giv dine ideer liv på Det Politiske Mødested.Har du ideer og tanker til kommunalpolitik, landspolitik eller andet, som du gerne vil dis-kutere og viderebinge i et trygt og nysgerrigt forum, så mød os på Det Politiske Mødested.Det Politiske Mødested er en folkelig politisk tænketank, hvor vi mødes og diskuterer politik, uagtet hvilket parti man stemmer på. Her handler det om at få hverdagens eksperter i tale, og alle er velkomne.Læs mere på detpolitiskemoedested.dk.
Læs mere om det politiske mødested


---

# Moderaterne mener - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaterne-mener

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaterne mener
Emner
Frie mennesker i fælleskabFrihed til forskellighedSamfundets ansvarDet personlige ansvarSammenhængskraftIntegrationStatenDannelseKlimaVelstandMarkedetArbejdsmarkedKultur og skaberkraftDanmark i verden
Frie mennesker i fælleskab
Politik sætter rammerne for folks frie liv og bør udvikles i respekt for ethvert menneske som individ – og altid med grobund i frihed til forskellighed. Alle har ret til egen tro, tanke og tilhørsforhold. Samfundet er et fællesskab, der opstår som en sum af individer og alle har ret til at leve efter personlig overbevisning – altid under hensynstagen til fællesskabet.Politik er rammen om det frie liv, og skal forfine og forbedre menneskers mulighed for at bidrage og skabe samfundet.
Frihed til forskellighed
En stadig større bureaukratisering og lovjungle skaber en fornemmelse af anonyme magtstrukturer, som gør mennesker ude af stand til at føle medansvar. Det skal begrænses. Når vi som samfund forventer medborgerskab, skal alle have frihed til – og mulighed for – at påtage sig ansvar og føle medbestemmelse. Deraf følger mangfoldighed, vækst, velstand og udvikling.Ingen er forpligtet over evne, og det er statens pligt at sikre, at alle får mulighed for at virke og udvikle sig inden for rammerne af den enkeltes formåen.Vi skal udvise respekt for hinandens frihed – og enhver tro og tanke har sin berettigelse, men må tåle den demokratiske samtale og modsigelse. Alle vælger frit hvem og hvad de vil være, men ingen kan gøre sig til dommer over andres valg – og ethvert menneske er forpligtet af almenvellets og samfundets fælles regler og indretning.
Samfundets ansvar
Alle må tage ansvar i og for deres eget liv. Samtidig er samfundet forpligtet til at tage vare på dem, der ikke kan passe på sig selv. Vi skal møde hinanden med positive forventninger og realistiske krav. Alle skal mødes med en forventning om en personlig indsats. Vi der bor i Danmark indgår i et forpligtende fællesskab, hvorfor det er et bærende princip, at der med rettigheder også følger forpligtelser og ansvar.
Det personlige ansvar
Med frihed følger ansvar – og menneskelig moral er forankret i fællesskabets sociale normer og naturlige adfærdsregulering. Vi kan ikke detailregulere den personlige ansvarsfølelse – og bevidstheden om, hvor langt politiske processer må række ind i den personlige frihed, er en væsentlig og afgørende erkendelse.Det er derfor vigtigt at kende grænserne for politik. Politikere, der agerer sociale ingeniører, overser den kompleksitet i samfundet, der betyder, at man ikke kan tænke et samfund på papiret. Et sundt samfund har i nogen grad et niveau af selvorganisering, der finder et naturligt leje i en kollektiv proces, som er båret af en fælles frihedsfølelse. Det skal der være plads til – også, når strukturen med mellemrum udfordres, fordi det er sådan vi udvikler os og bliver klogere på, hvordan vi bedst organiserer os.
Sammenhængskraft
Menneskets værdier kan umiddelbart virke forskellige – men på trods af kulturforskelle er der en fælles kerne, som er større end det, der adskiller os. Folk skal ikke sættes i bås på grund af deres kultur eller ophav.Vi skal vise gensidigt respektere og hylde forskellighed, så længe det ikke udfordrer de moralske og etiske standarder, som vores demokrati og retsopfattelse bygger på. Folks individuelle kulturelle sympatier kan ikke være, og må aldrig blive, et statsligt anliggende, medmindre en kulturs kerne enten hindrer eller skader andres liv og frihed. Det er både en folkelig og politisk opgave at sikre rammerne for frisind, hindre diskrimination og garantere, at kulturelle valg forbliver menneskets egne valg.
Integration
Danmark er et åbent og inkluderende samfund. De krav og forventninger vi retter mod hinanden, er et udtryk for tillid. Det er rimeligt at forvente, at alle der ønsker at bo i Danmark også lever op til de forventninger. Det multikulturelle samfunds paradoks er en manglende fælles kultur, men i Danmark er den dansk.Kulturen er grundlagt i danske værdier; tolerance, ytrings- og religionsfrihed, frihed til – på forskellig vis – at tage del i alt det, vi er fælles om. Det betyder, at der er plads til de fleste, men at alle forventes at bidrage til – ufravigelige – sekulære retsprincipper, demokratisk dannelse og absolut ligestilling og ligeværd mellem køn og kulturelle normer.Danmark har brug for viden og arbejdskraft fra hele verden – og alle der ønsker at bidrage i et vestligt demokrati, som er grundlagt på en samfundsmodel, hvor åbenhed, gensidig respekt og tillid, er kernebegreber, er velkomne. Modsatrettede værdier er det en politisk pligt at ekskludere.
Staten
Staten er et middel for målet; menneskets frihed og udviklingspotentiale. Staten skal sikre lige rettigheder og muligheder for alle statsborgere. Staten skal være grundlag for udvikling og har som juridisk og politisk enhed ansvaret for at sætte rammerne for borgernes foretagsomhed.Staten sikrer samfundets funktionsduelighed; fri og lige adgang til sundhed og uddannelse, et tryg og tillidsbaseret samfund, så mennesker tør investere i fremtiden og hinanden, og rettigheder og regler som gælder lige for alle. Det offentlige spiller en afgørende rolle for samfundets funktionsdygtighed, men samfundet er andet og mere end staten, som derfor ikke skal løse opgaver, der ligeså godt eller bedre kan håndteres af civilsamfundet.
Dannelse
Oplysnings- og informationssamfundets fælles sum af viden er vejen til udvikling af et samfund, der er grundlagt på forskning, uddannelse og oplysning. Dannelse og uddannelse skal være hinandens forudsætning, og vores uddannelsessystem skal være i stand til at undervise og oplyse på et grundlag, der starter i det hele menneske. Det handler aldrig kun om hvad, man vil være – men hvem.Alle skal have lige adgang til uddannelse og dannelse. Folkeskolen skal danne til uddannelse og medborgerskab, erhvervsuddannelser, gymnasier og universiteter gribe bolden – undervejs skal fri- og efterskoler og frie fagskoler være et tilgængeligt alternativ, som samfundet værner og støtter op omkring, så de bliver en mulighed for alle, der ønsker det.Undervisning skal udføres med tiltro til undervisernes faglighed og statslig kontrol og tests skal understøtte læring. Højskoler skal sikres at være et attraktivt tilvalg undervejs mod målet – og grundlæggende begreber som dannelse og medborgerskab skal generelt indtænkes i alle uddannelser gennem livet.
Klima
Respekten for klimaet er fundament for alt vi gør, alt vi tænker og alt, som vi arbejder for. Klima er fundamentalt og burde ideelt set ikke tænkes som et selvstændigt punkt, men som noget allestedsnærværende uanset politisk område.Klimaet er et globalt anliggende – og vi er forpligtet til at gøre en indsats, baseret på fornuft, videnskab og realisme, for at fremme en stadig mere bæredygtig levevis.Klimainitiativer skal være et selvfølgeligt fokuspunkt i den politiske proces, men ikke blindt styret af tal eller teori. Politik skal skabe forudsætning for, at alle kan tage medansvar for klimaudfordringerne.Velstand er en forudsætning for, at vi kan og vil investere i miljøet, og derfor må vores primære miljøforbedring bestå i investeringer og ikke i økonomiske straffe og nedjusteringer. Miljø kræver investeringer i ny teknik, bæredygtig udnyttelse af jordens ressourcer og rationelle tiltag, hvor pengene bliver brugt der, hvor de gør mest nytte, frem for der, hvor det bare føles godt.
Velstand
Et samfunds velstand er en grundsten for at mennesker kan leve gode trygge liv. Og velstand er forudsætningen for at et samfund som det danske kan skabe trygge rammer og en ordentlig velfærd. Endelig er stræben efter privat velstand en væsentlig årsag til at vi udvikler os og løser nogle af de store udfordringer, vi står overfor – både som individer og verdenssamfund.Den primære kilde til samfundets velstand er det private erhvervsliv, og et åbent og frit marked med minimal detailregulering, gode konkurrencevilkår og et minimum af bureaukrati, er en forudsætning for et sundt erhvervsliv. Indsatsen skal kunne betale sig – og skat og afgifter skal ikke fratage mennesker drivkraft og lysten til at gøre en indsats.
Markedet
Marked er motoren, der driver et frit og rigt samfund. Et samfund hvor ressourcer udnyttes effektivt, og hvor innovation baner vejen for nye ideer og bedre løsninger på morgendagens problemer.
Arbejdsmarked
Vi skal værne om det fleksible arbejdsmarked. Det skal være rentabelt og meningsfyldt at forsørge sig selv og sin familie. Virksomhederne skal have adgang til den mest kvalificerede arbejdskraft og det er et politisk ansvar at holde hånden under dem, der midlertidigt er uden for arbejdsmarkedet, men også en pligt at skabe rammerne for, at der altid er tale om en tidsbegrænset periode.Passiv forsørgelse er demotiverende. Mennesker udvikler sig i fællesskab og ved at bidrage. Der er behov for arbejdsomhed i alle dele af samfundet, og vi skal tilpasse arbejdsmarkedet, så der bliver plads til flere – alle skal med.Mennesker, der ikke bliver mødt med forventninger umyndiggøres og passiviseres; et samfund har pligt til at forvente noget fra alle.
Kultur og skaberkraft
Det er ikke et offentligt anliggende at gøre sig til dommer over ”den gode smag”. Offentlig kulturstøtte skal sikre diversitet og kulturarven – og i nogen grad være det, der motiverer skaberkraften i anerkendelse af, at kulturen er et udtryk for samfundets åndelige trivsel.Kunstens autonomi er ukrænkelig – og kulturstøtte skal altid gives under frie rammer.Det er en offentlig opgave at understøtte den kulturelle formidling af landets historie og kulturarv, men derudover er det ikke statens opgave at definere national identitet gennem kulturproduktion.
Danmark i verden
Kloden og verdensbefolkningen er et fælles ansvar; vi kan moralsk ikke tillade os, at være os selv nok. Vi skal arbejde for en mere jævnbyrdig levestandard for alle verdensborgere, og en stadig større samhørighed mellem alle verdens lande. Ligeværd og jævnbyrdige partnerskaber er vejen til velfærd og fred.Mennesker i akut nød skal kunne regne med Danmark, men indsatsen bør i videst muligt omfang ydes lokalt. Demokrati og stærke civilsamfund er forudsætningen for velstand – og den udveksling og udvikling, som mennesker skaber i fællesskab, umuliggøres, hvis ikke vi har åbne markeder og mellemfolkelig samhandel.International retsorden og frihandel er i verdenssamfundets – og dermed også Danmarks – interesse.Danmark hører naturligt til i kernen NATO og EU, hvilket også stiller krav til vores aktive deltagelse i og påvirkning af det. EU er skabt med det formål at sikre fred, stabilitet og velstand i Europa, og kan bidrage til at løse mange af de problemer, landegrænserne tidligere stod i vejen for.Global frihandel er et gode, men må bygge på princippet om reciprocitet og respekt for fundamentale, menneskelige rettigheder, så man ikke kan skyde hurtig genvej til en forbedret konkurrenceevne ved at se stort på f.eks. miljø eller menneskerettigheder. Det kræver et Europa, der står samlet om de store ting udadtil, så de europæiske lande ikke spilles ud mod hinanden. Omvendt skal EU undgå at tære på den folkelige opbakning ved unødigt at blande sig i de små ting. Med respekt for nationernes egenart og nærhedsprincippet skal EU arbejde for Europas position i verden.


---

# Moderate sejre - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderate-sejre

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderate sejre
Moderate sejre
Vi fremtidssikrede vores sundhedsvæsenSelvbestemmelse, tillid og lokal forankring for landets ældreVi har sænket skatten for helt almindelige danskereEt stærkere erhvervslivVi er i gang med at fjerne tidslerne i udlændingepolitikkenVi har lavet aftaler, der er med til at realisere vores klimamålVi har styrket dyrevelfærden for både kæledyr og produktionsdyrVi investerede massivt i uddannelse - helt fra folkeskole til universiteterVi har styrket Forsvaret og sikret penge til domstoleneVi har prioriteret kulturenVi har hjulpet danskerne tilbage i job og givet udsatte en vej ind i fællesskabetEn hjælpende hånd til de mest udsatte
Vi fremtidssikrede vores sundhedsvæsen
Vi fremtidssikrede vores sundhedsvæsen  Med sundhedsreformen har vi styrket det nære sundhedsvæsen, så flere patienter kan behandles i eget hjem. Vi har fjernet det tomrum, som mange patienter var faldet i, når kommunen, egen læge og sygehuset ikke talte sammen. Og vi har sikret, at lægerne er til stede i de områder, hvor folk er mest syge.  Akutplan for sundhedsvæsenet   Akutplanen skulle stoppe blødningen i sundhedsvæsenet forud for den store operation iform af en sundhedsreform. Akutplanen skabte kortere ventelister efter coronavirussens spor, mere fleksible vagtplaner og satte fart på behandlingerne af ansøgninger fra udenlandske arbejdstagere. Aftale om psykiatri   Vi har sørget for en historisk stor prioritering af psykiatrien med 567 millioner kroner i 2024 stigende til 3,2 mia. kroner i 2030. Som den første del af 10-årsplanerne for psykiatrien har vi styrket kapaciteten i børn- og ungepsykiatrien, så vi kan tilbyde de børn og unge, der bliverramt, en hurtigere behandling, samtidig med at de udredes. Derudover har vi også afsat midler til en national psykiatrisk akuttelefon og en national handleplan for at forebygge selvmord.   Sundhedspakke  Vi har styrket indsatsen mod kræft og livstruende sygdomme med 5 mia. kroner og samtidig hjulpet de patienter, der ikke kan få den behandling, de skal have, i Danmark, så de kan få behandling i udlandet.    Udvidet tvillingebarsel   Som en del af finanslovsaftalen for 2023 har vi indført 26 ugers ekstra orlov med barselsdagpenge til tvillingeforældre. Med dette har vi fjernet en stor del af den ekstra byrde for de familier, der står i den lykkelige, men samtidig omvæltende, situation at skulle være forældre til tvillinger.Ophævelse af 5-års grænsen for nedfrosne æg  Ophævelsen af 5-års grænsen for nedfrysning af æg udtaget uden medicinsk indikation (social freezing) var et vigtigt fokuspunkt for Moderaterne. Med ophævelsen forbedrede vi forholdene for mange kvinder og fertilitetsområdet generelt. Det har været en vigtig kamp at tage for de kvinder, der af forskellige årsager ønsker at fryse deres æg og sørge for, at de ikke skal igennem unødigt flere fertilitetsbehandlinger. Aftale om flere social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere    Det er afgørende, at man kan stole på, at fællesskabet støtter og hjælper, når man har brug for det som seniorborger. Derfor har vi indgået en aftale om at løfte kvaliteten på SOSU-uddannelserne, så flere forhåbentlig vil søge ind og gennemføre den. Det er et vigtigt skridt på vejen mod at løse udfordringen med mangel på kvalificeret og faglært arbejdskraft.   Vi skaffede udenlandsk arbejdskraft i sundhedsvæsenet og ældreplejen  Vi har sikret bedre rekrutteringsmuligheder for udenlandsk sundhedspersonale med indledende samarbejder med Indien og Filippinerne. Tiltag som nemmere ansættelse til korttidsophold, fleksibel sagsbehandling for virksomheder og nemmere adgang for SOSU’er at komme på positivlisten skal styrke sundhedsvæsenet. En vigtig sejr mod den forventede mangel på 15.000 SOSU’er i 2030.
Selvbestemmelse, tillid og lokal forankring for landets ældre
Reformering af ældreområdet  Reformen af ældreområdet løftede ældreplejen markant med fokus på frisættelse, mindre bureaukrati og mere selvbestemmelse. Ældre fik øget frihed gennem bl.a. nye lokalplejehjem med egen bestyrelse under offentligt ejerskab. Der blev afsat 3,3 mia. kr. fra 2024-2027 og en varig “ældremilliard” herefter.
Vi har sænket skatten for helt almindelige danskere
Aftale om skattereform    Men den nye skattereform lettede vi skatten for alle danskere i arbejde. Både i bunden og i toppen. Alle 3,3 millioner arbejdende danskere fik et højere beskæftigelsesfradrag. 280.000 af dem fik også halveret deres topskat. Det gør det mere attraktivt at arbejde lidt mere – både for sygeplejersken og metalarbejderen.
Et stærkere erhvervsliv
Iværksætterpakke   Iværksætterpakken styrkede vilkårene for iværksættere med bedre finansiering, skattefordele og færre administrative byrder. Tiltag inkluderede risikovillig kapital til kvinder, udvidet dagpengeret for iværksættere og støtte til innovation på universiteter. Der blev også satset på regionale iværksættermiljøer og vækstfinansiering i samarbejde med fonde. Erhvervspakke   Aftalen har styrket dansk erhvervsliv for at fastholde Danmarks internationale konkurrenceevne. Skatterne for virksomheder blev sænket med over 900 mio. kroner, og erhvervsstøtteordningerne blev gennemgået og saneret for at sikre mere målrettet støtte. Arveafgiften for familieejede virksomheder blev reduceret fra 15 % til 10 %, og nye regler muliggjorde overdragelse af ejendomsvirksomheder med succession. Fradraget for forskning og udvikling blev forhøjet til 120 % op til 1 mia. kr., og en skematisk værdiansættelse ved generationsskifte skabte større transparens og økonomisk sikkerhed. Samlet har aftalen skabt et stærkere og mere dynamisk erhvervsliv, der har de bedste betingelser for vækst og international konkurrence.
Vi er i gang med at fjerne tidslerne i udlændingepolitikken
Nye regler for familiesammenføring   De nye regler for familiesammenføring har gjort det lettere for udlandsdanskere at tage deres familie med hjem. Sprogkravet for herboende ægtefæller er blevet lempet, kravet om økonomisk sikkerhed halveret, og en ny udlandsdanskerordning hjælper familier, der får et attraktivtjobtilbud. Nye regler, som gør det nemmere at tiltrække og fastholde international arbejdskraft   Regeringen har fremsat et lovforslag, der fjerner barrierer i udlændingepolitikken for at tiltrække og fastholde international arbejdskraft. Forslaget inkluderede afskaffelse af kravet om endansk bankkonto for korttidsansatte og enklere regler for jobskifte under ophold i Danmark. Pragmatisk tilgang til sammensætningen af flygtningepolitik   Kvoteflygtninge til Danmark blev udvidet til at omfatte en større målgruppe af flygtninge. Udvidelsen betyder, at vi nu får flygtninge fra flere forskellige lande, heriblandt fra Afghanistan og Eritrea. Det er bestemt et skridt i den rigtige retning.
Vi har lavet aftaler, der er med til at realisere vores klimamål
Havvindsaftalen   Med aftalen har vi sat gang i danmarkshistoriens største udbud af havvind, der sikrer grøn strøm til mere end 14 mio. danske og europæiske husstande. Det er afgørende både for Danmarks klimaindsats og for dansk-europæisk uafhængighed af russisk gas.   Havplanen   Med havplansaftalen har et samlet Folketing indgået et vigtigt kompromis, der sikrer sameksistensen mellem natur og biodiversitet, vedvarende energi, forsvarsaktivitet, maritim transport og fiskeri. Havplanen var derfor et vigtigt led i bestræbelserne på en balanceret model, der tager hensyn til både klima, natur og erhvervsliv.   Aftale om energiparker på land    Aftalen om energiparker på land støttede Danmarks mål om at firedoble produktionen fra vindmøller og solceller på land inden 2030. Den sikrede større kompensation til kommuner og naboer, der udpeger områder til energiparker, og muliggjorde hurtigere sagsbehandling ved at dispensere for visse regler. Grøn flyafgift    Moderaterne har sikret en grøn flyafgift, der bidrager til en grønnere flytrafik og støtter globale løsninger. Afgiften bliver på 100 kr. i 2030, hvor halvdelen går til udvikling af en grønnere flysektor, og den anden halvdel styrker ældrechecken – i tråd med løftet om, at en del af provenuet skal tilbage til danskerne. Grøn Fond – flere penge til klima, miljø og natur Gennem den grønne fond blev der afsat midler til klima-, miljø- og naturindsatser frem mod 2030. Moderaterne har sikret en forhøjelse af dieselafgiften med 50 øre pr. liter ekskl. moms fra 2025, som bidrager til Danmarks klimamål med en forventet drivhusgasreduktion på 0,4 mio. ton CO2e i 2025 og 0,3 mio. ton i 2030.   Regeringen har lanceret verdens første handlingsplan for plantebaserede fødevarer, der skal sætte retningen for hele den plantebaserede værdikæde fra landmand til forbruger   Mere plantebaseret kost er afgørende for at reducere Danmarks klimaaftryk. Da vi er blandt Europas største kødproducenter og -eksportører, har regeringen taget initiativ til at udvikle en handlingsplan for planteproduktionen og -eksporten og lanceret verdens første nationale handlingsplan for plantebaserede fødevarer. Første CCS-udbud nogensinde for 8 mia. kroner    CO2-fangst og -lagring er blandt de nye teknologier, som skal bidrage til, at også de tunge industrier kan komme med i den grønne omstilling. Derfor var det et kæmpe skridt i den rigtige retning, at Danmark allerede nu kommer i gang. Helt konkret kommer CCS til at reducere CO2-udledningen med 2,3 mio. t CO2 årligt fra 2029 – og med hele 34 mio. t CO2 over en 15-årig periode.    Første PtX-udbud nogensinde for 1,25 mia. kroner    Danmark skal være en af Europas store leverandører af grønne brændsler til industri, fly og skibe. Det efterspørges i stor stil af vores nabolande – og generelt på globalt plan. Derfor skal der gang i PtX-industrien, hvor grøn strøm omdannes til grønne brændsler. Det var således et stort skridt på vejen, da Danmark afholdt det første PtX-udbud og lagde sig i selen for at blive producent af fremtidens grønne brændsler.    Udspil til en grøn landbrugssektor    Den grønne omstilling kræver en omstilling af landbruget, så produktionen forbliver klimavenlig og bæredygtig, uden at det går ud over produktionsniveauet og markedsandelene. Dansk landbrug skal udvikles til at producere fødevarer af høj kvalitet på en mere klimavenlig måde. For at nå 2030-reduktionsmålet var der behov for tiltag som klimaafgifter, udtagning af lavbundsjorde, øget økologisk og plantebaseret produktion samt initiativer, der ændrer forbrugervaner og fremmer efterspørgslen efter bæredygtige fødevarer. Grøn trepart   Den grønne trepart har indgået en aftale om en massiv omlægning af det danske areal, som bl.a. indeholder en køreplan for, hvordan alle 109 vandområder får det godt, hvordan Danmarks skovareal kan forøges med 40 %, og hvordan der skabes markant mere plads til naturen og biodiversiteten.   Treparten har besluttet at etablere “Danmarks Grønne Arealfond”, som bliver motoren i arealomlægningen med udtagning af mere end 15 % af den samlede landbrugsjord i Danmark. Det svarer til et areal, der er større end Fyn og Bornholm tilsammen, der omlægges fra landbrug til skov og natur. Med aftalen er der afsat 40 mia. kroner, som bl.a. skal bidrage til, at:  der rejses 250.000 hektarer skov frem mod 2045   der udtages 140.000 hektarer kulstofrige lavbundsjorde inkl. randarealer inden 2030   der igangsættes strategisk opkøb af jord, bl.a. med henblik på kvælstofreduktionerog jordfordelingAftalen bidrog også til et renere vandmiljø. Der er 109 vandområder i Danmark, og i dag er 5 af dem i god økologisk tilstand, som betyder, at livet trives under havoverfladen. For at nå god økologisk tilstand i alle danske vandområder er parterne blevet enige om en ambitiøs kvælstofindsats, som sikrer de nødvendige forudsætninger for, at livet kan vende tilbage i de danske fjorde.   Med kvælstofindsatsen forventes det, at mindst 2/3 af vandoplandene vil være i mål med de nødvendige indsatser senest i 2027. Det sker ved at skrue op for reguleringen for de markarealer, der ikke allerede er taget ud af drift, og ved at øge spildevandsrensningen.
Vi har styrket dyrevelfærden for både kæledyr og produktionsdyr
Ny dyrevelfærdsaftale    Den nye dyrevelfærdsaftale har styrket dyrevelfærden for både kæledyr og produktionsdyr, især i griseproduktionen, hvor vi mindskede halekupering og kastrering uden bedøvelse. Vi har indført en afgift på halekupering for at sikre, at flere grise beholder halerne. Aftalen arbejdede også for udfasning af turbokyllinger på EU-niveau og forhindrer staten i at købe kød fra turbokyllinger. Samtidig fik borgerne bedre information om fordelene ved at købe kød fra langsommere voksende kyllinger med Dyrevelfærdsmærket.
Vi investerede massivt i uddannelse - helt fra folkeskole til universiteter
Reform af universitetsuddannelserne   Med universitetsreformen har vi sikret en milliardinvestering i uddannelse, der rækker langt ind i fremtiden med nye veje til en kandidatgrad, et løft af uddannelseskvaliteten med kobling til arbejdsmarkedet og en forbedring af mulighederne for læring og uddannelse gennem hele livet.Intensiverede læringsforløb for de svageste folkeskoleelever   Som en del af et udspil, der skal frisætte danske folkeskoler og sikre mere praksisorienteret undervisning, har vi investeret i intensiverede læringsforløb for de børn og unge, der har det ekstra svært, så alle forlader folkeskolen med de nødvendige færdigheder, og ingen bliver efterladt på systemets perron.   Massiv investering i folkeskolen og i erhvervsuddannelserne   Det skal være tydeligt for unge, at der er et godt liv forude med en erhvervsuddannelse i bagagen. Derfor har vi givet erhvervsuddannelserne et betydeligt løft gennem store investeringer, der allerede kunne mærkes i 2024 med 300 millioner kroner og derefter løbende vil stige, så erhvervsuddannelserne ender med et årligt løft på i alt 900 millioner kroner i 2030.   Vi vil have bedre uddannelser. Folkeskolen skal sættes fri, og der skal være en bedre sammenhæng mellem teori og praksis.    Derudover har vi sikret lavere klassekvotienter for 0.-2. klasse og afsat penge til udskudt skolestart. Hvis et barn har brug for et ekstra år i børnehaven for at blive klar til skolen, skal der være plads til det. Frihed og fordybelse – folkeskolens kvalitetsprogram   Aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram sikrede mere frihed og fordybelse i folkeskolen ved at reducere centralstyringen. Skoleledelser og kommunalbestyrelser får mere frihed, og eleverne får flere bøger, valgfag, praksisfaglighed og bedre mulighed for online-undervisning. Der er afsat 3,4 mia. kr. varigt for at styrke faglighed og trivsel i folkeskolen og sikre lokal forskellighed.
Vi har styrket Forsvaret og sikret penge til domstolene
Forsvarsforliget – del 1: sikring af Forsvarets fremtid   Forsvarsforliget tog afgørende ansvar for Danmarks Forsvar i et sikkerhedspolitisk vendepunkt. Aftalen sikrede et stærkt økonomisk og organisatorisk fundament for Forsvaret, at Danmark opfylder NATO’s forsvarsudgiftsmål, og at vi bidrager til det fælles ansvar i vores sikkerhedspolitiske samarbejder. Første delaftale under forsvarsforliget 2024-2033 sikrede et moderne og attraktivt Forsvar. Aftalen opfylder NATO’s styrkemål og styrker Forsvarets kapaciteter, især i Arktis og Nordatlanten. Der investeres i rekruttering, fastholdelse og mulighed for militære lærlinge, samtidig med at frivillighed i Hjemmeværnet og Beredskabsstyrelsen gøres mere attraktivt. Forsvarsforliget – del 2: en styrket og ligestillet værnepligt   Med anden delaftale fik Forsvaret et økonomisk løft på 35,2 mia. kroner, der bidrager til, at Danmark kan opfylde NATO-målsætningen. Det øgede budget betød massive investeringer i militære kapaciteter og en styrket værnepligt, så Danmark kan påtage sig sin del af ansvaret for den fælles sikkerhed.    Med anden delaftale under forsvarsforliget sikrede vi også fuld ligestilling af værnepligten, så både kvinder og mænd på lige fod kan forsvare Danmark. Aftalen udvidede værnepligten til 11 måneder og hævede antallet af værnepligtige til 6.500 årligt, hvilket styrker Forsvaret og fremmer ligestilling. Flerårsaftale for domstolene    Flerårsaftalen for domstolene gav et historisk økonomisk løft på 2,3 mia. kr. for at sikre et effektivt og tillidsskabende retssystem. Aftalen skal reducere lange sagsbehandlingstider ved at ansætte flere dommere og jurister, øge retssalskapaciteten og styrke it-understøttelsen.
Vi har prioriteret kulturen
Historisk løft – 1 milliard til kulturen   Moderaterne har leveret et historisk stort løft til kulturområdet med afsætning af over 1,1 mia. kr. til kulturområdet i 2024-2027. Pengene skal bruges på kulturpas til unge, styrkelse af museer, teatre, musik, film, arkæologiske undersøgelser og fortidsminder. Historisk museumsreform  Med Jakob Engel-Schmidt i spidsen for kulturen lykkedes det endelig at få gennemført en historisk museumsreform. Reformen sikrede et varigt økonomisk løft på 75 mio. kr. årligt til danske museer og var en tiltrængt geninvestering i vores fælles kulturarv og demokratiske dannelse.
Vi har hjulpet danskerne tilbage i job og givet udsatte en vej ind i fællesskabet
Kontanthjælpsreform    Med aftalen om en reform af kontanthjælpssystemet har vi forenklet et kompliceret system, der ofte kunne stå i vejen for borgere. Samtidig har vi afsat midler til en indsats for unge, der har svært ved at komme i job, og til at hjælpe udsatte og sårbare borgere godt på vej.Det sociale frikort gøres permanent   Mennesker med psykiske lidelser, misbrug eller hjemløshed har ofte svært ved at passe ind i samfundets rammer. Evalueringer har vist, at det sociale frikort øger deres livskvalitet og kan hjælpe dem tættere på beskæftigelse. Derfor blev beløbsgrænsen hævet pr. 1. juli 2023, så de nu kan tjene op til 40.000 kr. årligt i stedet for 20.000. Forenkling og målretning af sygedagpengesystemet   Aftalen brød med “one size fits all”-tankegangen i sygedagpengesystemet. Indsatsen tilpasses individuelle sygdomsforløb med fokus på kommunens kontakt med alvorligt syge borgere og lempelser for dem med ukomplicerede og kortvarige forløb.
En hjælpende hånd til de mest udsatte
Ny dobbeltdiagnosebehandling   Forslaget adresserede behandlingen af personer med dobbeltdiagnoser (både psykiske lidelser og rusmiddelafhængighed), som har båret præg af fragmenteret hjælp fra både kommuner og regioner. Behandlingen samles hos regionerne for at skabe en mere sammenhængende indsats. Kommer senere: Revision af advarselsreglen så socialt udsatte stof(mis)brugere mødes med advarsel (tiltalefrafald) i stedet for straf.


---

# Politiske forslag - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/forslag

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Politiske forslag
Landdistriktudspil - Et land i balance
Se mere
Et borgernært sundhedsvæsen
Se mere
En grøn landbrugssektor
Se mere
Vores EU-politiske fundament
Se mere
De bedste vækstmuligheder i verden
Se mere
International arbejdskraft
Se mere
Ny strategi for vedvarende energi
Se mere
Vores politiske program
Se mere
Velfærd under pres
Se mere
Fremtidens sundhedsvæsen: Sygehus Danmark
Se mere
Borgerpligt
Se mere
Større udsyn og højere kvalitet i uddannelsessystemet
Se mere
Reformer for vækst med sammenhængskraften i centrum
Se mere
Værdighedsydelse
Se mere
Grøn konsekvens
Se mere
Fremtidens pension
Se mere
Et åbent arbejdsmarked
Se mere
Kulturen i fokus
Se mere


---

# Værdier - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/vaerdier

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderate værdier
MODERATERNE står på et humanistisk værdigrundlag og med en ambition om at bidrage til en politisk kultur, hvor der er fokus på indhold, substans og evidens fremfor proces, symboler og løse antagelser.
MODERATERNEs bærende værdier udspringer af et menneskesyn, der hylder den person­lige frihed, men stiller krav til medborgerskab. Udgangspunktet er tillid til det enkelte menneske, en stærk tro på civilsamfundets evner og muligheder – og en politisk praksis, der afspejler en naturlig gensidighed mellem individ og fællesskab, mellem borger og stat; mennesket som mål og staten som middel. Politikken og tankerne er virkelighedsnære og skabt i samspil med de mennesker, der i sidste ende skal virkeliggøre de politiske forslag.
MODERATERNE tør genforhandle og gentænke den måde, vi har indrettet samfundet på. Vi insisterer på en politisk samtale, som alle har både ret og pligt til at deltage i. Politik handler ikke om at vinde hævd på en holdning; det handler om at finde pragmatiske løsninger på komplekse udfordringer – og indgå fornuftige kompromiser.
MODERATERNE bekender sig fuldt ud til den danske samfundsmodel og dens unikke evne til at balancere individets stræben efter egen lykke med omsorg og ansvar for den mindre privilegerede. Med det følger et særligt ansvar for fordomsfrit at bidrage til at udvikle og justere modellen, så den er holdbar og leveringsdygtig – også på lang sigt. Når verden er i fremgang, så er stilstand lig tilbagegang.
MODERATE GRUNDTANKER
Frie mennesker i fælleskab
Alle har ret til egen tro, tanke og tilhørsforhold
Læs mere »
Frihed til forskellighed
Alle skal have frihed til – og mulighed for – at påtage sig ansvar og føle medbestemmelse
Læs mere »
Samfundets ansvar
Samfundet er forpligtet til at tage vare på dem, der ikke kan passe på sig selv
Læs mere »
Det personlige ansvar
Politik skal respektere grænserne og samfundets selvorganisering
Læs mere »
Sammenhængskraft
Vi skal vise gensidigt respektere og hylde forskellighed
Læs mere »
Integration
Danmark har brug for viden og arbejdskraft fra hele verden – og alle der ønsker at bidrage i et vestligt demokrati, er velkomne.
Læs mere »
Staten
Staten skal sikre lige rettigheder og muligheder for alle statsborgere
Læs mere »
Dannelse
Vores uddannelsessystem skal være i stand til at undervise og oplyse på et grundlag, der starter i det hele menneske
Læs mere »
Klima
Vi er forpligtet til at gøre en indsats, baseret på fornuft, videnskab og realisme, for at fremme en stadig mere bæredygtig levevis.
Læs mere »
Velstand
Velstand er forudsætningen for at et samfund som det danske kan skabe trygge rammer og en ordentlig velfærd.
Læs mere »
Markedet
Marked er motoren, der driver et frit og rigt samfund.
Læs mere »
Arbejdsmarked
Vi skal værne om det fleksible arbejdsmarked. Det skal være rentabelt og meningsfyldt at forsørge sig selv og sin familie.
Læs mere »
Kultur og skaberkraft
Kunstens autonomi er ukrænkelig – og kulturstøtte skal altid gives under frie rammer
Læs mere »
Danmark i verden
Kloden og verdensbefolkningen er et fælles ansvar; vi kan moralsk ikke tillade os, at være os selv nok.
Læs mere »


---

# Moderaterne i EU - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaterne-i-eu

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaterne i EU
Centervælgerne og EU
Moderaterne er et evidensbaseret parti, og derfor er os derfor magtpåliggende at forstå, hvordan danskerne forholder sig til europæiske spørgsmål – dette gælder ikke mindst i en tid med usikkerhed og ændringer i dynamikkerne i verdensordenen.I 2025 har vi foretaget en kvantitativ undersøgelse, hvor der dykkes ned i, hvilke tematikker i EU, der fylder mest for centervælgerne.Undersøgelsen er finansieret med tilskud fra Europa Nævnet.
Download undersøgelsen
Centervælgerne og EU (pdf)
ALL IN på europæiske løsninger
Den 9. juni 2024 stemte vi til et historisk vigtigt valg midt i krig og kriser. Freden på vores kontinent, som vi i mange år har taget for givet, er blevet erstattet af krig efter Ruslands invasion af Ukraine. Derfor skal vi styrke det europæiske forsvarssamarbejde endnu mere.Sikkerhed er ikke det eneste, vi skal finde fælles løsninger på. Vi bærer et kæmpe fælles ansvar for at sikre fremtiden for de kommende generationer.Klimakrisen vil få store udfordringer til at skylle ind over os i Danmark og Europa. En stemme på Moderaterne er en stemme på, at vi opnår de klimamål, vi har sat os for. Vi vil garantere europæerne en vej, hvor grøn omstilling, velstand og vækst går hånd i hånd og sikrer både levevej, levefod og et sted, vi kan bo med vores børn og børnebørn.Migration vil uundgåeligt komme i kølvandet på alvorlige klimaforandringer i store dele af Afrika og Asien. Vi skal styrke EU’s grænser. EU skal have en holdbar politik, så vi kan håndtere flygtninge og migranter en gang for alle. Blandt andet med fælles modtagecentre ved EU’s ydre grænse og hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union. Vi skal hjælpe de reelle flygtninge, og sende de illegale migranter sikkert hjem igen.
Vi gik til valg på klare mærkesager: Et styrket forsvar og et mere sikkert Europa, som kan passe på sig selv. Et europæisk samlet svar på en fair og fast flygtninge- og migrationspolitik. Og ikke mindst en ambitiøs klima- og miljøpolitik med mere handling nu.
Forandring fra midten - også i Europa
En stemme på Moderaterne til Europa-Parlamentsvalget er en stemme på samarbejde og forandring fra midten. Nutidens og fremtidens største udfordringer kan kun løses i fællesskab på tværs af grænser i et stærkt og ambitiøst EU.Moderaterne er et parti, som er skabt på at finde holdbare løsninger på samfundets udfordringer gennem samarbejde og samtale. Vi vil arbejde tæt med de partier, som vil skabe positive forandringer til gavn for borgerne ikke kun i dag men også i morgen og i overmorgen. Og vi vil aktivt kæmpe imod de kræfter, der forsøger at så splid og splittelse i Europa. Kræfter, som drømmer om, at frygten og nationalismen igen splitter os. Det er lige så relevant i EU som i Danmark.
Moderaternes mærkesager
Vi skal sikre frihed og fred i Europa
EU må og skal tage ansvar for vores egen sikkerhed. Der er et massivt behov for at styrke forsvarssamarbejdet i Europa. Vi skal sikre fælles indkøb og fælles produktion af forsvarsudstyr både for at gøre det billigere og bedre. Det skal en ny forsvarskommissær i EU have ansvar for.
Og så skal vi selvfølgelig fortsætte støtten til Ukraine, så længe det er nødvendigt.
Vi skal løse klimakrisen i fællesskab
EU har ambitiøse klimamål – og forhåbentlig snart et på 90% reduktion af udledninger i 2040. Derfor er det også afgørende, at vi ændrer fokus fra mål til konkret handling.
Vi skal farve landbrugsstøtten grønnere og få sat CO2-kvoter på fødevareproduktionen. EU’s grønne industri skal have bedre vilkår, så vi får endnu mere fart på udbygningen af vedvarende energi.
Vi skal beskytte og genoprette naturen både til lands, til vands og i luften.
Vi skal have styr på EU's ydre grænser
Slut med lappeløsninger: EU skal have en holdbar politik, så vi kan håndtere flygtninge og migranter en gang for alle.
Vi skal sikre vores ydre grænser med fælles modtagecentre ved grænsen, og vi skal indgå hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union, så vi hjælper de reelle flygtninge, og sender de illegale migranter sikkert hjem igen.
Vejen til Europa skal i stedet gå gennem uddannelse og arbejde, bl.a. gennem aftaler med lande uden for EU.
Læs Moderaternes europapolitiske fundament
Vi skal sikre fred og stabilitet i Europa
Et af vor tids allervigtigste politiske budskaber er, at vi skal tage ansvar for vores egen sikkerhed i Europa.Det er en virkelig ubehagelig erkendelse, men det er efterhånden gået op for os alle sammen: Ikke siden 2. verdenskrig har vi i Danmark og de øvrige EU-lande kendt til så aggressiv og ekspansiv adfærd på kontinentet. Putin har en plan, og den vil os det ikke godt.NATO er stadig den vigtigste forsvarsalliance, men i takt med at USA, og i særdeleshed Trumps USA, blinker med lyset, bør vi gentænke vores eget bidrag, EU’s rolle som samordnende på forsvarsområdet og EUs evne til at stå i egen ret. Vi må og skal selv tage et større ansvar for vores egen sikkerhed. Det indebærer en række politiske valg og handlinger, som alle haster.Vi skal styrke det fælles europæiske forsvarssamarbejde, som skal udgøre en stærkere EU-søjle i NATO. Det er helt afgørende og skal gå hånd i hånd med de nødvendige investeringer i forsvaret i de enkelte lande.
Kontakt vores medlem af Europaparlamentet, Stine Bosse
“Der er simpelthen ikke tid til, at vi venter længere.Tørke, oversvømmelser og ustadigt vejr præger verden i et omfang, som vi aldrig har set før.Planer og snak skal omsættes til handling, og EU skal være førende i kampen for et bedre klima. “
Mød vores medlem af europa-parlamentet Bergur Løkke Rasmussen
Moderaternes kandidater til Europaparlamentsvalget
Se alle kandidater


---

# Vores politikere - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/vores-politikere

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Hjem » Vores politikere
Vores politikere
Ministre
Folketinget
Regionsrådet
Byrådet
Europaparlamentet
Mød Danmarks Moderate ministre
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for moderaterne
Udenrigsminister
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Uddannelses- og forskningsminister.
Fungerende minister for digitalisering.
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Ældreminister
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Kulturminister
Nordsjællands Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Klima-, energi- og forsyningsminister
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Caroline Stage
Digitaliseringsminister (barsel)
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle ministre
Mød vores Moderate folketingsmedlemmer
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for moderaterne
Udenrigsminister
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Ældreminister
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Kulturminister
Nordsjællands Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Gruppeformand
Ordførerskaber:Udlændinge, integration, indfødsret, skat, klima, energi, forsyning, miljø, kultur, nordisk samarbejde, Færøerne, Grønland og Kirke
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Monika Rubin
Politisk ordfører
Ordførerskaber:Sundhed og EU
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge Hansen
Næstformand for folketingsgruppen
Ordførerskaber:Landdistrikter, erhverv, finans, fiskeri, fødevarer, landbrug, grøn trepart, kirke, IT og telekommunikation
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mette Kierkgaard
Ordførerskaber:Social, udenrigs og udvikling
Sydjyllands Storkreds
mette.kierkgaard@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Ordførerskaber:Justits, bolig, indenrigs og udsatte
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Ordførerskaber:Forsvar, transport og beredskab
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Ordførerskaber:Børn, digitalisering, psykiatri, trivsel, undervisning, forskning og uddannelse
Københavns Omegns Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Ordførerskaber:Ældre, ligestilling, civilsamfund og beskæftigelse
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Tobias Grotkjær Elmstrøm
Østjyllands Storkreds
tobias.elmstroem@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle folketingsmedlemmer
Mød vores Moderate regionsrådsmedlemmer
Charlotte Bagge Hansen
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark pr. 1. januar 2027
Region Østdanmark
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Lindskov
Regionsrådsmedlem i Region Sjælland
Region Sjælland
larlin@regionsjaelland.dk
+45 30501979
empty
SE MERE
Se alle regionsrådsmedlemmer
Mød vores Moderate byrådsmedlemmer
Ali Qais
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Tårnby
ali.qais@kmbtaarnby.dk
empty
empty
SE MERE
Bergur Løkke Rasmussen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Helsingør
berlo@helsingor.dk
+45 40355101
empty
SE MERE
Bent Olsen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Vejle
benol@vejle.dk
+45 60134911
empty
SE MERE
René Christensen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Guldborgsund
rc@guldborgsund.dk
+45 52501118
empty
SE MERE
Theis Clamer Hansen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Gribskov
thcha@gribskov.dk
+45 72 49 66 05
empty
SE MERE
Thomas Elong
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Hillerød
telo@hillerod.dk
+45 61466999
empty
SE MERE
Se alle byrådsmedlemmer
Mød vores Moderate medlemmer af Europaparlamentet
Stine Bosse
Medlem af Europa-Parlamentet, Næstformand i sundhedsudvalget
stine.bosse@europarl.europa.eu
+45 26281939
empty
SE MERE
Se alle EP-medlemmer


---

# Ministre - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/ministre

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderate ministre
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for moderaterne
Udenrigsminister
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Uddannelses- og forskningsminister.
Fungerende minister for digitalisering.
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Ældreminister
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Kulturminister
Nordsjællands Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Klima-, energi- og forsyningsminister
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Caroline Stage
Digitaliseringsminister (barsel)
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE


---

# Folketingsmedlemmer - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/folketingsmedlemmer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderate folketingsmedlemmer
Folketingsmedlemmer
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for moderaterne
Udenrigsminister
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Ældreminister
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Kulturminister
Nordsjællands Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Gruppeformand
Ordførerskaber:Udlændinge, integration, indfødsret, skat, klima, energi, forsyning, miljø, kultur, nordisk samarbejde, Færøerne, Grønland og Kirke
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Monika Rubin
Politisk ordfører
Ordførerskaber:Sundhed og EU
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge Hansen
Næstformand for folketingsgruppen
Ordførerskaber:Landdistrikter, erhverv, finans, fiskeri, fødevarer, landbrug, grøn trepart, kirke, IT og telekommunikation
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mette Kierkgaard
Ordførerskaber:Social, udenrigs og udvikling
Sydjyllands Storkreds
mette.kierkgaard@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Ordførerskaber:Justits, bolig, indenrigs og udsatte
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Ordførerskaber:Forsvar, transport og beredskab
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Ordførerskaber:Børn, digitalisering, psykiatri, trivsel, undervisning, forskning og uddannelse
Københavns Omegns Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Ordførerskaber:Ældre, ligestilling, civilsamfund og beskæftigelse
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Tobias Grotkjær Elmstrøm
Østjyllands Storkreds
tobias.elmstroem@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Folketingsmedlemmer


---

# Regionsrådsmedlemmer - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/regionsraadsmedlemmer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Regionsrådsmedlemmer
Charlotte Bagge Hansen
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark pr. 1. januar 2027
Region Østdanmark
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Lindskov
Regionsrådsmedlem i Region Sjælland
Region Sjælland
larlin@regionsjaelland.dk
+45 30501979
empty
SE MERE
Regionsmedlem


---

# Byrådsmedlemmer - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politikere/byraadsmedlemmer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Byrådsmedlemmer
Byrådsmedlemmer
Filtrér
Filtrér
Alle kommuner
Alle kommuner
Gribskov
Guldborgsund
Helsingør
Hillerød
Tårnby
Vejle
Alle storkredse
There are no filter terms yet
Alle regioner
There are no filter terms yet
Alle kandidater
There are no filter terms yet
Søg efter politiker...Search×
Show (6)
Cancel
Ali Qais
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Tårnby
ali.qais@kmbtaarnby.dk
empty
empty
SE MERE
Bergur Løkke Rasmussen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Helsingør
berlo@helsingor.dk
+45 40355101
empty
SE MERE
Bent Olsen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Vejle
benol@vejle.dk
+45 60134911
empty
SE MERE
René Christensen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Guldborgsund
rc@guldborgsund.dk
+45 52501118
empty
SE MERE
Theis Clamer Hansen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Gribskov
thcha@gribskov.dk
+45 72 49 66 05
empty
SE MERE
Thomas Elong
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Hillerød
telo@hillerod.dk
+45 61466999
empty
SE MERE


---

# EP-medlemmer - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/ep-medlemmer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaternes medlem af Europaparlamentet
Forandring fra midten – også i Europa
Moderaterne er et parti, der ønsker at finde holdbare løsninger på samfundets udfordringer gennem samtale og samarbejde fra midten. Mange af nutidens og fremtidens største udfordringer kan vi dog ikke løse alene i Danmark. De kræver fælleseuropæiske løsninger på tværs af landegrænser.Med klimakrisen og krig på vores kontinent er det europæiske sammenhold og et stærkt og ambitiøst EU vigtigere end nogensinde. Både for Danmark og for Europa.
Et Danmark i EuropaEt bæredygtigt EuropaEt stærkt Europa, et sikkert DanmarkEt europæisk sundhedssamarbejdeEt åbent og beskyttet fællesskabEt EU på forkant og i balance
Læs Moderaternes EU-politiske fundament
Se rapporten: Centervælgere og EU
Et stærkt, sikkert og bæredygtigt Europa
Vi skal tage ansvar for vores egen sikkerhed i Europa. Ikke siden 2. verdenskrig har vi i Danmark og de øvrige EU-lande kendt til så aggressiv og ekspansiv adfærd på kontinentet, som den Putins Rusland udviser. Den sikkerhedspolitiske situation kræver, at vi styrker vores europæiske forsvarssamarbejde, og at de enkelte lande gennemfører de nødvendige investeringer i forsvaret. NATO er fortsat vores vigtigste forsvarsalliance, men EU skal tage et større ansvar for vores egen sikkerhed og forstærke vores rolle i verden.I Moderaterne arbejder vi for at skabe et mere bæredygtigt Europa, hvor vi får alle lande med, og hvor dansk vind og spansk sol supplerer hinanden. Vi skal sætte ambitiøse klimamål og investere massivt i grøn industri. Den grønne omstilling kan og skal gavne EU’s konkurrenceevne. Samtidig vil grønne fremskridt i energisektoren styrke vores forsyningssikkerhed og gøre os uafhængige af russisk gas.Krig, konflikter og klimakatastrofer vil uundgåeligt få en allerede stigende strøm af migranter og flygtninge til at fortsætte. I Moderaterne går vi ind for en fair og fast flygtninge- og migrationspolitik i Europa, som er båret af ansvarlighed og respekt for menneskerettigheder. Vi skal styrke Europas ydre grænser og oprette fælles modtagecentre samt lave hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union. Vi mener, at Europa skal tage ordentlig hånd om flygtninge og samtidig sende illegale migranter sikkert hjem igen.
Samarbejde, hvor det giver mening
Vi skal tage ansvar for vores egen sikkerhed i Europa. Ikke siden 2. verdenskrig har vi i Danmark og de øvrige EU-lande kendt til så aggressiv og ekspansiv adfærd på kontinentet, som den Putins Rusland udviser. Den sikkerhedspolitiske situation kræver, at vi styrker vores europæiske forsvarssamarbejde, og at de enkelte lande gennemfører de nødvendige investeringer i forsvaret. NATO er fortsat vores vigtigste forsvarsalliance, men EU skal tage et større ansvar for vores egen sikkerhed og forstærke vores rolle i verden.I Moderaterne arbejder vi for at skabe et mere bæredygtigt Europa, hvor vi får alle lande med, og hvor dansk vind og spansk sol supplerer hinanden. Vi skal sætte ambitiøse klimamål og investere massivt i grøn industri. Den grønne omstilling kan og skal gavne EU’s konkurrenceevne. Samtidig vil grønne fremskridt i energisektoren styrke vores forsyningssikkerhed og gøre os uafhængige af russisk gas.Krig, konflikter og klimakatastrofer vil uundgåeligt få en allerede stigende strøm af migranter og flygtninge til at fortsætte. I Moderaterne går vi ind for en fair og fast flygtninge- og migrationspolitik i Europa, som er båret af ansvarlighed og respekt for menneskerettigheder. Vi skal styrke Europas ydre grænser og oprette fælles modtagecentre samt lave hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union. Vi mener, at Europa skal tage ordentlig hånd om flygtninge og samtidig sende illegale migranter sikkert hjem igen.
Vi skal sørge for, at vi kan producere både kritiske lægemidler og medicinsk udstyr i Europa. Vi skal kunne selv fra forskning, innovation til fremstilling. Det handler om patientsikkerhed – det handler om tryghed for vores borgere i hele Europa.
Stine Bosse
Kontakt vores medlem af Europa-Parlamentet, Stine Bosse
Moderaternes medlem af Europaparlamentet
Stine Bosse
Medlem af Europa-Parlamentet, Næstformand i sundhedsudvalget
stine.bosse@europarl.europa.eu
+45 26281939
empty
SE MERE


---

# FV26-kandidat - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politikere/fv26-kandidat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
MODERATERNES
Kandidater til folketingsvalg
Opdateres løbende
FV26-kandidat
Filtrér
Filtrér
Alle kommuner
There are no filter terms yet
Alle storkredse
Alle storkredse
Bornholms Storkreds
Fyns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Storkreds
Nordjyllands Storkreds
Nordsjællands Storkreds
Sjællands Storkreds
Sydjyllands Storkreds
Vestjyllands Storkreds
Østjyllands Storkreds
Alle regioner
There are no filter terms yet
Alle kandidater
There are no filter terms yet
Søg efter politiker...Search×
Show (54)
Cancel
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Kirstine van Sabben
Bornholms Storkreds
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lasse Oszadlik
Bornholms Storkreds
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
SE MERE
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE


---

# Alt du skal vide om folketingsvalget 2026 - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/alt-du-skal-vide-om-folketingsvalget-2026

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Alt du skal vide om folketingsvalget 2026
Et folketingsvalg er en central del af det danske demokrati – her bestemmer vælgerne, hvem der skal repræsentere Danmark i Folketinget, og hvem der skal træffe beslutningerne om landets fremtid. I Danmark vælges 179 medlemmer af Folketinget, heraf 175 i Danmark, 2 fra Færøerne og 2 fra Grønland.Det næste folketingsvalg skal afholdes senest i efteråret 2026, når statsministeren udskriver valget. Du kan stemme, hvis du er mindst 18 år og har dansk statsborgerskab samt fast bopæl i Danmark.Herunder finder du svar på de mest almindelige spørgsmål om, hvordan et folketingsvalg fungerer, hvem der kan stemme, og hvordan du afgiver din stemme.
Mød Moderaternes folketingskandidater
Ofte stillede spørgsmål
Hvornår er der folketingsvalg?
Det præcise valg­dato er ikke fastlagt endnu. Ifølge loven skal næste valg senest være afholdt den 31. oktober 2026, men det kan sættes tidligere, hvis statsministeren vælger at udskrive det.
Hvad handler folketingsvalget om?
Folketingsvalget handler om Danmarks fremtid: Økonomi, velfærd, klima og international politik. Ved at stemme vælger du, hvilke partier og politiske retninger der skal have indflydelse de næste år.
Hvem kan stemme?
Du har valgret, hvis du:Er 18 år eller ældre på valgdagenHar dansk statsborgerskabHar fast bopæl i DanmarkHvis du opfylder disse krav, kan du stemme både på selve valgdagen og i forvejen via brevstemme.
Kan jeg stemme, hvis jeg ikke bor i Danmark?
Ja — hvis du er dansk statsborger, har fast bopæl i udlandet og opfylder visse betingelser med tilknytning til Danmark, kan du ofte brevstemme via ambassader eller konsulater. Kontakt din lokale danske repræsentation for detaljer.
Hvordan stemmer jeg?
Når valget er udskrevet, modtager du et valgkort med posten med oplysninger om dit valgsted. Du kan:Afgive din stemme på valgdagen på det angivne valgstedEller brevstemme i dagene op til valget (typisk ca. 3 uger før)Du skal medbringe legitimations­bevis for at stemme.
Hvordan fordeles mandaterne?
Danmark bruger et forholdstalssystem, som sikrer, at mandaterne i Folketinget står mål med stemmefordelingen i hele landet. Der er en spærregrænse på 2 % af de samlede stemmer for at komme i Folketinget – men partier kan også få plads ved at vinde direkte mandater i en kreds.
Hvem kan stille op til folketingsvalg?
For at kunne stille op som kandidat til folketingsvalg gælder disse grundlæggende krav:Du kan stille op til folketingsvalg, hvis du:Har valgret til folketingsvalg — dvs. du er dansk statsborger, mindst 18 år på valgdagen og har fast bopæl i Danmark. Visse midlertidige ophold i udlandet kan også tælle som fast bopæl.Ikke er sat under værgemål med fuldstændig fratagelse af retlig handleevne.Sådan kan du opstilleDer er to hovedmåder at stå på stemmesedlen:Som kandidat for et politisk partiDu skal godkendes af partiet, som du ønsker at repræsentere.Partiet kan være et etableret parti i Folketinget, eller et nyt parti, som har opnået opstillingsberettigelse via vælgererklæringer.Som kandidat uden for partierne (løsgænger)Du skal være foreslået og anbefalet af mindst 150 vælgere i den opstillingskreds, du ønsker at stå i.
Hvem kan jeg stemme på?
Alle, der kan stemme til kommunalvalget, kan også stille op.Du skal være fyldt 18 år, have fast bopæl i kommunen og være enten dansk statsborger eller statsborger i et EU-land, Island, Norge eller Storbritannien.Hvis du ikke opfylder disse kriterier, kan du stadig stille op, hvis du har boet mindst fire år i Danmark, Grønland eller på Færøerne.
Hvor kan jeg finde information om kandidaterne?
Ved folketingsvalget kan du stemme på:Partier, som stiller op til valget.En specifik kandidat fra et parti (hvis du ønsker det).På Moderaternes side kan du se alle vores kandidater til folketingsvalget 2026 og læse om deres baggrund, mærkesager og hvor de opstiller: https://moderaterne.dk/politikere/fv26-kandidat/At stemme på en kandidat kan være en måde at give personlig støtte til den enkelte, samtidig med at du stemmer på partiets politik.
Hvor skal jeg stemme?
Når valget er udskrevet, får du automatisk et valgkort med posten med oplysninger om:Hvilket valgsted du skal stemme på (fx skole, rådhus eller hal).Valgstedets adresse.Eventuelle åbningstider på valgdagen.Valgsteder er normalt åbne fra kl. 8 til 20 på valgdagen, men tiderne kan variere på mindre steder.Hvis du ønsker at stemme tidligere, kan du brevstemme (mere nedenfor).
Hvordan foregår brevstemning?
Brevstemning er en mulighed for dig, der ikke kan møde op på valgdagen. Sådan fungerer det:Du kan brevstemme på udvalgte steder i din kommune, fx borgerservicecentre, biblioteker mv.Du skal medbringe gyldig legitimation (fx pas, kørekort eller sundhedskort).Du får udleveret stemmeseddel og materialer, udfylder din stemme selvstændigt, pakker den i konvolutten og afleverer den til kommunens brevstemmemodtager.Din brevstemme sendes til din bopælskommune og tæller som din stemme.Brevstemning kan typisk ske ca. 3 uger før valgdagen og frem til fredagen inden valget.
Hvor høj er valgdeltagelsen typisk?
Valgdeltagelsen i Danmark er generelt meget høj ved folketingsvalg, og er et vigtigt mål for demokratisk deltagelse. Ved det seneste folketingsvalg var stemmeprocenten omkring 84 % af de stemmeberettigede.
Hvor og hvornår må valgplakater hænges op?
Valgplakater må hænges op fra det tidspunkt, hvor valget udskrives, og indtil otte dage efter valgdagen.Dog tidligst fire lørdage før valgdagen kl. 12.Plakater må hænges på master til vejbelysning, vejtræer, hegn, master til elforsyning og lignende.På veje med maksimalt 60 km/t kan plakater sættes op i midterrabatter, hvis afstandskravene til kørebanen kan overholdes.
Mød Moderatenes kandidater til folketingsvalget 2026
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Michael Nielsen
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Lasse Oszadlik
Bornholms Storkreds
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
SE MERE
Kirstine van Sabben
Bornholms Storkreds
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
SE MERE
Jeppe von Berg
Vestjyllands Storkreds
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Camilla Schuster Nygaard
Fyns Storkreds
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Moderaternes historie - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaternes-historie

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
HVORFOR
STIFTES MODERATERNE?
Dansk politik er låst i blokpolitik.
Rød blok, blå blok. Overskrifter fremfor indhold. Symboler fremfor substans. Overfladeløsninger: ’send flere penge’ eller ’sæt skatten ned’!Vi bilder os ind, at det er mere kompliceret end som så. Vi skal være rede til at bruge flere penge på vores fælles velfærd, men til gengæld være skarpere på at indrette den, så vi får fuld valuta for pengene, og samtidig have en erhvervs- og personbeskatning, der er internationalt konkurrencedygtig, så vi får skabt den velstand, fremtidens velfærdssamfunds skal finansieres af.Det er ikke ’enten eller’ – det er ’både og’.Vi er ikke naive. Tror ikke, at der kan bygges bro mellem alle politiske holdninger, men vi oplever, at der er en ny skillelinje – på tværs af den traditionelle højre- og venstreskala – som forringer mulighederne for at give et bedre land videre til næste generation. Hvor det tidligere handlede om individ over for stat og balancen mellem frihed og fællesskab, handler det nu om balancen mellem nation og omverden, viljen til forbedringer op mod trygheden ved at undgå forandringer, åbenhed over for lukkethed. Det er en ny og definerende skillelinje, der går ned gennem begge traditionelle blokke. Stilstand eller forandring?Der er brug for et nyt parti til at bryde den skillelinje.Det parti er MODERATERNE!
MODERATERNE vil skabe et endnu bedre Danmark.
Et Danmark med frihed, frisind, virkelyst og fremgang, hvor krav og forpligtelser går hånd i hånd med respekt for andre og hinanden.Danmark er jo grundlæggende et fantastisk sted at bo og være. Vokse op, stifte familie og blive gammel. På mange måder har vi fundet opskriften på et samfund, hvor forskellen mellem høj og lav er i balance og hvor der er mere, der samler os end splitter os – både som medborgere og nation.Alligevel er vi nødt til at ændre nogle dynamikker og udvikle Danmark, så vi også i fremtiden har et trygt og godt land.Det kræver ikke store revolutioner, men at vi fordomsfrit foreslår forandringer, der løser fremtidens udfordringer. Og det kræver, at Christiansborg ikke er bange for at debattere løsninger, selvom de ikke umiddelbart er populære – og ikke stopper samtalen ved at give standardsvar fra en fastlåst fløjkrig i dansk politik.
Vi skal have alle med. Mange kommer aldrig videre i uddannelsessystemet og ud på arbejdsmarkedet efter endt folkeskole.
Mange bliver aldrig rigtig del af vores samfund og får dansk kultur ind under huden. Nogle isoleres i boligkvarterer, i arbejdsløshedskøer eller på gaden – helt uden for samfundets rammer. Det skal vi søge at løse. Men vi kommer ikke rigtig i mål, hvis vi ikke tør søge at finde løsninger, der går udover ideologi. Hvor man f.eks. kigger på værnepligten – uden at kerneborgerlige slår knuder på sig selv og blokerer. Eller kigger på en lavere indslusningsløn for personer på kanten af arbejdsmarkedet – uden at venstrefløjen farer i flint… for bare at nævne et par eksempler på den fastlåste politiske situation. (læs mere om vores forslag her)
Vi skal have verdens bedste velfærd
Selvom meget fungerer godt, så er det indiskutabelt, at der er store udfordringer og at dele af velfærden slet ikke lever op til vores forventninger. De ældre er ikke i centrum for vores ældrepleje. Jobcentrene er ikke gode nok til at få folk i job. Og sundhedssektoren er druknet i bureaukrati og stor medarbejderutilfredshed, der går ud over behandlingen af de borgere, der har behov for hjælp… og det er bare nogle af udfordringerne. Men hvordan løser vi det så? På den ene fløj er løsningen altid flere penge. På den anden fløj er løsningen ofte mere udlicitering og privatisering. Måske er sandheden et sted midt i mellem, hvor vi skal turde kigge nøgternt på helheden. Det vil vise sig, at noget mangler flere ressourcer, at andet bør gennemgå større omvæltninger og at noget måske helt skal fjernes fra det offentliges hænder. Men den diskussion kan vi ikke nå til, for fløjene er låste. Enten “vil man velfærden” – som kun kan vises ved at give flere penge. Eller også “er man modstander af velfærden” eller vil afvikle den. Ingen af delene er jo sandt. (læs mere om vores forslag her)
Vi skal ruste Danmark og Danmarks økonomi til fremtiden
Grundlæggende går det godt i Danmark, men er det godt nok? Skal vi nøjes med godt nok, eller arbejde på, at det kan gå endnu bedre? Kampen om kapital foregår i hele verden, hvor nye virksomheder starter på nettet og ikke som en stor fabrik – og vi lever i en verden, hvor man kan ansætte og handle på tværs af grænser. Er vi rustet nok til den virkelighed? Kan vi måske endda drive den videre? Skal vi fortsat have stærke danske virksomheder – og et miljø, hvor virksomheder både starter og bliver i Danmark – så skal vi skrue på de vilkår vi tilbyder lønmodtagere, investorer og virksomheder – med respekt for den sociale sammenhængskraft. Men også her er debatten og diskussionen låst. Enhver skattelettelse er “asocial” og “tilgodeser kun de rige”. Og omvendt er enhver skattestigning “udtryk for jalousi, jantelov og fjendtlighed”. I hvert fald, hvis man skal tro kampen mellem de to fløje i dansk politik. Det er skidt for Danmark at samtaleformen er sådan på Christiansborg. For sandheden findes jo et sted midt imellem: At det er nødvendigt at se på SUen, men at det skal følges op med lavere skat på arbejde efterfølgende. At vi skal skrue skatten op for nogle i toppen, for at kunne sænke den for andre. At vi skal tilpasse os de lande, vi konkurrerer med – for at kunne fastholde alle dem, vi lever af. (læs mere om vores forslag her)
Vi skal løse klimakrisen. Vi skal finde svar og der skal handles. Hurtigt.
Vi skal med sikkerhed vænne os fra nogle ting, vi har været vant til. Men debatten er også her polariseret, hvor nogen prøver at tage patent på “det gode” ved at foreslå radikale løsninger, mens andre beskyldes for nøl eller det, der er værre, når man peger på andre løsninger. Målet er det samme. Danskerne forventer af os, at vi skal løse udfordringerne, men vi spænder ben for hinanden, når vi sidder fast i strukturer, der forhindrer at træffe de rigtige valg. Og når frygten for meningsmagere, presseforsider og vælgerflugt gør, at politiske partier hellere slår op i spinmanualen end at turde foreslå fremtidens løsninger. (læs mere om vores forslag her)
Det område, vi har sværest ved at tale ordentligt sammen om, er ubetinget udlændinge- og integrationspolitikken.
Vores tone til hinanden på Christiansborg – og tonen om dem, det hele handler om, skaber ikke løsninger, men blot mere splid. Der skal med sikkerhed lempes på nogle områder – og der skal med ligeså stor sikkerhed fortsat strammes på andre. Men vi har et sort-hvidt forhold til udlændingepolitikken, som ikke giver løsninger – men opdeler samfundet i “os og dem”, som jo er det modsatte af integration. Vi skal have en ordentlig tone i udlændingedebatten, men det betyder ikke, at vi skal være naive og åbne vores grænser. Vi skal klart erkende, at vi har problemer med integrationen i Danmark – men så sandelig samtidig anerkende, at en stor gruppe udlændinge er velintegrerede og aktivt har valgt danske værdier og Danmark til. (læs mere om vores forslag her)
Det er i det lys, MODERATERNE er opstået.
I et opgør med det sort/hvide debatniveau, en reaktion på et fastlåst folkestyre – med stort mod til at sætte ord i verden og lade handling følge efter.Vi vil samle partierne på tværs af ideologier og fastlåste standpunkter – om løsninger, der peger fremad og kan løse de udfordringer, vi står overfor.Moderaterne har bud på løsninger, der bringer Danmark fremad. De er ikke støbt i beton og skal være genstand for debat og forhandling – ligesom de skal testes pragmatisk op mod “hverdagens eksperter”.MODERATERNE driver ved siden af det partipolitiske arbejde, et åbent politisk mødested, hvor vi drøfter politiske løsninger og ideer med dem, som lovgivningen eller forandringen vil vedrøre.Derfor stifter vi nu MODERATERNE!


---

# Organisation - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/organisation

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaternes
organisation
Organisation
Hvert år afholdes årsmøde, hvor alle medlemmer har både tale- og stemmeret. På årsmødet vælger medlemmerne en hovedbestyrelse. Hovedbestyrelsen nedsætter 10 storkredsbestyrelser og udpeger 10 storkredsformænd, som indgår i Hovedbestyrelsen. Hovedbestyrelsen ledes af den politiske leder, som vælges på årsmødet.Moderaternes hovedbestyrelse består af den politiske leder, 10 medlemmer, som er valgt på årsmødet, 1 repræsentant for folketingsgruppen, 1 repræsentant for Foreningen af 8. januar, 2 repræsentanter for Unge Moderater, 1 repræsentant for indvalgte i kommunalbestyrelser, 1 repræsentant for indvalgte i regionsråd, 1 repræsentant for indvalgte i Europa-Parlamentet, 1 landskasserer samt kredsformanden for hver af de ti storkredse.
Hovedbestyrelsen
Hovedbestyrelsen har ansvaret for ledelsen af Moderaterne. Læs om Hovedbestyrelsens virke og se medlemmerne på denne side.
Læs mere
Storkredse
Der er 10 storkredse i Moderaterne, der har ansvar for at organisere Moderaterne lokalt. Se storkredsene og find kontaktinformationer på storkredsformænd her.
Læs mere
Vedtægter
Moderaternes vedtægter blev i deres nuværende form vedtaget på årsmødet den 16. marts 2024.
Læs mere
Storkredsformænd
Carsten Nielsen
Organisatorisk næstformand
Københavns Storkreds
kbh@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Ruth Schade
Landskasserer.
Storkredsformand Sjællands storkreds
Sjællands Storkreds
Ruth-schade@stofanet.dk
empty
empty
SE MERE
Gitte Møller Højlund
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2026
Østjyllands Storkreds
oestjylland@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Henning Andersen
Storkredsformand Nordsjælland
Østjyllands Storkreds
nordsjælland@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Jacob Sten Jensen
Storkredsformand Bornholms storkreds
Bornholms Storkreds
bornholm@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Jesper Marcussen
Storkredsformand Københavns omegns storkreds
Københavns Omegns Storkreds
kbh.omegn@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Jørn Kamstrup Pedersen
Storkredsformand Nordjyllands storkreds
Nordjyllands Storkreds
nordjylland@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Lars Petersen
Storkredsformand Fyns storkreds
Fyns Storkreds
fyn@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Lars-Erik Skydsbjerg
Storkredsformand Sydjylland
Sydjyllands Storkreds
sydjylland@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Marcus Melau
Storkredsformand Vestjyllands storkreds
Vestjyllands Storkreds
vestjylland@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE


---

# Hovedbestyrelsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/hovedbestyrelsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Hovedbestyrelsen
Moderaternes hovedbestyrelse består af den politiske leder, 10 medlemmer, som er valgt på årsmødet, 1 repræsentant for folketingsgruppen, 1 repræsentant for Foreningen af 8. januar, 2 repræsentanter for Unge Moderater, 1 repræsentant for indvalgte i kommunalbestyrelser, 1 repræsentant for indvalgte i regionsråd, 1 repræsentant for indvalgte i Europa-Parlamentet, 1 landskasserer samt kredsformanden for hver af de ti storkredse.
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for Moderaterne
Udenrigsminister
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Carsten Nielsen
Organisatorisk næstformand
Københavns Storkreds
kbh@moderaterne.dk
empty
empty
SE MERE
Ruth Schade
Landskasserer.
Storkredsformand Sjællands storkreds
Sjællands Storkreds
Ruth-schade@stofanet.dk
empty
empty
SE MERE
Anders Skovbølling
Formand for Foreningen af 8. januar
empty
empty
empty
SE MERE
Andreas Raben
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2026
andreas@raben.dk
empty
empty
SE MERE
Anita Haag
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2025
empty
empty
empty
SE MERE
Bent Olsen
Repræsentant for byrådsmedlemmer
empty
empty
empty
SE MERE
Bergur Løkke Rasmussen
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2026
bergur.larsson.loekke.rasmussen@regionh.dk
+45 40355101
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Repræsentant for regionsrådsmedlemmer
Nordsjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2025
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE


---

# Storkredse - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/storkredse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Storkredse
Bornholms Storkreds
Se mere
Fyns Storkreds
Se mere
Københavns Omegns Storkreds
Se mere
Københavns Storkreds
Se mere
Nordjyllands Storkreds
Se mere
Nordsjællands Storkreds
Se mere
Sjællands Storkreds
Se mere
Sydjyllands Storkreds
Se mere
Vestjyllands Storkreds
Se mere
Østjyllands Storkreds
Se mere


---

# Bornholms Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/bornholms-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Bornholms Storkreds
Bornholms storkreds
Formand
Jacob Sten Jensen
Email: bornholm@moderaterne.dk
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Lasse Oszadlik
Bornholms Storkreds
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
SE MERE
Kirstine van Sabben
Bornholms Storkreds
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i storkredsen
Bornholm
Vil du støtte Moderaterne i Bornholms Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Fyns Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/fyns-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Fyns Storkreds
Fyns storkreds
Formand
Lars Petersen
Email: fyn@moderaterne.dk
Kasserer og IT
Jesper Slott
Unge Moderater
Kasper-Peder von Bach
SoMe og medier
Andreas Lausen
Medier
Andreas Møller
Erhverv, projektleder-koordinator
Jeppe Sebastian Lethansen
Sekretær, SoMe og kampagne
Dorthe Persson
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Camilla Schuster Nygaard
Fyns Storkreds
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i fyns storkreds
Ærø
Assens
Faaborg-Midtfyn
Kerteminde
Langeland
Middelfart
Nordfyn
Nyborg
Odense
Svendborg
Vil du støtte Moderaterne i Fyns Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Københavns Omegns Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/koebenhavns-omegns-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Københavns Omegns Storkreds
Københavns omegns storkreds
Formand
Jesper Marcussen
Email: kbh.omegn@moderaterne.dk
Næstformand
Fie Zwicky Ørum
Kasserer
Bo Zwicky Ørum
Unge Moderater
Karan Khosla
Bestyrelsesmedlemmer
Max Minor
Pia Ferlov
Özkan Kocak
Deniz Kücükavci
Lene Flensborg
Toni Madsen
Kit Svendsen
René Arnt
Marianne Damgaard-Sørensen
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns Storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Københavns omegns storkreds
Albertslund
Ballerup
Brøndby
Gentofte
Gladsaxe
Glostrup
Herlev
Høje-Taastrup
Hvidovre
Ishøj
Lyngby-Taarbæk
Rødovre
Vallensbæk
Vil du støtte Moderaterne i Københavns Omegns Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Københavns Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/koebenhavns-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Københavns Storkreds
Københavns storkreds
Formand
Carsten Nielsen
Email: formand.kbh@moderaterne.dk
Næstformand og Formand Valgudvalg
Anders Schiermer
Kasserer
Zenia Domsten
Unge Moderater
Lau Emil Koeller
Kommunikation & SoMe
Robin Dickheiwer
Event & Kampagne
Kim Laursen
Henrik Vedel
Lisbeth Dam Larsen
Erhvervsklub & Fundraising
Erik de Jonquieres
Stephanie Madsen
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Københavns storkreds
Dragør
Frederiksberg
København
Tårnby
Vil du støtte Moderaterne i Københavns Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Nordjyllands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/nordjyllands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Nordjyllands Storkreds
Nordjyllands storkreds
Formand
Jørn Kamstrup Pedersen
Email: nordjylland@moderaterne.dk
Næstformand
Karsten Egelund
Kasserer
Henning Bøgh Andersen
Sekretær
Nikolaj Christian Andersen
Unge Moderater
Chris H. Sørensen
Medlemmer af bestyrelsen
Oliver Harboe
Mikael Andersen
Michael Fischer Andersen
Line Randa
Kamille Bollerup
Paw Rytter
Thomas Skovgaard
Ditte Kaagaard
Morten Arvidsson
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands Storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Nordjyllands storkreds
Aalborg
Brønderslev
Frederikshavn
Hjørring
Jammerbugt
Læsø
Mariagerfjord
Morsø
Rebild
Thisted
Vesthimmerlands
Vil du støtte Moderaterne i Nordjyllands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Nordsjællands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/nordsjaellands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Nordsjællands Storkreds
Nordsjællands storkreds
Formand
Henning Andersen
Email: formand.nordsjaelland@moderaterne.dk
Næstformand og rep. for kommunekredsgruppe
Bjarne Pedersen
Sekretær
Andreas Raben Sørensen
Kasserer
Claus Ladefoged
Markedsføring og kommunikation
Jens Meyer
Medlemskoordinator
Claudia Ranneries
Rep. for kommunekredsgruppe
Henning Andersen
Erhvervsnetværk
Kristian Lund Johansen
Bestyrelsesmedlemmer
Lars Bloch
Oluf Berg Ravn
Sarah Fourian
Bergur Løkke Rasmussen
Mød Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands Storkreds
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Nordsjællands storkreds
Allerød
Egedal
Fredensborg
Frederikssund
Furesø
Gribskov
Halsnæs
Helsingør
Hillerød
Hørsholm
Rudersdal
Vil du støtte Moderaterne i Nordsjællands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Sjællands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/sjaellands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Sjællands Storkreds
Sjællands storkreds
Formand
Ruth Schade
Email: sjaelland@moderaterne.dk
Næstformand
Jens Müller
SoMe
Tunga Abdoule
Frida Kristensen
Kasserer
Nina Andersen
Medlemskoordinator
Christian Palmelund
Medlemmer
Amalie Kristensen
Ole Hansen
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i sjællands storkreds
Faxe
Greve
Guldborgsund
Holbæk
Kalundborg
Køge
Lejre
Lolland
Næstved
Odsherred
Ringsted
Roskilde
Slagelse
Solrød
Sorø
Stevns
Vordingborg
Vil du støtte Moderaterne i Sjællands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Sydjyllands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/sydjyllands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Sydjyllands Storkreds
Sydjyllands storkreds
Formand
Lars-Erik Skydsbjerg
Email: sydjylland@moderaterne.dk
Næstformand
Bjarne Bloch
Kasserer
Andreas Sinding
Sekretær
Vibeke Henriksen
Medlems- og kommunekoordinator
Bjarne Bloch
Eventkoordinator
Lene-Theresa Hansen
Unge Moderater
Andreas Sinding
Bestyrelsesmedlemmer
Gitte Bjerremand Andersen
Keld Fjord
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands Storkreds
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Sydjyllands storkreds
Aabenraa
Billund
Esbjerg
Fanø
Fredericia
Haderslev
Kolding
Sønderborg
Tønder
Varde
Vejen
Vejle
Vil du støtte Moderaterne i Sydjyllands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Vestjyllands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/vestjyllands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Vestjyllands Storkreds
Vestjyllands storkreds
Formand
Marcus Melau
Email: vestjylland@moderaterne.dk
Næstformand
Per Hoffmann Christensen
Kasserer
Anders Skafte
SoMe- og kommunikation
Lærke Kirkegaard
Det Erhvervspolitiske Mødested
Martin Sanderhoff
Bestyrelsesmedlemmer
Gitte Stenz
Lars Birk
Mogens Friis
Sekretær
Pia Galadriel Meidal
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Vestjyllands Storkreds
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Jeppe von Berg
Vestjyllands Storkreds
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
SE MERE
Michael Nielsen
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Vestjyllands storkreds
Herning
Holstebro
Ikast-Brande
Lemvig
Ringkøbing-Skjern
Silkeborg
Skive
Struer
Viborg
Vil du støtte Moderaterne i Vestjyllands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Østjyllands Storkreds - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/oestjyllands-storkreds

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Østjyllands Storkreds
Østjyllands storkreds
Formand
Martin Risgaard Rasmussen
Email: oestjylland@moderaterne.dk
Næstformand
Ann Fredborg
Sekretær
Nina Hornstrup
Kasserer
Susanne Aagaard
SoMe
Christin Bihl Winum
Event
Max Manøe
Poul Holm
Unge Moderater
Anne Bargisen
Mød de Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands Storkreds
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater
Kommuner i Østjyllands storkreds
Aarhus
Favrskov
Hedensted
Horsens
Norddjurs
Odder
Randers
Samsø
Skanderborg
Syddjurs
Vil du støtte Moderaterne i Østjyllands Storkreds?
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Det vil vi gøre nationalt, kommunalt og internationalt. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber vi, at du vil støtte os. Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.På forhånd tak.
STØT OS VIA MOBILEPAY
KOMMENDE EVENTS
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »


---

# Kommuner - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/kommuner

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Kommuner
Bornholms storkredsFyns storkredsKøbenhavns storkredsKøbenhavns omegns storkredsNordjyllands storkredsNordsjællands storkredsSjællands storkredsSydjyllands storkredsVestjyllands storkredsØstjyllands storkreds
Bornholms storkreds
Bornholm
Fyns storkreds
Ærø
Assens
Faaborg-Midtfyn
Kerteminde
Langeland
Middelfart
Nordfyn
Nyborg
Odense
Svendborg
Københavns storkreds
Dragør
Frederiksberg
København
Tårnby
Københavns omegns storkreds
Albertslund
Ballerup
Brøndby
Gentofte
Gladsaxe
Glostrup
Herlev
Høje-Taastrup
Hvidovre
Ishøj
Lyngby-Taarbæk
Rødovre
Vallensbæk
Nordjyllands storkreds
Aalborg
Brønderslev
Frederikshavn
Hjørring
Jammerbugt
Læsø
Mariagerfjord
Morsø
Rebild
Thisted
Vesthimmerlands
Nordsjællands storkreds
Allerød
Egedal
Fredensborg
Frederikssund
Furesø
Gribskov
Halsnæs
Helsingør
Hillerød
Hørsholm
Rudersdal
Sjællands storkreds
Faxe
Greve
Guldborgsund
Holbæk
Kalundborg
Køge
Lejre
Lolland
Næstved
Odsherred
Ringsted
Roskilde
Slagelse
Solrød
Sorø
Stevns
Vordingborg
Sydjyllands storkreds
Aabenraa
Billund
Esbjerg
Fanø
Fredericia
Haderslev
Kolding
Sønderborg
Tønder
Varde
Vejen
Vejle
Vestjyllands storkreds
Herning
Holstebro
Ikast-Brande
Lemvig
Ringkøbing-Skjern
Silkeborg
Skive
Struer
Viborg
Østjyllands storkreds
Aarhus
Favrskov
Hedensted
Horsens
Norddjurs
Odder
Randers
Samsø
Skanderborg
Skive
Syddjurs


---

# Moderaternes vedtægter - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaternes-vedtaegter

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaternes vedtægter
Vedtaget på årsmødet den 16. marts 2024.
Moderaterne har fra partiets start være kendetegnet ved en åben og tilgængelig dialog om de udfordringer såvel hverdagen byder på som de udfordringer samfundet står over for på længere sigt. Moderaterne er et åbent politisk parti, hvor det er muligt for både medlemmer og interesserede gennem den digitale platform Det Politiske Mødested at ytre sig, at komme med bidrag og at påvirke partiets politik. Moderaterne er ét parti og én forening. Hensigten er at skabe en stærk demokratisk ramme og give hvert eneste medlem direkte indflydelse ved at kunne stemme om de beslutninger, der skal tages på årsmøde og ved urafstemning. Moderaterne tager nu de næste skridt mod et parti og en forening, der er tydeligt til stede både lokalt, nationalt og europæisk. Denne udvikling skal ske i en agil, innovativ og meningsfuld politisk og foreningsmæssig ramme, der til enhver tid kan tilpasses den virkelighed, man befinder sig i.En ramme, der samtidig er bæredygtig og robust, fordrer sikring af tværgående koordination og governance samt stor ledelseskraft. Det er forankret i disse vedtægter og de tilhørende forretningsordener og retningslinjer, der måtte gælde for foreningens respektive enheder. Hermed kan Moderaterne på den bedst mulige måde udvikle sig hen mod en organisatorisk modenhed og yderligere medlemsdemokrati.Vedtægterne skal derfor tilpasses den udvikling og den periode, Moderaterne aktuelt ser ind i de kommende år. Den demokratiske ramme, som vedtægterne er udtryk for, skal løbende tilpasses de næste faser og udviklingstrin, der naturligt vil komme – lokalt, nationalt og europæisk.
Download vedtægterne som pdf


---

# Code of conduct - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/code-of-conduct

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
MODERATERNES CODE OF CONDUCT
Adfærdskodeks
Introduktion:Dette adfærdskodeks ”Code of Conduct” baserer sig på en række internationalt udarbejdede principper til at forebygge og reagere på krænkende adfærd, chikane og seksuelle overgreb.  Følgende ”Adfærdskodeks” er gældende for alle i Moderaterne og alle afdelinger i mødestedet og organisationen, som gælder i forbindelse med varetagelse af organisatoriske funktioner eller udøvelsen af Moderaterne relaterede aktiviteter.Formålet:Formålet med Moderaternes adfærdskodeks er at understøtte vores kerneværdier, herunder at fremme medmenneskelighed og gensidig respekt. Dette vil muliggøre større individuel ansvarlighed ved at give tydelig vejledning om, hvad der forventes af alle, når de befinder sig i mødestedet og organisationens lokaler, deltager i partiets eller organisatoriske funktioner eller udfører øvrige relaterede aktiviteter for Moderaterne. Dette adfærdskodeks beskriver også vores forventninger til alle involveret i vores arbejde for at hjælpe med at øge forståelsen.Beskyttelse af fysisk og mental integritet:1.1. Moderaterne forpligter sig til at overholde internationale menneskerettighedsstandarder.1.2. Moderaterne anerkender, at retten til at være fri for misbrug, udnyttelse og chikane er fastlagt i international menneskerettighedslovgivning.1.3. I overensstemmelse med partiets og organisationens vision og værdier er Moderaterne forpligtet til at opretholde god etisk adfærd blandt medlemmer og ansatte.1.4. Det er ikke tilladt at bruge krænkende gestus eller sprog til at fornærme andre på nogen måde eller til at provokere andre til had eller vold.1.5. Chikane er ikke tilladt, herunder seksuel chikane. Chikane defineres som systematiske, fjendtlige og gentagne handlinger, der har til formål at isolere, udstøde eller skade et menneskes værdighed. Det er heller ikke tilladt ved handlinger eller hentydninger at fremme seksuelle tjenester som et arbejdsrelateret krav.1.6. Deltagelse i seksuelle aktiviteter med børn (personer under 18 år) er ikke tilladt. Fejlagtig opfattelse af et barns alder er ikke et forsvar. Dette gælder ikke Moderaternes ungdomsfrivillige, som er i et samtykkende forhold med hinanden og som er under 18 år, men over den gældende seksuelle lavalder. 1.7. Moderaterne anerkender, at der på en arbejdsplads er iboende asymmetriske magtdynamikker, men det er vigtigt, at man kan have en åben dialog om det.1.8. Personer, der er omfattet af dette kodeks, skal beskytte, respektere og værne om andres integritet og personlige værdighed.Klager og rapporter:2.1. Alle er forpligtet til at gøre en leder opmærksom på enhver mulig hændelse, misbrug eller bekymring, som de overværer og som synes at krænke bestemmelserne i dette adfærdskodeks. Moderaternes medarbejderrapporteringsanliggender er beskyttet som whistleblowers.2.2. Hvis nogle ikke føler sig tilpas med at rapportere til en leder, kan de bruge Arbejdstilsynets hotline om krænkende handlinger, mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen: https://at.dk/spoerg-at/hotline-om-kraenkende-handlinger-mobning-og-seksuel-chikane-paa-arbejdspladsen/2.3. Ledere, der modtager rapporter eller bekymringer, er forpligtet til straks at henvise rapporten til den relevante hændelsesrapporteringsmekanisme.Håndhævelse:3.1. Ledelsen i Moderaterne har et ansvar for at sikre, at al personale forstår og overholder dette adfærdskodeks.


---

# Persondatapolitik - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/persondatapolitik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
MODERATERNES PERSONDATAPOLITIK
Persondatapolitik
PERSONDATAPOLITIK PÅ MODERATERNES ONLINE MEDIER
Vi indhenter kun persondata i de tilfælde, hvor dette skulle være relevant for os, og vi vil kun indhente persondata, hvis det er relevant for din aktivitet hos MODERATERNE.
Ved indsamling, behandling og anvendelse af dine persondata overholder vi altid alle relevante lovbestemmelser.
Vi vil kun opbevare dine persondata, så længe vi enten er pålagt en juridisk forpligtelse hertil, eller så længe det er relevant for den hensigt, hvormed de blev indsamlet.
OPLYSNINGER VI INDSAMLER
Hvis du ønsker at købe og modtage et produkt fra os, har vi brug for at indsamle visse persondata for at kunne gennemføre handlen og for atkunne tilbyde dig vores services.
Vi kan indhente oplysninger som f.eks. navn, e-mailadresse, medlemskab af Moderaterne, adresse, alder, telefonnummer samt evt. betalingsoplysninger og information om allergener (i forbindelse med deltagelse i events med bespisning).
Moderaterne indsamler og behandler dine persondata, når du foretager dig følgende:
Besøger moderaterne.dk
Besøger vores medlemssite,moderaterne.membersite.dk
Opretter medlemskab og login
Tilmelder dig vores nyhedsbrev
Tilmelder dig et event
Handler i vores shop
Sender os spørgsmål eller feedback
DEN DATAANSVARLIGE
Den dataansvarlige for indsamling af, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på moderaterne.dk og moderaterne.membersite.dker:
ModeraterneChristiansborg1240 København KCVR-nr. 43347225
Telefon 3337 5800
BEHANDLINGSGRUNDLAG OG FORMÅL
Dine almindelige kontaktoplysninger, som navn og adresse, indhenter vi for at kunne levere det produkt/medlemskab, som du har købt hosos. Din e-mailadresse indhenter vi for at kunne sende dig en ordrebekræftelse, kontingentopkrævning mv.
Når du betaler for et produkt, indsamler vi dit navn, dine kortdata og IP-adresse. De oplysninger, der indsamles i forbindelse med betalingstransaktionen, anvendes og gemmes kun til betalingsafvikling og opfyldelse af den indgåede aftale.
Vælger du at betale med bankoverførelse, behandles disse data udelukkende af Moderaternes bogholderi og udvalgte ansvarlige i organisationsafdelingen slettes herefter i henhold til lovgivning på området. Når du betaler med kreditkort online, behandles kortoplysningerne af Quickpay, med indløsningsaftale hos Nets, som er en sikker elektronisk betalingsløsning for Visa og MasterCard/Eurocard. Alle kortoplysninger håndteres i overensstemmelse med kortorganisationernes regler. Betaling med Mobilepay foregår i overensstemmelse med de sædvanlige vilkår herfor og data håndteres ligeledes i overensstemmelse med Mobilepays betingelser og reglerne på området.
Hvis du under registreringsprocessen, i forbindelse med en kampagne, konkurrence eller på vores hjemmeside har givet os dit samtykke hertil, bruger vi din e-mailadresse til udsendelse af et nyhedsbrev og/eller markedsføringsmateriale, afhængig af hvilken type af samtykke har afgivet. Du kan til enhver tid til- og afmelde dig nyhedsbrevet. Alle nyhedsbreve indeholder også et link til afmelding. Hvis behandling af persondata er baseret på dit samtykke, har du til enhver tid ret til at tilbagekalde samtykket.
Hvis du ikke ønsker at opgive de persondata, som er påkrævet for at gennemføre et køb af et produkt, vil du desværre ikke have mulighed for at købe produkter af os på vores hjemmeside.
Dine oplysninger (undtagen din e-mailadresse, hvis du har givet samtykke til behandling heraf med henblik på modtagelse af tilbud eller i forbindelse med nødvendig information i forbindelse med dit medlemskab) vil blive slettet i det følgende kalenderår efter, at du har modtaget din vare.
Vi sælger ikke dine persondata til tredjemand, og vi overfører ikke dine persondata til tredjelande.
Vi har indgået databehandleraftaler med vores databehandlere, hvilket er vores garanti for, at de overholder gældende regler om beskyttelse af dine personoplysninger.
EVENTS & ÅRSMØDE
Ved tilmelding til events, kan oplysninger i form af dit navn, og evt. tilknytning til storkreds, fremgår af en deltagerliste som vil være tilgængelig for de personer der deltager i samme event. Oplysninger som adresse, mailadresse, telefonnummer mv. vil aldrig blive delt, med mindre du selv giver specifikt tilsagn hertil.
Til udvalgte arrangementer vil der blive taget stemningsfotos til brug på sociale medier eller Moderaternes hjemmeside. Dog vil foto være af en sådan karakter, at personer vil fremgå i baggrund eller som del at menneskemængde. Såfremt et foto med en person i fokus ønsket benyttet til førnævnte formål, vil det kræve aktivt tilsagn hertil fra den fremstillede person.
DINE RETTIGHEDER
Som den registrerede har du en række rettigheder, som vi tilenhver tid skal sikre opfyldelse af. Du har ret til at anmode os om følgende:
At få adgang til og få rettet/ændret dine persondata
At få oplyst hvad vi anvender dine data til
At få oplyst hvordan vi har erhvervet dine persondata
At få slettet persondata
Du har derudover ret til at protestere over behandlingen af dine personlige data, og du har ret til at indgive klage til en databeskyttelsesmyndighed.
Ønsker du ikke længere, at vi skal behandle dine personoplysninger, eller at vi skal begrænse behandlingen af dine personoplysninger, kan du også sende os en anmodning herom til vores e-mailadresse moderaterne@ft.dk.
Læs om cookies på moderaterne.dk


---

# Sekretariat - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/personer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaternes sekretariat
Strategisk ledelse
Jonas Juul Bisserup Bechfeldt
Partisekretær
+45 61624315
jonas.bechfeldt@ft.dk
Casper Hedegaard
Organisations- og udviklingschef
+45 33375847
casper.hedegaard@ft.dk
Cecilie Fisker Nielsen
Presse- og digital chef
+45 33375851
cecilie.nielsen@ft.dk
Simon Boje Groth
Politisk chef
+45 33375806
simon.groth@ft.dk
Gruppesekretariat & HR
Anna Peuliche Vogelsang
HR-chef
+45 33375808
anna.vogelsang@ft.dk
Annika Fossá
Leder af Gruppesekretariatet
+45 33375855
annika.fossa@ft.dk
Frederik Abildskov
Personlig assistent for Charlotte Bagge og Rasmus Lund-Nielsen
+45 33375885
frederik.abildskov@ft.dk
Luka Nørby
Sekretariatsmedarbejder
+45 33375878
luka.noerby@ft.dk
Rikke Krantz
Personlig assistent for Mette Kierkgaard, Tobias Grotkjær Elmstrøm og Rosa Eriksen
+45 33375881
rikke.krantz@ft.dk
Robin Dickheiwer
Personlig assistent for Mohammad Rona og Monika Rubin
+45 33375825
robin.dickheiwer@ft.dk
Politik
Anders Gade
Politisk konsulent
Økonomi, indenrigs, finans, skat, bolig.
+45 33375849
anders.gade@ft.dk
Ane Myrhøj Bisgaard
Politisk konsulent (barsel)
+45 33375464
ane.bisgaard@ft.dk
Brian Bressendorff
Politisk souschef
+45 33375815
brian.bressendorff@ft.dk
Frederik Urban Lau Petersen
Parlamentarisk assistent
+45 33375889
frederik.petersen@ft.dk
Ida Feline Lohmann
Parlamentarisk Assistent
+45 33375883
ida.lohmann@ft.dk
Jesper Steenstrup Vogelius
Parlamentarisk Assistent
+45 33375897
jesper.s.vogelius@ft.dk
Mathias Green
Parlamentarisk Assistent
+45 33375895
mathias.green@ft.dk
Niels Sørensen
Frivillig
+45 33375823
niels.sorensen@ft.dk
Oliver Bloch Musoke
Politisk konsulent
Erhverv, beskæftigelse, ældre, klima, rets, børn og undervisning, transport, udlændinge og forsvar
+45 33375848
oliver.musoke@ft.dk
Olympia Strunch
Parlamentarisk assistent
+45 33375868
olympia.strunch@ft.dk
Peter Holm Pedersen
Parlamentarisk assistent
+45 33375896
peter.pedersen@ft.dk
Ulricha Ferdinandsen Bodenhoff
Politisk konsulent
Sundhed, social, miljø, landbrug, kommunalt, uddannelse, digitalisering og EU
+45 33375811
Ulricha.bodenhoff@ft.dk
Presse & Digital
Anne Dokkedahl Jensen
Praktikant
+45 33375804
anne.jensen@ft.dk
Cecilie Duedahl Ernst Nielsen
Digital kommunikationskonsulent
+45 33373121
cecilie.d.nielsen@ft.dk
Harald Bramming
Videograf
+45 33375836
harald.bramming@ft.dk
Ida Pedersen
Presserådgiver
+45 33375898
ida.pedersen@ft.dk
Jeppe Tang
Videograf
+45 33375822
jeppe.tang@ft.dk
Kasper Damgaard Kristensen
Presserådgiver
+45 33375869
kasper.kristensen@ft.dk
Oliver Holtze
Digital kommunikationskonsulent
+45 33375862
oliver.holtze@ft.dk
Oliver Valbo Franck
Videograf
+45 33375867
oliver.franck@ft.dk
Otto Olrik
Digital og kreativ rådgiver
+45 33375886
otto.olrik@ft.dk
Sarah Jane Kok
Digital Kommunikationskonsulent
+45 33375876
sarah.kok@ft.dk
Søren Bak
Digital kommunikationskonsulent
+45 33375852
soeren.bak@ft.dk
Søren Martin Jørgensen
Presserådgiver
+45 33375890
soren.joergensen@ft.dk
Frederik Bramming
Videograf
+45 33373124
frederik.bramming@ft.dk
Organisation & Kampagne
Asger Hagelund
National Kampagneleder
+45 33375803
asger.hagelund@ft.dk
Birgitte Boe
Organisationskonsulent
+45 33375899
birgitte.boe@ft.dk
Christin Bihl Winum
Kampagne- og Organisationsmedarbejder
+45 33375860
christin.winum@ft.dk
Kousina Luxchumykanthan
Kampagnekonsulent
+45 33375901
kousina.luxchumykanthan@ft.dk
Kristoffer Meinert
Seniorrådgiver
+45 33375882
kristoffer.meinert@ft.dk
Maja Hartmann
Kampagnechef
+45 33375879
maja.hartmann@ft.dk
Sune Lindeskov
Art director
+45 33375828
sune.lindeskov@ft.dk
Tobias Marney
International Koordinator
+45 33375872
tobias.marney@ft.dk
Design, Udvikling & Events
Finn Boilesen Guldbæk
Medlemskoordinator
+45 33375863
finn.guldbaek@ft.dk
medlemskoordinator@moderaterne.dk
Helle Lund Storm
Digital konsulent
+45 33375873
helle.storm@ft.dk
Mads Krause
Medlemskoordinator
+45 33375865
mads.krause@ft.dk
medlemskoordinator@moderaterne.dk
Sandra Knipschildt
Design og marketingschef
+45 33375813
sandra.knipschildt@ft.dk
Økonomi
Niels Helsted
Økonomichef
+45 33375864
niels.helsted@ft.dk
Anita Madsen
Økonomikonsulent
+45 33375859
anita.madsen@ft.dk
Sekretariat i Europaparlamentet
Dana Fahoum
Kontorleder
+45 60801318
dana.fahoum@europarl.europa.eu
Boris Ajeganoff-Nielsen
Senior politisk rådgiver
+45 28357572
boris.ajeganoff-nielsen@europarl.europa.eu
Mads Piil Clausen
Presse– og kommunikationsrådgiver
+45 26281939
madspiil.clausen@europarl.europa.eu
Markus Gulmann
Politisk rådgiver
+45 23977675
markus.gulmann@europarl.europa.eu
Ida Sofie Ohrt Andersen
Praktikant
idasofieohrt.andersen@europarl.europa.eu


---

# Nyheder - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/nyheder

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Nyheder
Kategorier
Beskæftigelse
Digitalisering
Familie
Folketinget
Klima
Kommunalpolitik
Kommunalvalg
Kultur
Miljø
Moderaterne
Økonomi
Politik
Pressemeddelelser
Psykiatri
Seniorer
Skat
Sundhed
Uddannelse
Udenrigspolitik
Udlændinge
Velfærd
Alle
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne, Politik
Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
02.03.2026: Det er ikke rimeligt, at man i visse dele af landet kan tjene en halv million om året på sit hus, mens andre betaler mere i skat end de tjener. Derfor vil Moderaterne sænke den afgift, man betaler, når man køber hus – tinglysningsafgiften – og sænke skatten på arbejde og investeringer. Til gengæld skal der så være en skat på den gevinst, du får ved et boligsalg. Ændringerne skal først træde i kraft efter en forenklingskommission har gennemgået ændringerne. Og der vil ikke blive pillet ved eksisterende friværdier.
Politik
Galleri: Danmark blev malet lilla
02.03.2026: Lørdag den 28. februar stod i demokratiets tegn, da der blev givet grønt lys til at pryde det danske landskab med valgplakater til folketingsvalg.
Moderaterne
Tanker efter Rwanda – om Afrika og boligskat
17.02.2026: For to døgn siden sad jeg i et fly og gjorde mig tanker efter årets sikkerhedskonference i München. Om det ufravigelige behov for, at Europa træder mere i karakter, står i egen ret, styrker sin modstands- og konkurrencekraft og gør sig mere relevant i en ny verdensorden, hvor vi ellers risikere at sygne hen som det der engang var et magtfuldt kontinent, der satte globale standarder. Og om at vi i Danmark med fordel bør starte med os selv. For selv om man i længden ikke kan være en vindernation i en taberregion, kan man jo godt strenge sig an og inspirere andre ved at gå foran.
Moderaterne
Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
03.02.2026: Moderaterne stiller med foreløbigt 45 kandidater til det kommende folketingsvalg.
Udenrigsminister og Moderaternes partileder Lars Løkke Rasmussen er tilfreds med listen:
“Vi stiller med et stærkt og kompetent hold af både erfarne folketingsmedlemmer, ministre og nye kandidater, der tilsammen bringer bred erfaring og nye perspektiver. Personligt ser jeg frem til at møde vælgerne i Sjællands Storkreds.”
Moderaterne
Henrik Frandsen bliver ny ældreminister
03.02.2026: Efter eget ønske fratræder Mette Kierkgaard som ældreminister. Ny ældreminister bliver Moderaternes hidtidige gruppeformand, Henrik Frandsen. Mette Kierkgaard fortsætter som medlem af Folketinget. Vi ønsker stort tillykke til Henrik Frandsen med udnævnelsen.
Moderaterne
Ny plakat af folketingskandidat Frida Vyff Bruun
30.01.2026: Folketingskandidat for Moderaterne, Frida Vyff Bruun, har skabt et helt særligt linoleumstryk med et budskab, der har fået stor opmærksomhed: den danske version af udenrigsminister Lars Løkke Rasmussens udtalelse “You can trade with people – you can’t trade people”, som han brugte i kølvandet på sit Washington-møde.


---

# Jobs - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/jobs

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Ledige stillinger
Ledige stillinger
Praktikant til Stine Bosse i EU-ParlamentetSøg uopfordret
Praktik
Praktikant til Stine Bosse i EU-Parlamentet
Nu har du mulighed for at være med til at sætte solide aftryk på politiske dagsordener i Europa og prøve kræfter med politisk rådgivning i et internationalt miljø!Moderaterne søger en praktikant til et lærerigt efterårssemester i 2026 fra 1. september til slutningen af januar 2027. Praktikforløbet vil bringe dig vidt omkring, og du vil få lejlighed til at prøve kræfter med en række meget forskelligartede opgaver.OM STILLINGEN:Vi søger en praktikant til Moderaterne med fokus på politisk rådgivning og kommunikation. Som praktikant kommer du til at prøve kræfter med politiske opgaver relateret til Stine Bosses politiske udvalgsarbejde i Europa-Parlamentet, herunder følge møder i de politiske udvalg, forberede baggrundsnotater, forhandle EU-lovgivning og bistå med det generelle parlamentariske arbejde. Du vil også få muligheden for at være med til at lægge linjen for den strategiske kommunikation og producere indhold til sociale – og traditionelle medier.Du vil desuden bistå kontoret i at besvare henvendelser fra borgere og virksomheder, planlægge og eksekvere events samt andre forefaldende opgaver.OM DIG:Du har basalt kendskab til EU’s institutioner.Du er interesseret i politik på europæisk plan.Du har interesse for eller erfaring med politikområder såsom sundhed, miljø, klima eller budget.Du er positiv, initiativrig og er god til at samarbejde.Du er fleksibel og kan arbejde under pres.Du er flydende på dansk og engelsk i både skrift og tale.Du er ikke bange for at kaste dig ud i nye, svære opgaver – eller for fin til at give en hånd med, når det bliver lavpraktisk.OM ARBEJDSPLADSEN:Du vil blive tilknyttet Stine Bosses team i Bruxelles. Ud over dig består kontoret af søde kolleger, som vil vejlede dig inden for såvel politisk rådgivning som kommunikation og administration. Arbejdsugen er fastsat til 37 timer, og du får et månedligt tilskud til at dække udgifter i forbindelse med opholdet.OM ANSØGNINGSPROCESSEN:Send din ansøgning, dit CV, anbefalinger og et eventuelt karakterudskrift til os.Du sender ansøgningen til stine.bosse@europarl.europa.eu mærket ”Ansøgning – Praktikant – 2026”SPØRGSMÅL OG SVAR:Har du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte kontorleder Dana Fahoum pådana.fahoum@europarl.europa.eu eller +45 60 80 13 18Ansøgningsfristen er fredag d. 13. marts 2026Vi glæder os meget til at læse din ansøgning.
Hent stillingsopslag som pdf
Søg uopfordret
Fandt du ikke det job det ledte efter?
ØNSKER DU AT ARBEJDE MED POLITIK, KOMMUNIKATION, LOVGIVNINGSARBEJDE ELLER ORGANISATIONSUDVIKLING PÅ EN SPÆNDENDE ARBEJDSPLADS SOM CHRISTIANSBORG, ER DU VELKOMMEN TIL AT SENDE OS DIN UOPFORDREDE ANSØGNING.  Vi værdsætter initiativ og passion, og vi er altid åbne over for at lære dygtige og engagerede mennesker at kende. Hvis du kan se dine kompetencer være et aktiv for Moderaterne, er du velkommen til at sende os din uopfordrede ansøgning sammen med dit CV og en kort beskrivelse af, hvad du søger efter og hvad du kan tilbyde, til job.moderaterne@ft.dk.
Politisk Souschef
Vil du være en drivkraft i Moderaternes politiske arbejde?
Vi søger en Politisk Souschef, der kan omsætte ambitioner til resultater.
Vil du være med dér, hvor politik bliver til virkelighed? Som Politisk Souschef får du en nøglerolle i Moderaternes politiske arbejde – du koordinerer, kvalificerer og driver udviklingen fremad. Du er tæt på beslutningerne og fungerer som både strategisk sparringspartner og praktisk drivkraft, der sikrer kvalitet i de politiske oplæg og processer. Her får du mulighed for at præge den politiske udvikling, styrke organisationens gennemslagskraft og sikre, at gode idéer bliver til konkret handling.Din rolleSom Politisk Souschef er du en drivkraft i Moderaternes politiske arbejde og fungerer som stedfortræder for den Politiske Chef, hvor du vil være bindeled mellem sekretariat og den politiske ledelse. Rollen handler om at sikre, at de politiske prioriteringer og beslutninger bliver ført ud i praksis og koordineret på tværs af afdelingerne i sekretariatet. Du skubber udviklingen fremad med energi, skarphed og strategisk blik, og du har en central rolle i at omsætte politiske ambitioner til konkrete, målbare resultater, der skaber værdi og tydelighed omkring Moderaternes politiske ambition og dermed styrker vores politiske gennemslagskraft.Som Politisk Souschef skal du bidrage med at udvikle, koordinere og gennemføre strategiske politiske initiativer og både varetage en udførende rolle samt et ledende ansvar i at vejlede og sparre med politiske konsulenter og andre relevante kolleger for at sikre retning og kvalitet.Dine ansvarsområder vil inkludereStedfortræder og koordinator. Sikre kontinuitet og træffe beslutninger i samklang med den politiske chef og selv når denne ikke er til stede. Koordinere opgaver, deadlines og ressourcer i afdelingen.Politisk rådgivning, kvalitetssikring og sparring. Understøtte sekretariatets og den politiske ledelses arbejde med analyser, oplæg og beslutningsgrundlag og være en aktiv sparringspartner for de politiske konsulenter i at omsætte politiske intentioner til klare, anvendelige budskaber og oplæg. Du har en central rolle i kvalitetssikringen af at leverancerne har den nødvendige politiske tyngde, præcision og kvalitet.Du arbejder proaktivt med at identificere politiske muligheder og risici og tilrettelægger Moderaternes politiske indsats med blik for helhed, timing og gennemslagskraft.Planlægning og processtyring. Drive politiske og organisatoriske processer fremad (fx policy-udvikling, kampagner, høringssvar, interne møder). Sørge for struktur, overblik og opfølgning. I tæt samarbejde med Politisk Chef sikre effektive processer for udvikling og kvalitetssikring af politiske oplæg.Tværgående samarbejde. Koordinere med andre afdelinger og sikre, at politiske beslutninger omsættes til konkrete indsatser.Hvem er du?Vi søger en Politisk Souschef, der er analytisk stærk og strategisk tænkende – med blik for både det store billede og detaljen, der gør forskellen. Du trives godt i krydsfeltet mellem strategi og eksekvering og formår at omsætte komplekse problemstillinger til klare politiske initiativer. Du er god til at skabe velfungerende samarbejder med kolleger på tværs af organisationen, tager ansvar og sikrer kvalitet i alle led – også når tempoet er højt. Du skaber tillid gennem ordentlighed, samarbejde og fortrolighed og bidrager aktivt til at drive Moderaternes politiske udvikling fremad.Fagligt forestiller vi os at, at du harIndgående kendskab til politiske beslutningsprocesser og interessevaretagelse. F.eks. via erfaring fra et politisk parti eller tilsvarende politisk organisation, hvor du har arbejdet tæt på den politiske beslutningsproces og kender dynamikken mellem politisk ledelse, sekretariat og baglandMinimum 5 års erfaring med politisk udvikling, analyse eller interessevaretagelseRelevant videregående uddannelseErfaring med at drive og koordinere strategiske udviklingsprocesser.Stærke skriftlige og mundtlige formidlingsevnerHvad tilbyder vi?Vi tilbyder en spændende og indflydelsesrig stilling på Christiansborg, hvor du vil være med til at præge dansk politik fra første række. Som Politisk Souschef bliver du del af et passioneret og kompetent team, hvor vi sætter faglighed, samarbejde og politisk ambition højt.Diversitet og inklusionModeraterne arbejder for at fremme mangfoldighed og inklusion på arbejdspladsen. Vi opfordrer derfor alle kvalificerede kandidater uanset køn, alder, etnicitet, religion, seksuel orientering eller handicap til at søge stillingen.AnsøgningSend din ansøgning og CV til job.moderaterne@ft.dk senest 20. november 2025. Samtaler afholdes løbende, så ansøg hurtigst muligt. Har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Politisk Chef, Simon Boje Groth på telefon 61624809.Er du klar til at tage udfordringen op og være med til at forme fremtidens politik? Så glæder vi os til at høre fra dig!
Fuldtid
Bliv vores nye kollega i krydsfeltet mellem medlemsservice og grafisk profilering
Vil du være med til at levere god service til vores medlemmer – og samtidig sikre, at vores grafiske udtryk er skarpt, professionelt og tro mod designmanualen? Er du skarp til InDesign og Photoshop og kan få selv mindre grafiske opgaver til at stå knivskarpt? Så er du måske vores nye Medlemskoordinator til Moderaternes sekretariat på Christiansborg.Som en del af teamet for Design og Udvikling får du en central rolle i understøttelsen af Moderaternes medlemsorganisation og politiske arbejde. Opgaven handler om at skabe struktur og overblik, yde nærværende medlemsservice og sikre visuelle produkter af høj kvalitet.Er du struktureret, serviceminded og har flair for medlemskontakt og systemer – og brænder du for at få både detaljerne og helheden til at spille? Så glæder vi os til at høre fra dig.Om stillingenVi søger en selvstændig og detaljeorienteret Medlemskoordinator med grafisk flair og stærke administrative evner til vores team for Design og Udvikling. Du får en alsidig rolle, hvor du både arbejder med medlemsdata og systemunderstøttelse – og samtidig løser mindre grafiske opgaver i tråd med vores designmanual.Du bliver en del af det team, der driver og udvikler partiets medlemssystemer, kampagneværktøjer og digitale platforme – og du spiller en vigtig rolle i at sikre et højt serviceniveau over for medlemmer og tillidsvalgte.Dine arbejdsopgaver vil bl.a. omfatte:Opdatering og vedligeholdelse af medlemsdata i MembercareBesvarelse af henvendelser fra medlemmer og tillidsvalgteDrift og koordinering af medlemskoordinatorforumGrafisk produktion af nyhedsbreve, præsentationer, kampagnemateriale og SoMe-grafik i InDesign og PhotoshopSupport til events og kampagner: registrering, deltagerlister, opfølgningUdarbejdelse af nyhedsbreve og medlemshenvendelser via ApsisBidrag til videreudvikling og kvalitetssikring af arbejdsgange og værktøjerKoordination og samarbejde på tværs af sekretariatets teamsDin faglige og personlige profilVi forestiller os, at du:Har erfaring med både medlemsservice og grafisk produktionBehersker InDesign og Photoshop og kan arbejde efter en grafisk designmanualHar flair for digitale værktøjer – og gerne erfaring med Apsis og PodioEr struktureret, ansvarlig og trives med at skabe orden og overblikHar stærke samarbejdsevner og en positiv, løsningsorienteret tilgangTrives i en rolle med både serviceopgaver og visuel formidlingVi tilbyderEn stilling i fuld fart og med stor variation – fra data til designEn arbejdsplads med dygtige kolleger, stærkt fællesskab og politisk pulsGode muligheder for faglig udvikling og ansvarEt kontor i hjertet af København – og fleksible arbejdsvilkårEn kultur med både ambition og godt humørAnsættelseAnsættelse ønskes pr. 1. september/oktober eller snarest derefter. Stillingen er fuldtid (37 timer/uge). Løn og vilkår efter aftale.Hvis du har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at design- og marketingchef Sandra Knipschildt på tlf. 61625810 / msakn@ft.dk.Send din ansøgning og CV senest 12. august via Jobindex QuickApply og gerne før, da vi afholder samtaler løbende.
fULDTID
Piccoline/piccolo
Vil du være med til at gøre en forskel for vores sekretariat og folketingsgruppe i Folketinget, så er det dig, vi søger. Vi søger en piccoline/piccolo på ca. 37 timer om ugen.Dine arbejdsopgaver vil blive, praktiske opgaver som at:Lave kaffe til møderHente gæsterLøbe ærinder i byenHente postHjælpe ved arrangementerKontakt til vores medlemmerForskellige ad-hoc opgaverOg meget meget mereJobbet vil give dig en indsigt i det politiske arbejde på Christiansborg og der er altid plads til sjov og grin.Hvis du har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte sekretariatsleder, Lonnie Thelander på lonnie.thelander@ft.dk eller telefon 61 62 40 02.Ansøgning skal indeholde en motiveret ansøgning og CV med billede og sendes senest den 10. januar 2025 kl. 12.00 til lonnie.thelander@ft.dk.Vi ser frem til at høre fra dig og få dig med på holdet i Moderaterne!
Fuldtid
Politisk Rådgiver/Personlig Assistent
Har du interesse for og erfaring med politisk rådgivning? Er du interesseret i at arbejde tæt på den politiske dagsorden og være en del af et dynamisk miljø på Christiansborg? Moderaterne søger en engageret politisk rådgiver/personlig assistent til vores folketingsgruppe på Christiansborg.Vi søger en profil, der brænder for politisk arbejde. Som politisk rådgiver/personlig assistent vil du få en central rolle i rådgivning af og assistance til vores folkevalgte. Du vil blive tilknyttet bestemte medlemmer af folketingsgruppen, men dette kan ændre sig over tid.Dine primære ansvarsområder vil omfatte:Politisk research og analyse:Stillingen kræver dybdegående analyse og research på specifikke politiske emner og lovgivningsforslag. Assistenten udarbejder baggrundsnotater, notater til debatter, analyser og præcise sammenfatninger, som støtter folketingsmedlemmets beslutningstagen og politikudvikling. En del af opgaven består også i at følge med i den politiske udvikling, både nationalt og internationalt.Udarbejdelse af taler og skriftlige oplæg:Som en vigtig del af arbejdet udarbejder assistenten taler, debatindlæg og andre skriftlige oplæg i tæt samarbejde med folketingsmedlemmet. Dette omfatter også pressemeddelelser og tekster til sociale medier, som skal afspejle partiets værdier og holdninger. Præsentationer og briefinger til brug ved møder og offentlige arrangementer udarbejdes også som led i opgaven.Kommunikation og mediehåndtering:En central del af arbejdet omfatter kontakt med medierne og håndtering af presseforespørgsler. Assistenten koordinerer medieindsatser og samarbejder med kommunikationsafdelingen om udvikling og vedligeholdelse af folketingsmedlemmets offentlige profil. Dette inkluderer også vedligeholdelse og opdatering af sociale medieplatforme og andre kommunikationskanaler.Politisk koordinering og netværksopbygning:Assistenten understøtter samarbejdet med andre politikere, både inden for partiet og i andre relevante fora. Derudover varetages kontakten til eksterne interessenter som interesseorganisationer, forskere og repræsentanter fra erhvervslivet. Assistenten opbygger og vedligeholder netværk inden for relevante politiske områder, hvilket er med til at styrke partiets politiske position.Vi søger dig, der harKvalifikationer og erfaring:Arbejdet som politisk rådgiver/personlig assistent kræver en akademisk baggrund, ofte inden for statskundskab, samfundsfag eller et beslægtet fagområde. Tidligere erfaring med politisk analyse og kommunikation er en fordel, og gerne erfaring fra en lignende stilling eller politisk organisation. Der lægges vægt på stærke skriftlige og mundtlige kommunikationsevner samt evnen til at formidle komplekse budskaber klart og præcist. Du kan være færdiguddannet med nogle års erfaring eller nyuddannet. Du kan også være næsten færdig med din uddannelse og have relevante erfaringer.Derudover kræves gode samarbejdsevner og fleksibilitet i forhold til en travl og omskiftelig arbejdsdag. Der forventes en høj grad af selvstændighed og en veludviklet evne til at prioritere og arbejde struktureret. En stor forståelse for og interesse i dansk politik samt kendskab til Moderaternes politiske holdninger er desuden væsentligt for at kunne løse opgaverne effektivt.Personlige egenskaber:En politisk rådgiver/personlig assistent skal være pålidelig, struktureret og have en professionel tilgang til arbejdet. Diskretion og loyalitet er væsentlige træk, da arbejdet ofte indebærer følsom information og tæt samarbejde med folketingsmedlemmet. En proaktiv og løsningsorienteret arbejdsstil er ligeledes vigtigt for at kunne håndtere de skiftende krav og prioriteringer i det politiske miljø.Vi tilbyderEn spændende fuldtidsstilling med arbejdsplads på Christiansborg og mulighed for at præge politiske beslutninger på tæt hold.Løn efter kvalifikationer samt sundhedsforsikring og fleksible arbejdsforhold.Som politisk rådgiver/politisk assistent hos Moderaterne får du en unik mulighed for at arbejde i hjertet af dansk politik og udvikle løsninger, der gør en forskel. Du vil dagligt samarbejde tæt med partiets folkevalgte og øvrige medarbejdere i sekretariatet.Ansøgning og CV sendes til job.moderaterne@ft.dk senest den 7. marts 2024. Samtaler afholdes løbende, så send din ansøgning hurtigst muligt. Har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Politisk Chef Laurs Nørlund på telefon 33 37 58 52.Vi ser frem til at høre fra dig og få dig med på holdet i Moderaterne!
Praktik
Praktikanter til Christiansborg
Er du initiativrig og engageret for at indgå i et dynamisk miljø med den politisk dagsorden helt tæt på? Og kunne du tænke dig en hverdag på Christiansborg i din praktikperiode? Så er det måske noget for dig at blive praktikant i Moderaternes sekretariat på Christiansborg i efteråret 2025.Vi søger praktikanter til vores digitale afdeling og til vores organisations- og kampagneafdeling. Som praktikant hos Moderaterne, vil du få rig mulighed for at komme med egne input og præge dit arbejde og din hverdag. Vi ønsker, at vores praktikanter skal arbejde tværfagligt og få kendskab til flere dele af sekretariatets og Folketingsgruppens arbejde. Det er ligeledes afgørende, at du får en masse fagligt udbytte med tilbage til dit studie, hvorfor du løbende vil få feedback på dit arbejde samt have mulighed for at sparre med dine medpraktikanter.Praktikant til den digitale afdelingI den digitale afdeling vil du blive en del af et team bestående af fem, hvor ansvaret er placeret ved vores digitale chef Cecilie Fisker. Her produceres alt digitalt materiale til vores sociale medier og valgkampe. Du vil derfor få rig mulighed for at udfolde din kreativitet.Vi tilbyder:En alsidig hverdag med kontakt til de folkevalgteForskelligartede arbejdsopgaver som bl.a. indebærer understøttelse af vores videografer, koordinering af grafiske indsatser med folkevalgte og baglandGenerel bistand til Moderaternes grafiske og digitale udtryk.Analyse af aktivitet på Instagram, X, hjemmeside m.m.Praktisk erfaring med politiske kampagnerOm dig:Er i gang med en relevant retorisk eller kommunikativ videregående uddannelse, hvor du eksempelvis læser journalistik, multimediedesign, kommunikation, retorik el.lign.Har et kreativt sind og tør prøve nye ting af.Praktikanter til organisations- og kampagneafdelingenVi søger to praktikanter til vores organisations- og kampagneafdeling, hvor du kommer helt tæt på Moderaternes partiorganisation. Begge praktikanter vil blive en del af et team på seks med reference til Organisationschef Casper Hedegaard.Praktikant med fokus på kommunal- og regionalvalg 2025Vi søger en praktikant, der har lyst til at arbejde tæt sammen med det landsdækkende bagland, hvor du vil være en primær drivkraft i planlægningen og eksekvering af kampagner i relation til forberedelserne til Kommunal- og regionalvalget i efteråret 2025.Vi tilbyder:Forberedelse af Moderaternes valgkampagner med dedikerede kampagnekyndigeCentral rolle i at få partiet til at hænge sammen fra Christiansborg til vores aktive og folkevalgte i kommunerne, regioner og i Europa-Parlamentet.Tværgående aktivitet og koordination til gavn for vores bagland, frivillige og folkevalgte.Om dig:Er i gang med en relevant videregående uddannelse og har en politisk forståelse og interesse.Trives i et omskifteligt miljø og lyst til at lære fra dygtige kollegaer.Er en social person med lyst til at interagere med baglandet i hele landet.Praktikant med fokus på grafisk arbejde og digital administrationVi søger en praktikant, der har lyst til at arbejde med Moderaternes grafiske udtryk og producere grafik til både digital og tryk. Derudover skal du have mod på at få fingrene i hjemmesideredigering, digital eventhåndtering, udsendelse af nyhedsbreve og medlemsmails, og at supportere vores landsdækkende bagland i at blive selvkørende i samme opgaver.Vi tilbyder:Mulighed for at arbejde kreativt i den politiske verdenOpnå erfaring med en bred vifte af digitale værktøjer der spænder fra websites, marketingplatform, e-mail-tools til AI, samarbejdsplatforme og apps.Et spændende miljø hvor der samarbejdes med forskellige fagområder, der tilbyder et bredt netværk både på og udenfor Christiansborg.Om dig:Er i gang med en relevant videregående uddannelse.Er indstillet på selvstændigt at løse opgaver, både de rutineprægede og de spændende, med øje for detaljen.Er kreativ, social og serviceminded med mod på at lære nye digitale systemer.Har kendskab til Adobe-pakkenNetværk og socialt sammenholdDu vil som praktikant blive en solid del af Moderaternes hold og arbejde tæt sammen med vores dygtige medarbejdere og folkevalgte. Alle vil her bidrage til, at dit praktikophold bliver en stor succes!Et nyt element, som vi ønsker at tilbyde vores praktikanter, er, at du vil indgå i et praktikant-netværk med praktikanter fra interesseorganisationer, ambassader, ministerier og partier andre steder i København. Du vil derfor få et stort netværk både på Christiansborg, i ministerierne, hos interesseorganisationer og i vores bagland.Herudover afholder vi også flere sociale arrangementer såsom fredagsbarer og sommerfest. Som praktikant vil du få lov at deltage i Moderaternes årsmøde, grundlovstræf og have mulighed for at deltage på Folkemødet 2025 på Bornholm.Praktiske forholdPraktikken er ulønnet. Der er dog mulighed for økonomisk erkendtlighed på op til 3.000 kr. om måneden.Praktikken er som udgangspunkt på fuld tid, men vi er fleksible med hensyn til arbejdstid, hvis du skal følge fag sideløbende eller har opgaveskrivning undervejs.Det er en forudsætning, at dit praktikophold kan meritoverføres til din uddannelse.Send en kortfattet ansøgning og CV til job.moderaterne@ft.dk snarest muligt med overskriften PRAKTIK i emnefeltet. I din ansøgning må du gerne tydeliggøre, om du er interesseret i at komme i praktik i digital afdeling eller i organisations- og kampagneafdelingen.
Partisekretær
Brænder du for at stå i spidsen for en partiorganisation, der tager ansvar og gør en forskel for Danmark? Kan du udvikle en strategi, sætte en tydelig retning, sikre ejerskab og få tingene fulgt til dørs? Vil du være en del af et parti, der afprøver nye måder at lave politik på og har ambitiøse politiske mål?Så er du måske Moderaternes nye partisekretær.
Læs hele opslaget


---

# Frivillig - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/frivillig

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
BLIV
FRIVILLIG
Vil du være med?Vi vil meget gerne være flere. Vi har det sjovt, og vi gør en forskel. Og hvis du vil være med, er du mere end velkommen!Måske har du lyst til at dele valgpjecer ud på din aftentur eller være med til at føre kampagne? Eller måske har du lyst til at pakke breve eller lave en kande kaffe? Vi har brug for alle bidrag. Også dem, der kan sendes. Mobilepay: 467915.Skriv til moderaterne@ft.dk eller ring på 33375808.Vi ses!


---

# Nyhedsbrev - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/nyhedsbrev

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
HOLD DIG
OPDATERET
Vil du gerne holde dig opdateret?Vores nyhedsbrev tilbyder en unik mulighed for at modtage de seneste nyheder, og vigtige opdateringer fra vores parti.Ved at tilmelde dig, bliver du en del af et engageret fællesskab, der værdsætter velinformeret dialog og aktiv deltagelse i den politiske proces.Tilmeld dig nu for at modtage de seneste nyheder og bliv en aktiv stemme i vores demokrati.


---

# events Arkiv - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/events

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Events
Storkredse
Bornholms Storkreds
Fyns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Storkreds
Nordjyllands Storkreds
Nordsjællands Storkreds
Østjyllands Storkreds
Sjællands Storkreds
Sydjyllands Storkreds
Vestjyllands Storkreds
Alle
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø


---

# M-net - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/m-net

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Løsninger for medlemmer
M-net
Vil du gerne rette dine kontaktoplysninger eller betale kontingent? Er du kandidat og vil du gerne bestille kampagnemateriale? Har du brug for Moderaternes logo, skrifttyper eller farver? Vil du finde politiske notater eller guides til hvordan du opretter en MobilePay til jeres kommunekreds?Alt dette og meget mere finder du i menuerne herunder. Siden opdateres løbende.Du skal være logget ind som medlem, for at få adgang. Brug din mailadresse og din selvvalgte adgangskode. God fornøjelse.
Log ind herunder for at få adgang til  materialer for medlemmer. Brug din mailadresse og din selvvalgte adgangskode.
Dette indhold er kun synligt for medlemmer af Moderaterne.
Bliv medlem
Log ind


---

# Samler når andre splitter - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/samler-hvor-andre-splitter

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Samler - når andre splitter
Vi lever i verdens bedste land. Midt i en usikker verden, hvor mange vil splitte. Og valgkampe gavner tit dem, der vil råbe højest. Men Danmark står stærkest, når vi står sammen.  Fra Blåvandshuk til Svaneke og fra Skagen til Gedser. Vi skal ikke kæmpe mellem ung og gammel, mellem land og by, mellem velstand eller velfærd – eller mellem nye og gamle danskere. Danmark er kun verdens bedste land, fordi vi arbejder sammen og vil hinanden det godt. Danmark står stærkest, når vi ikke står alene. EU har givet os velstand, NATO har givet os tryghed. Og spilleregler mellem lande har gjort, at de store ikke kan tryne de små. Splittelse og enegang gør blot fremtiden mere usikker og Danmark svagere. Derfor kæmper vi for sammenhold, stabilitet og solide løsninger – så vi også i fremtiden har verdens bedste land.
Kommende events
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Se flere events


---

# Siden blev ikke fundet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/midten-er-moderat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Siden eksisterer ikke...
Du er landet i ingenmandsland… Et sted midt imellem alt det gode indhold. Vælg et punkt i menuen øverst.


---

# Lars Løkke Rasmussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-loekke-rasmussen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Lars Løkke Rasmussen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Lars Løkke Rasmussen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Caroline Stage - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/caroline-stage-olsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Caroline Stage
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Caroline Stage
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
minister@digmin.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Charlotte Bagge - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/charlotte-bagge-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Charlotte Bagge
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Charlotte Bagge
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Hvis du overvejer, hvem der skal repræsentere dig i folketinget, håber jeg, du vil overveje mig.Jeg har lokal erfaring da jeg tidligere sad i kommunalbestyrelsen i Vordingborg og national erfaring som medlem af folketinget siden 2022, hvor jeg har været privilegeret og haft en række spændende ansvarsområder.Jeg er ikke tilfreds med “godt nok” løsninger.Danmark fortjener beslutninger, der holder på den lange bane, og som virker i i praksis, også uden for de største byer. Med min baggrund som selvstændig ved jeg, hvad det betyder når rammevilkår ikke fungerer. Derfor insisterer jeg på ansvarlige, gennemtænkte løsninger frem for hurtige kompromiser.Jeg lytter, jeg samarbejder- men jeg går ikke på kompromis med kvaliteten.
Hvis du overvejer, hvem der skal repræsentere dig i folketinget, håber jeg, du vil overveje mig.Jeg har lokal erfaring da jeg tidligere sad i kommunalbestyrelsen i Vordingborg og national erfaring som medlem af folketinget siden 2022, hvor jeg har været privilegeret og haft en række spændende ansvarsområder.Jeg er ikke tilfreds med “godt nok” løsninger.Danmark fortjener beslutninger, der holder på den lange bane, og som virker i i praksis, også uden for de største byer. Med min baggrund som selvstændig ved jeg, hvad det betyder når rammevilkår ikke fungerer. Derfor insisterer jeg på ansvarlige, gennemtænkte løsninger frem for hurtige kompromiser.Jeg lytter, jeg samarbejder- men jeg går ikke på kompromis med kvaliteten.
En´ der står op for dig - uanset hvor du bor!
- Charlotte Bagge, folketingskandidat Moderaterne
Om Charlotte Bagge
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjælland Storkreds
Alder: 56 år
Bosat i: Vordingborg
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Jens Mûller+45 28199011
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Nær sundhed
Vi skal sikre ældreomsorg og sundhedstilbud tæt på dig uanset postnummer. Vores ældre og seniorer fortjener fællesskab, forebyggelse og trivsel.
Tidlig indsats
Vi skal lytte tidligere, handle hurtigere og sikre støtte og hjælp til vores børn og unge, inden udfordringerne vokser sig store. Vores børn skal have tryghed og trivsel.
Bedre vilkår
Vi skal hjælpe flere iværksættere i gang og skabe bedre betingelser for udvikling af vores virksomheder. De mange selvstændige erhvervsdrivende er vores vej til vækst og velfærd.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#74430
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Christina Egelund - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/christina-egelund-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Christina Egelund
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Christina Egelund
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
min@ufm.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Frida Bruun - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/frida-bruun-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Frida Bruun
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Frida Bruun
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi jeg ønsker et Danmark der hænger bedre sammen, både fysisk og menneskeligt. Et land hvor det giver mening at bo uden for de store byer, hvor børnefamilier har reelle valgmuligheder, og hvor politik er tættere på hverdagen.Jeg har fire børn, en baggrund i landbruget og forsvaret, og mange års erfaring fra transportbranchen. Jeg ved hvordan systemet virker og hvor det knirker.Jeg kæmper for mere frihed, mindre bøvl og bedre løsninger for dem der knokler hver dag for at få livet til at hænge sammen.Mit fokus er på et Danmark i balance og en familiepolitik med plads til virkeligheden. Jeg er hverken ideologisk eller perfektionistisk, men pragmatisk og nysgerrig. Og så lover jeg at kæmpe – for Sydjylland, for ordentlighed og for resultater der kan mærkes.
Jeg stiller op, fordi jeg ønsker et Danmark der hænger bedre sammen, både fysisk og menneskeligt. Et land hvor det giver mening at bo uden for de store byer, hvor børnefamilier har reelle valgmuligheder, og hvor politik er tættere på hverdagen.Jeg har fire børn, en baggrund i landbruget og forsvaret, og mange års erfaring fra transportbranchen. Jeg ved hvordan systemet virker og hvor det knirker.Jeg kæmper for mere frihed, mindre bøvl og bedre løsninger for dem der knokler hver dag for at få livet til at hænge sammen.Mit fokus er på et Danmark i balance og en familiepolitik med plads til virkeligheden. Jeg er hverken ideologisk eller perfektionistisk, men pragmatisk og nysgerrig. Og så lover jeg at kæmpe – for Sydjylland, for ordentlighed og for resultater der kan mærkes.
Mindre bøvl, mere mening – for familier, fællesskab og frihed
- Frida Bruun, folketingskandidat Moderaterne
Om Frida Bruun
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sydjyllands storkreds.
Alder: 37 år
Bosat i: Vejen Kommune
Uddannelse: Kontoruddannet inden for shipping
Beskæftigelse: Procesejer, Færdselsstyrelsen
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Aktiv i lokalområdet, bestyrelsesmedlem af skolebestyrelsen og formand af Støtteforeningen.
Familie: Mor til fire børn og gift med Bjørn.
Fritid: Min fritid tilbringer jeg ofte udenfor, hvor vi i weekenderne gerne tager på vandre- eller shelterture – engang spejder, altid spejder! Vores børn er også meget aktive i foreningslivet, og dyrker fodbold, spejder, badminton og svømning, så også her er vi godt repræsenteret.
Kontakt
Sydjyllands Storkreds
empty
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
DebatPå talerstolen til årsmødetFamilien på vandreferie.
Sommergruppemødet 2025Plakatophængning 2022DebatPå talerstolen til årsmødetFamilien på vandreferie. Sommergruppemødet 2025Plakatophængning 2022Debat
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et Danmark i balance
Det skal være attraktivt at bo og leve i hele landet. Jeg kæmper for lige adgang til sundhed, transport og tryghed – også uden for de store byer.
Familiepolitik med plads
Børnefamilier skal have fleksible rammer og færre benspænd. Der skal være plads til både syge børn, autostole og arbejdsliv med omtanke.
Støt mig via MobilePay
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands storkreds
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Henrik Frandsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/henrik-frandsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Henrik Frandsen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Henrik Frandsen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Sydjyllands Storkreds
empty
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands storkreds
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Jakob Engel-Schmidt - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jakob-engel-schmidt-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Jakob Engel-Schmidt
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Danmark skal være landet, hvor vores børn får bedre muligheder end vi selv havde. Et land der tror på, at i morgen bliver bedre end i dag.Vi lever i en tid, hvor konflikter trives, enkeltsager udnyttes til splittelse, og hvor politikere hellere vil udpege en modstander end finde en løsning. Danmark og hovedstadsområdet har brug for det modsatte. Derfor stiller jeg op!Jeg vil samle, hvor andre splitter. Vælge løsninger frem for skænderi. Vælge ansvar frem for nemme svar.Hovedstaden bliver alt for ofte glemt i debatten mellem jernmarker og ulve. Fordi København, Frederiksberg, Taarnby og Dragør ofte bliver forbigået, selvom en stor del af landets værdiskabelse foregår her.Vi har internationalt udsyn, fordi vi ved, at laveste fællesnævner aldrig gør os stærkere. Fordi Kastrup er genvejen til en verden, vi er en del af. Ikke bange for!Københavnsområdet er en styrke for hele Danmark. En kulturby, en vidensby og et internationalt knudepunkt, der kan måle sig med de stærkeste byer i verden, hvis vi tør investere i den i stedet for at tale den ned. Jeg er stolt af at være københavner!Jeg går til valg på kompromiser på midten. Vi har brug for det brede samarbejde i en tid, hvor den frie verden er fanget i svære tider, mens vores velfærd og velstand ikke længere kan tages for givet.
Danmark skal være landet, hvor vores børn får bedre muligheder end vi selv havde. Et land der tror på, at i morgen bliver bedre end i dag.Vi lever i en tid, hvor konflikter trives, enkeltsager udnyttes til splittelse, og hvor politikere hellere vil udpege en modstander end finde en løsning. Danmark og hovedstadsområdet har brug for det modsatte. Derfor stiller jeg op!Jeg vil samle, hvor andre splitter. Vælge løsninger frem for skænderi. Vælge ansvar frem for nemme svar.Hovedstaden bliver alt for ofte glemt i debatten mellem jernmarker og ulve. Fordi København, Frederiksberg, Taarnby og Dragør ofte bliver forbigået, selvom en stor del af landets værdiskabelse foregår her.Vi har internationalt udsyn, fordi vi ved, at laveste fællesnævner aldrig gør os stærkere. Fordi Kastrup er genvejen til en verden, vi er en del af. Ikke bange for!Københavnsområdet er en styrke for hele Danmark. En kulturby, en vidensby og et internationalt knudepunkt, der kan måle sig med de stærkeste byer i verden, hvis vi tør investere i den i stedet for at tale den ned. Jeg er stolt af at være københavner!Jeg går til valg på kompromiser på midten. Vi har brug for det brede samarbejde i en tid, hvor den frie verden er fanget i svære tider, mens vores velfærd og velstand ikke længere kan tages for givet.
Splittelse er billigt. Sammenhold betaler sig.
- Jakob Engel-Schmidt, folketingskandidat Moderaterne
Om Jakob Engel-Schmidt
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Storkreds
Alder: 42 år
Bosat i: København
Oprindeligt fra: Jeg er søn af en pottemager og en korrespondent og er vokset op i Birkerød. I de sidste mange år har jeg boet i København.
Uddannelse: Jeg er uddannet civiløkonom fra CBS og er desuden officer af reserven i Forsvaret.
Beskæftigelse: I de sidste 3,5 år har jeg været Danmarks kulturminister og været med til at lede landet. Det har været mit livs privilegium.
Familie: Familiemenneske, gift med Camilla og far til snart to små piger.
Fritid: Min sparsomme fritid bruger jeg med familien, i kajakken i Københavns kanaler eller ved at benytte Københavns fantastiske kulturtilbud. Jeg er både fodboldgal, glad for metalmusik og vild med Statens Museum for Kunst.
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Peter Holm Pedersenpeter.hp@outlook.com
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Kultur og trivsel for børn
Vi vil sikre, at alle skolebørn hvert år får mindst én stor kulturel oplevelse sammen med deres klasse, og samtidig løfte kvaliteten i vuggestuer og børnehaver, så der er voksne nok, og malingen ikke skaller af væggene.
Grønne åndehuller og grøn omstilling
Der skal være mere plads til flere grønne åndehuller i byen, og vi skal styrke den grønne omstilling. Lad os få solceller op på byens tage!
Stærkt erhvervsliv og råd til velfærd
Vi vil sænke skatten for alle, der går på arbejde og investerer deres surt tjente opsparing i aktier. Samtidig vil jeg styrke erhvervslivets konkurrencevilkår, så der skabes vækst og bliver råd til bedre velfærd.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#392890
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Kirstine van Sabben - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/kirstine-van-sabben-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Kirstine van Sabben
Folketingskandidat i Bornholms Storkreds
Kirstine van Sabben
Folketingskandidat i Bornholms Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Hvis du, lige som jeg, ønsker noget mere energi, mere erfaring og mere indflydelse på Christiansborg – så sæt gerne dit kryds på mig!Jeg har mere end 20 års lokalpolitisk erfaring – 14 som indvalgt, og jeg ved præcis hvor skoen trykker på Bornholm.Mit parti tager mig seriøst – og støtter op om mine ønsker til Bornholm. Bl.a. har jeg fået en god portion penge hjem til teatret og til Kongemindet. Og til museet. Der bliver lyttet til mig omkring EnergiØ, Udligningsordning og en masse andet.Jeg er en arbejdshest med et kæmpe netværk – og i øvrigt bornholmer helt ind i kernen.
Hvis du, lige som jeg, ønsker noget mere energi, mere erfaring og mere indflydelse på Christiansborg – så sæt gerne dit kryds på mig!Jeg har mere end 20 års lokalpolitisk erfaring – 14 som indvalgt, og jeg ved præcis hvor skoen trykker på Bornholm.Mit parti tager mig seriøst – og støtter op om mine ønsker til Bornholm. Bl.a. har jeg fået en god portion penge hjem til teatret og til Kongemindet. Og til museet. Der bliver lyttet til mig omkring EnergiØ, Udligningsordning og en masse andet.Jeg er en arbejdshest med et kæmpe netværk – og i øvrigt bornholmer helt ind i kernen.
Bornholm kommer først! Stem på Erfaring, Fornuft og Fornyelse.
- Kirstine van Sabben, folketingskandidat Moderaterne
Om Kirstine van Sabben
Folketingskandidat for Moderaterne i: Bornholms Storkreds
Alder: 49 år
Bosat på: Bornholm
Oprindeligt fra: Jeg er født i Rønne på Bornholm - og jeg er også vokset op her på øen, hvor jeg stadig bor.
Uddannelse: Erhvervsuddannet bygningsmaler
Beskæftigelse: Kommunikationschef
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg har arbejdet i et væld af bestyrelser gennem 20 års lokalpolitisk arbejde, og min erfaring spænder bredt lige fra handicaporganisationer til Veteranforum, Klub Veteran Kids, erhvervs- og forsyningsbestyrelser. Jeg er også aktiv i den lokale jagtforening.
Familie: Jeg har været gift med Seniorsergent Kees siden 2002. Vi har 3 børn på 18, 22 og 24 år.
Fritid: Jeg elsker at gå på jagt og lave mad med vildt. Og jeg elsker at være kreativ med garn og strikkepinde.
Kontakt
Bornholms Storkreds
empty
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Udligning
Jeg vil arbejde for en fair udligning der tager højde for Bornholms demografiske udfordringer.
Færgeforlig
Jeg vil arbejde for billigere billetter for fastboende – også om sommeren. Og jeg vil arbejde for bedre regularitet – også om vinteren.
Arbejdskraft
Vi mangler hænder i stor stil. Jeg vil arbejde for mere kvalificeret arbejdskraft til Bornholm – det har vi hårdt brug for!
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#770688
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Bornholms storkreds
Lasse Oszadlik
Bornholms Storkreds
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Lars Aagaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-aagaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Lars Aagaard
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Lars Aagaard
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Fyns Storkreds
empty
kefm@kefm.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Camilla Schuster Nygaard
Fyns Storkreds
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Line Randa - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/line-randa-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Line Randa
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Line Randa
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Martin Sanderhoff - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/martin-sanderhoff-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Martin Sanderhoff
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Martin Sanderhoff
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg er rundet af det midtjyske lokalsamfund og har været politisk aktiv siden 2002. Med mere end ti års erfaring fra byrådsarbejde og bestyrelsesansvar i både uddannelse og forsyning kender jeg hverdagen uden for Christiansborg.Jeg stiller op, fordi Vestjylland har brug for en stærk, lokal stemme. Jeg vil arbejde for bedre vilkår for iværksættere og erhvervsliv, mindre bureaukrati og mere frihed i den offentlige sektor. Institutioner skal have frihed til at levere kvalitet – og samarbejdet mellem offentlige, frie og private aktører skal styrkes.Jeg tror på forandring fra midten, pragmatiske løsninger og politisk ansvarlighed.Stem på mig, hvis du ønsker lokal forankring, erfaring og vilje til at skabe resultater.
Jeg er rundet af det midtjyske lokalsamfund og har været politisk aktiv siden 2002. Med mere end ti års erfaring fra byrådsarbejde og bestyrelsesansvar i både uddannelse og forsyning kender jeg hverdagen uden for Christiansborg.Jeg stiller op, fordi Vestjylland har brug for en stærk, lokal stemme. Jeg vil arbejde for bedre vilkår for iværksættere og erhvervsliv, mindre bureaukrati og mere frihed i den offentlige sektor. Institutioner skal have frihed til at levere kvalitet – og samarbejdet mellem offentlige, frie og private aktører skal styrkes.Jeg tror på forandring fra midten, pragmatiske løsninger og politisk ansvarlighed.Stem på mig, hvis du ønsker lokal forankring, erfaring og vilje til at skabe resultater.
Vestjylland har ikke brug for flere holdninger – vi har brug for løsninger.
- Martin Sanderhoff, folketingskandidat Moderaterne
Om Martin Sanderhoff
Folketingskandidat for Moderaterne i: Vestjyllands storkreds.
Alder: 56 år
Bosat i: Viborg
Oprindeligt fra: Jeg er født og opvokset i Ulstrup – en lille stationsby med knap 2.000 indbyggere tæt på Bjerringbro, hvor jeg bor i dag.  Ulstrup ligger smukt langs Gudenåen med skov og natur lige uden for døren. Det er en klassisk midtjysk stationsby, hvor toget stadig stopper, og hvor man kender hinanden.  Det er den type lokalsamfund, jeg selv er formet af – og som jeg politisk ønsker at styrke og udvikle.
Uddannelse: Revisor, HD-R, Statsaut. ejendomsmægler, Valuar, Assurandør, Underwriter.
Beskæftigelse: Vurderingsmand
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg har gennem en årrække været bestyrelsesmedlem på Bjerringbro Gymnasium og har desuden siddet i bestyrelserne for det lokale varmeværk og vandværk.  Det har givet mig praktisk erfaring med ledelse, økonomisk ansvar og udvikling i nogle af de institutioner, der er helt centrale for vores lokalsamfund. Jeg tror på, at stærke lokale fællesskaber skabes gennem engagement – ikke kun gennem lovgivning.
Familie: Jeg har været gift med Vibeke i over 30 år, og vi har to voksne børn, som i dag studerer i Aarhus.  Vi har haft vores liv og hverdag forankret lokalt, og det har været vigtigt for os at give vores børn en tryg opvækst i et stærkt fællesskab.
Fritid: Jeg løber fast og udfordrer mig selv med et årligt maratonløb. Derudover finder jeg ro og glæde i køkkenet, i bøgernes verden og i at udforske både Danmark og udlandet sammen med familien.
Kontakt
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Kunsten skal ud i gadebilledet - her til indvielse af gavlmaleri i ViborgTange Sø skal bevares - en sag af stor betydning for mit lokalområde.Her holder jeg oplæg i Frankrig for Viborg som Unesco Creative City.
Kunsten skal ud i gadebilledet - her til indvielse af gavlmaleri i ViborgTange Sø skal bevares - en sag af stor betydning for mit lokalområde.Her holder jeg oplæg i Frankrig for Viborg som Unesco Creative City. Kunsten skal ud i gadebilledet - her til indvielse af gavlmaleri i ViborgTange Sø skal bevares - en sag af stor betydning for mit lokalområde.Her holder jeg oplæg i Frankrig for Viborg som Unesco Creative City.
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Frisæt institutionerne
Giv skoler, plejehjem og daginstitutioner mere frihed og færre bureaukratiske krav. Faglighed og ledelse skal have plads til at skabe kvalitet tæt på borgerne.
Styrk iværksætteriet
Bedre vilkår for iværksættere og små virksomheder. Mindre bureaukrati og stærkere lokale rammer, så nye idéer kan blive til arbejdspladser i Vestjylland.
Levende landdistrikter
Udvikling – ikke afvikling. Vi skal sikre arbejdspladser, infrastruktur og stærke fællesskaber, så det er attraktivt at bo og drive virksomhed i hele området.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Vestjyllands storkreds
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Jeppe von Berg
Vestjyllands Storkreds
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
SE MERE
Michael Nielsen
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Mohammad Rona - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mohammad-rona-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Mohammad Rona
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Mohammad Rona
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg havde i mange været politisk hjemløs, hvor det hele altid handlede om næste valg, og aldrig om, hvordan vi kunne ændre vores samfund i en bedre og stærkere retning. Der var brug for fornyelse. Der var brug for at vi tænkte politik i løsninger og ikke i overskrifter.
Jeg havde i mange været politisk hjemløs, hvor det hele altid handlede om næste valg, og aldrig om, hvordan vi kunne ændre vores samfund i en bedre og stærkere retning. Der var brug for fornyelse. Der var brug for at vi tænkte politik i løsninger og ikke i overskrifter.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Mohammad Rona
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds
Bosat i: Jeg er oprindelig fra den Københavnske Vestegn, men er i dag bosat i Aalborg med min kone og vores to børn. Jeg er vokset op i den konservative kommune, Vallensbæk, hvor mine forældre stadig bor.
Uddannelse: Jeg har en fortid i tele- og IT-branchen, hvor jeg i mange år har haft min daglige gang siden 2009. Drømmen var oprindelig at arbejde i en bank som investeringsrådgiver, men det satte finanskrisen en stopper for.
Beskæftigelse: Gruppeformand for Moderaternes Folketingsgruppe. Ordførerskaber: Udlændinge, integration, indfødsret, skat, klima, energi, forsyning, miljø, kultur, nordisk samarbejde, Færøerne, Grønland og Kirke
Fritid: Begge mine børn spiller fodbold, så derfor går der rigtig meget fritid med det – og vi elsker det!
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Vi skal styrke dansk erhvervsliv
Vores erhvervsliv skal have et boost, hvor både SKAT og international arbejdskraft skal være nøglen til succes. Et stærkt erhvervsliv er med til at finansiere vores velfærdssamfund og velstand.
Vores børn og unge
Vores børn og unge er vores fremtid! Derfor skal vi blive ved med at investere i vores velfærd herunder skoler, børnehave og vuggestuer. Alle børn fortjener en god start på livet.
Integration og flygtninge
Migration og flygtningestrømmene til EU skal bremses, og der skal slås hårdt ned på menneskesmuglere. Vi skal selv bestemme, hvem og hvor mange der skal komme til Europa.
Vi skal passe på vores klode
Vi skal tage et større ansvar for de klimaudfordringer vi ser i dag, og hvor EU skal vise mere styrke. Vi skal fx være langt mere ambitiøse, på måden vi genbruger på i dag.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Monika Rubin - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/monika-rubin-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Monika Rubin
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Monika Rubin
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Morten E.G. Brautsch - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/morten-e-g-brautsch-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Morten E.G. Brautsch
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Morten E.G. Brautsch
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Vi har brug for Moderaterne og Lars Løkke Rasmussen i midten af dansk politik.Jeg har altid været et politisk menneske – lige fra jeg blev elevrådsformand i folkeskolen – til mit nuværende job som særlig rådgiver for Lars Løkke Rasmussen.Jeg har et grundlæggende liberalt livssyn, hvor jeg insisterer på retten til forskellighed og grænser for, hvad samfundet skal blande sig i.Samtidig lever vi i verdens bedste velfærdssamfund, der kun fortsætter, hvis vi tager ansvar for det.Jeg er særlig optaget af oprustning af både militær oprustning af vores forsvar samt åndelig oprustning af vores foreningsliv. Vi skal også holde fast i vores grundlæggende værdier, og her er retssikkerhed og frihedsrettigheder helt afgørende.Jeg kommer også til at have fokus på uddannelsespolitik og det forhold, at hver tiende forlader folkeskolen uden at kunne bestå folkeskolens afgangsprøver i dansk og matematik, eller vilkårene for vores erhvervsliv, der finansierer vores fælles velfærd, og mange andre emner.
Vi har brug for Moderaterne og Lars Løkke Rasmussen i midten af dansk politik.Jeg har altid været et politisk menneske – lige fra jeg blev elevrådsformand i folkeskolen – til mit nuværende job som særlig rådgiver for Lars Løkke Rasmussen.Jeg har et grundlæggende liberalt livssyn, hvor jeg insisterer på retten til forskellighed og grænser for, hvad samfundet skal blande sig i.Samtidig lever vi i verdens bedste velfærdssamfund, der kun fortsætter, hvis vi tager ansvar for det.Jeg er særlig optaget af oprustning af både militær oprustning af vores forsvar samt åndelig oprustning af vores foreningsliv. Vi skal også holde fast i vores grundlæggende værdier, og her er retssikkerhed og frihedsrettigheder helt afgørende.Jeg kommer også til at have fokus på uddannelsespolitik og det forhold, at hver tiende forlader folkeskolen uden at kunne bestå folkeskolens afgangsprøver i dansk og matematik, eller vilkårene for vores erhvervsliv, der finansierer vores fælles velfærd, og mange andre emner.
Morten ved, hvordan man får ting til at ske på Christiansborg.
- Lars Løkke Rasmussen
Om Morten E. G. Brautsch
Folketingskandidat for Moderaterne i: Vestjyllands storkreds
Alder: 40 år
Bosat i: Frederiksberg
Oprindeligt fra: Kolding
Uddannelse: cand.jur.
Beskæftigelse: Særlig rådgiver for Lars Løkke Rasmussen
Familie: Far til Alma på 6 år og Felix på 3 år. Gift med Elizabeth, der læser til sygeplejeske. Elizabeth og jeg mødte hinanden på Spejdernes Lejr - og selvom hun er blå spejder, og jeg er grøn spejder, så overkom vi vores uenigheder.
Fritid: Min sparsomme fritid går gerne med familieoplevelser, vin med vennerne eller naturoplevelser med jagt og spejderarbejde.  Når familien skal slappe af sker det i vores fantastiske sommerhus i naturskønne omgivelser.
Kontakt
Vestjyllands Storkreds
empty
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Fra de bonede gulve - statsbanket i EstlandSlapper af i sommerhuset med min datter Alma og min søn Felix.Jeg elsker naturen.
Rådgivning af Lars Løkke Rasmussen i Udenrigsministeriet. Et hverdagsglimt.Spejder er hele familiens samlingspunkt - min hustru og jeg mødte hinanden på Spejdernes Lejr. Hun er blå, og jeg er grøn spejder.Fra de bonede gulve - statsbanket i EstlandSlapper af i sommerhuset med min datter Alma og min søn Felix.Jeg elsker naturen. Rådgivning af Lars Løkke Rasmussen i Udenrigsministeriet. Et hverdagsglimt.Spejder er hele familiens samlingspunkt - min hustru og jeg mødte hinanden på Spejdernes Lejr. Hun er blå, og jeg er grøn spejder.Fra de bonede gulve - statsbanket i Estland
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Oprustning af Forsvaret
Det er helt afgørende, at Europa tager et større ansvar for vores egen sikkerhed. Danmark er afgørende afhængig af vores stærke alliancer, og vi skal derfor fortsætte vores hastige oprustning.
Åndelig oprustning
Vi skal holde fast i vores værdier og vores helt særlige sammenhængskraft. Derfor skal vi åndeligt opruste – og her spiller foreningslivet en afgørende rolle.
Frihedsrettigheder og retssikkerhed
I en verden i forandring skal vi stå op for vores frihedsrettigheder og retssikkerhed. Det kræver et vedvarende værdipolitisk fokus og et opgør med alt for lange sagsbehandlinger hos især domstolene.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#758904
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Vestjyllands storkreds
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Jeppe von Berg
Vestjyllands Storkreds
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
SE MERE
Michael Nielsen
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Nanna W. Gotfredsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/nanna-w-gotfredsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Nanna W. Gotfredsen
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Nanna W. Gotfredsen
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Fordi jeg hele tiden og altid har blikket indstillet på mennesker i klemme.Og fordi jeg gerne er ‘irriterende tilstede’ – dog selvfølgelig kun når det er nødvendigt.Og så fordi jeg aldrig overgiver mig. Kampen fortsætter.
Fordi jeg hele tiden og altid har blikket indstillet på mennesker i klemme.Og fordi jeg gerne er ‘irriterende tilstede’ – dog selvfølgelig kun når det er nødvendigt.Og så fordi jeg aldrig overgiver mig. Kampen fortsætter.
Stem personligt - så jeg fortsat kan være ‘irriterende tilstede’ på borgen med blik for de klemte
- Nanna W. Gotfredsen, folketingskandidat Moderaterne
Om Nanna W. Gotfredsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Storkreds
Alder: 56 år
Bosat i: Københavns Kommune
Uddannelse: Cand. Jur., gadejurist
Beskæftigelse: Medlem af Folketinget (M)
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Værdighed først
Valget blev udskrevet, før værdighedsreformen var stemt igennem Folketinget. Det er ikke til at bære – den skal følges til dørs – og straks efter skal det blive fleres tur! Det gælder ikke mindst mennesker med handicap, anbragte/tidligere anbragte, borgere i beskæftigelsessystemet og tidligere straffedes tur. Mennesker, der skal kunne være med og komme igen.
Værdige vilkår
Ramte veteraner, som har tjent Danmark og verden, skal mødes med respekt og støtte. De skal gives værdige vilkår, stærke fællesskaber, meningsfulde arbejdsfællesskaber og respektfuld forsørgelse. Det gælder også vores ældre og seniorer, som skal kunne leve værdige liv og mødes med respekt og i gode fællesskaber – de der har mindst skal betænkes, står det til mig.
Flere boliger
Boligmarkedet i København er i alvorlig ubalance. Der skal bygges mere af alt, både ejerboliger, andelsboliger og lejeboliger – og betalbare boliger til byens stadig alt for mange hjemløse. Vi skal fra borgen stille de fornødne krav og have mod på at tænke i nye både permanente og midlertidige løsninger.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#60988
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Rasmus Lund-Nielsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/rasmus-lund-nielsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Rasmus Lund-Nielsen
Spidskandidat i Nordsjællands Storkreds
Rasmus Lund-Nielsen
Spidskandidat i Nordsjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
For over 3 år siden, satte jeg en travl psykologvirksomhed på pause for at stille op til Folketinget.Dengang med mærkesager som mobilfrie skoler, et løft af psykiatrien, en ny karakterskala, et opgør med folkeskolereformen og en aldersgrænse på sociale medier. Alt sammen drevet af én grund: at vi skal passe bedre på børn og unges mentale sundhed.Når jeg ser tilbage, kniber jeg mig i armen over, at det faktisk lykkedes få flertal for alle de nævnte ting.Men vi er ikke i mål. Hver tredje barn bliver afvist i psykiatrien før de overhovedet er set. 3 ud af 4 på førtidspension under 40 er det som følge af psykisk lidelse. 16000 forældre er på tabt arbejdsfortjeneste, fordi deres børn mistrives for meget til at komme i skole. Psykisk lidelse koster vores samfund over 100 milliarder om året.Derfor stiller jeg op igen for at bruge min faglighed til at forbedre rammerne om vores mentale sundhed.Derudover ønsker jeg at fremtidssikre velfærdssamfundet gennem reformer og lavere skat på arbejde og foretagsomhed.
For over 3 år siden, satte jeg en travl psykologvirksomhed på pause for at stille op til Folketinget.Dengang med mærkesager som mobilfrie skoler, et løft af psykiatrien, en ny karakterskala, et opgør med folkeskolereformen og en aldersgrænse på sociale medier. Alt sammen drevet af én grund: at vi skal passe bedre på børn og unges mentale sundhed.Når jeg ser tilbage, kniber jeg mig i armen over, at det faktisk lykkedes få flertal for alle de nævnte ting.Men vi er ikke i mål. Hver tredje barn bliver afvist i psykiatrien før de overhovedet er set. 3 ud af 4 på førtidspension under 40 er det som følge af psykisk lidelse. 16000 forældre er på tabt arbejdsfortjeneste, fordi deres børn mistrives for meget til at komme i skole. Psykisk lidelse koster vores samfund over 100 milliarder om året.Derfor stiller jeg op igen for at bruge min faglighed til at forbedre rammerne om vores mentale sundhed.Derudover ønsker jeg at fremtidssikre velfærdssamfundet gennem reformer og lavere skat på arbejde og foretagsomhed.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Rasmus Lund-Nielsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordsjællands Storkreds
Alder: 37 år
Bosat i: Gladsaxe
Uddannelse: Psykolog
Beskæftigelse: Jeg har været folketingsmedlem for Moderaterne gennem 3,5 år og formand for Sundhedsudvalget. Før da har jeg arbejdet som selvstændig psykolog siden 2015
Familie: Gift med Cecilie og far til Anton og Alfred på 6 og 2 år
Fritid: Læser, leger med mine børn og løber i naturen
Kontakt
Nordsjællands Storkreds
empty
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Victor Juul6056 5483vj@ungemoderater.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Ingen sundhed uden mental sundhed
Psykiatrisk hjælp skal komme uden ventetid eller krav om diagnose.Vi skal styrke vores fællesskaber inde og ude og bekæmpe ensomhed og mistrivsel for både unge og ældre.Vi skal skabe en skole med færre skærme, og hvor undervisningen passer til barnet, indføre to-voksenordninger og skolepsykologer.Indføre skolefraværspakker, så mistrivsel opspores hurtigere.
Et Nordsjælland, der hænger bedre sammen
Hillerødmotorvejen skal udvides og forlænges til Gribskov, så trafikken glider lettere, og der kan pendles hurtigere og på støjdæmpende asfalt.Kystbanen og S-togsnettet skal køre mere effektivt og med direkte forbindelse til lufthavnen.Akutberedskabet skal komme med det samme, hvis uheldet er ude, og vi skal have et mere nært sundhedsvæsen.Vi skal værne om Nordsjællands smukke natur.
Et skattesystem, der belønner indsats og styrker kernevelfærden
Flere penge i dine egne lommer via lavere skat på arbejde og foretagsomhed – det skal betale sig at yde en ekstra indsats.Vi skal reformere samfundet fra midten; mindre bureaukrati og mere virkelyst.Bedre vilkår for vores erhvervsliv og iværksætteri, så vi også har råd til kernevelfærd i fremtiden.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands storkreds
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Rosa Eriksen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/rosa-eriksen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Rosa Eriksen
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Rosa Eriksen
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Fyns Storkreds
empty
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Camilla Schuster Nygaard
Fyns Storkreds
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Özkan Kocak - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ozkan-kocak-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Özkan Kocak
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Özkan Kocak
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Danmark har brug for politikere, der løser problemer – ikke forstærker konflikter.Jeg stiller op for Moderaterne, fordi jeg tror på en ny politisk kultur. Mindre symbolpolitik. Mere ansvar. Mere samarbejde.
Danmark har brug for politikere, der løser problemer – ikke forstærker konflikter.Jeg stiller op for Moderaterne, fordi jeg tror på en ny politisk kultur. Mindre symbolpolitik. Mere ansvar. Mere samarbejde.
Jeg samler, når andre splitter – fordi Danmark fortjener bedre end blokpolitik.
- Özkan Kocak, folketingskandidat Moderaterne
Om Özkan Kocak
Folketingskandidat for Moderaterne i: København Omegns Storkreds
Alder: 49 år
Bosat i: Brøndby
Oprindeligt fra: Jeg oprindelig fra Stenløse, men har boet i Vestegnen siden 90'erne.
Uddannelse: Civiløkonom
Beskæftigelse: Jeg arbejder som Controller
Familie: Jeg er gift og har 2 store børn
Fritid: Jeg bruger min fritid på familie, mine bier, natteravn og venner
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Stærkt erhvervsliv
Vi skal sænke selskabsskatten, fjerne unødigt bureaukrati og styrke innovationen, så virksomheder kan skabe job, vækst og finansiere vores fælles velfærd.
Grøn omstilling der virker
Den grønne omstilling skal drives af teknologi og investeringer – ikke symbolpolitik. Klima og vækst skal gå hånd i hånd.
Tryghed i hverdagen
Vi skal styrke politi og domstole, bekæmpe organiseret kriminalitet og forebygge blandt unge, så flere kan føle sig trygge i deres hverdag.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Valgfest - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/events/valgfest

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Valgfest
EVENT
Valgfest
24. marts
-
kl. 19.00
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Tilmeld »
Kom og vær med!
Så er der åbent for tilmelding til vores valgfest!
Efter en lang, hård, men også sjov valgkamp mødes vi til valgfest med gode Moderate venner om aftenen den 24. marts.
Til festen vil der være bar med både vin, øl og vand. Derudover kan du få stillet sulten med en sandwich og dansetrangen med live musik.
Deltagelse er gratis og alle er velkomne, så vi håber at se dig. Det eneste, du skal gøre er at tilmelde dig her på siden, så vi ved ca. hvor mange vi bliver.
Praktisk informationFesten bliver holdt i Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø.
Dørene åbner fra klokken 19, men festen bliver for alvor skudt i gang samtidig med, at valglokalerne lukker klokken 20.
Pressekontakt
Cecilie Fisker Nielsen
Presse- og digital chef
+45 33375851
cecilie.nielsen@ft.dk
Kommende events
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Læs mere »
Se alle events


---

# Så er der årsmøde - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/aarsmoede-2026

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Så er der årsmøde
NYHED
07.03.2026
Så er der årsmøde
Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.  Ministre, medlemmer, frivillige og presse strømmer til Aarhus Congress Center fra hele landet, hvor det helt store fokus selvfølgelig bliver på valgkampen og folketingsvalget den 24. marts. Nedenfor vil der blive opdateret et galleri i løbet af dagen.
TidligereForrigeModeraternes forslag til en deltidspension
NæsteLøkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne Næste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# 10.000 skridt med Løkke - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/10-000-skridt-med-loekke

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Vi tager det første skridt sammen​
Som du sikkert ved, forsøger Lars at nå sine 10.000 skridt hver dag. Som det er med mange ting her i livet, er det det første skridt, der er sværeste. Det kan være godt at gå i sit eget selskab, få luft til hjernen og tænke i fred. Men det kan også være rart at gå med andre for at lytte og vende livet.  I en tid, hvor så meget splitter os vil bør vi mødes og tale sammen. For ligesom med de 10.000 skridt begynder fremtiden med, at vi tager det første skridt sammen. Vi glæder os til at møde jer rundt i landet, hvor du kan gå nogle af de 10.000 skridt med Lars.
Se galleri fra gåturene herunder
Vi tager det første skridt sammen
I Moderaterne har vi altid plads til et medlem mere
Som du sikkert ved, forsøger Lars at nå sine 10.000 skridt hver dag. Som det er med mange ting her i livet, er det det første skridt, der er sværeste. Det kan være godt at gå i sit eget selskab, få luft til hjernen og tænke i fred. Men det kan også være rart at gå med andre for at lytte og vende livet.  I en tid, hvor så meget splitter os vil bør vi mødes og tale sammen. For ligesom med de 10.000 skridt begynder fremtiden med, at vi tager det første skridt sammen. Vi glæder os til snart at dele med jer, hvor du kan mødes og gå nogle af de 10.000 skridt med Lars.
Som du sikkert ved, forsøger Lars at nå sine 10.000 skridt hver dag. Som det er med mange ting her i livet, er det det første skridt, der er sværeste. Det kan være godt at gå i sit eget selskab, få luft til hjernen og tænke i fred. Men det kan også være rart at gå med andre for at lytte og vende livet.  I en tid, hvor så meget splitter os vil bør vi mødes og tale sammen. For ligesom med de 10.000 skridt begynder fremtiden med, at vi tager det første skridt sammen. Vi glæder os til snart at dele med jer, hvor du kan mødes og gå nogle af de 10.000 skridt med Lars.
Meld dig ind i moderaterne
Galleri
Kommende events
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø
Se flere events


---

# Bliv medlem af MODERATERNE - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/medlem

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Bliv medlem af Moderaterne
Bliv medlem af et udogmatisk og løsningsorienteret parti
Interesserer du dig for samfundet? Tror du på nytænkning, den frie tanke og styrken ved samtale? Og har du lyst til at blive en del af et fællesskab af ligesindede? Så er Moderaterne måske noget for dig. Vi har brug for dig – uanset om du vil give en hånd med i valgkampe, være med til at udvikle politik, stille op til en post, diskutere til langt ud på natten, læse med i nyhedsbrevene eller deltage i vores årsmøder.Fælles for os i Moderaterne er, at vi tror på behovet for et løsningsorienteret parti – lokalt, nationalt og i Europa. Et parti i midten af det politiske landskab, fri af gamle ideologier og med mod til at tage de svære diskussioner.Tænker du også sådan? Så kom og vær med.
Bliv en del af løsningen
Hvad gør Moderaterne særlige og hvorfor skal du blive medlem?
Vi insisterer altid på samarbejde – alle skal høres og nuancerne skal med.
Vi ser os selv som udogmatiske problemknusere – vi er ikke bundet af gamle dogmer og ideologier.
Vi inviterer hverdagens eksperter til at bidrage med viden og indsigt – også dem, der har andre politiske holdninger end os.
Vi tager os tid til at finde de rigtige løsninger – hellere det rigtige end det hurtige.
Alle medlemmer er velkomne på vores årsmøde – ordet er frit, og alle har mulighed for taletid på scenen.
Er det noget for dig? Så meld dig ind i Moderaterne og bliv en del af et engageret fællesskab af ligesindede. Vi glæder os til at byde dig velkommen.
Meld dig ind i Moderaterne
Er du nysgerrig på Moderaterne?
Vil du gerne høre mere om Moderaterne uden at være medlem? Det er naturligvis helt i orden. Se nogle af mulighederne herunder.
Tilmeld dig vores nyhedsbrev
Vores nyhedsbrev tilbyder en unik mulighed for at modtage de seneste nyheder, og vigtige opdateringer fra vores parti.Ved at tilmelde dig, bliver du en del af et engageret fællesskab, der værdsætter velinformeret dialog og aktiv deltagelse i den politiske proces.Tilmeld dig nu for at modtage de seneste nyheder og bliv en aktiv stemme i vores demokrati.
Tilmeld dig nyhedsbrevet
Vær med i Det Politiske Mødested
Det Politiske Mødested er et folkeligt adviseryboard, hvor vi mødes og diskuterer politik, uagtet hvilket parti man stemmer på. Her handler det om at få hverdagens eksperter i tale og alle er velkomne. For at deltage eller gense webinarerne, kræver det blot at du opretter en profil. Det er helt gratis og uforpligtende. Webinarerne afholdes onsdag i ulige uger kl. 19.30 – 21.00.
Besøg Det Politiske Mødested
Følg med på vores sociale medier
Flere fordele
Meld dig ind
Nyheder fra Moderaterne
Cirka to gange om måneden sender en folkevalgt, en minister eller vores partisekretær et nyhedsbrev til alle medlemmerne, der gør status på en aktuel politisk sag. Med nyhedsbrevet ved du altid, hvor Moderaterne står, og hvad der sker på Slotsholmen eller i Bruxelles.
Bliv medlem og få nyhedsbrevet
Adgang til events i hele landet
Foruden årsmødet, hvor alle medlemmer har tale- og stemmeret, afholder vi årligt en række events, hvor du som medlem er inviteret, herunder Grundlovsdag – vores fødselsdag. I 2024 afholdt vi en række sundhedskonferencer over hele landet og i 2025 er der flere spændende events på tegnebrættet.
Se vores planlagte events - opdateres løbende
Mandagsmøder | Gå til politik
Den sidste mandag i hver måned mødes alle Moderaternes medlemmer, folkevalgte, kandidater og ministre forskellige steder i Danmark og diskuterer politik. Vi kalder det, at vi “går til politik”, og her kommer alle til orde.
Bliv medlem og vær med
Hvad koster det
350 kr. årligt
ORDINÆRT MEDLEMSKAB
Ordinært medlemskab opkræves 1 gang årligt ved indmeldelse og herefter årligt, den 1. bankdag i indmeldelsesmåneden.
200 kr. årligt
UNGE UNDER 25 ÅR
Unge under 25 kan melde sig ind for 200 kr. årligt. Herefter overgår medlemskabet til ordinært medlemskab.
0 kr. årligt
UNGE MODERATER
Unge under 30 år kan melde sig ind via Unge Moderater og derigennem opnå gratis medlemskab af Moderaterne.
Meld dig ind og bliv en del af løsningen
Bliv en del af historien
Et enestående land. Det er værd at værne om – og ja, det er lettere sagt end gjort. De hårdt optegnede blokke har i årevis blokeret for de gode løsninger. Det går ud over vores sundhedsvæsen, den accelererende klimakrise og fremtidssikringen af hele vores velfærdssamfund.Vi skal have det lange lys på og lade de partier, der vil tage ansvar for at løse de store udfordringer, komme til bordet. Og blive ved bordet – også når det bliver besværligt. Det handler om at tage ansvar for Danmarks fremtid og at sikre vores dejlige samfund.I Moderaterne tør vi tænke nyt og højt – og vi vil gøre det sammen med hverdagens eksperter.Jeg håber, at du vil melde dig ind i Moderaterne for at støtte vores politiske arbejde – så vi sammen kan skabe de nødvendige politiske løsninger.
Lars Løkke Rasmussen
Meld dig ind i Moderaterne


---

# Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaterne-klar-tryg-og-retfaerdig-boligskat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
NYHED
02.03.2026
Moderaterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
Boligskatten skal være tydeligere. I dag er det sådan, at mens man i dele af landet tjener millioner på at eje sit hus, betaler man i andre dele af landet mere i skat end man tjener på huset. Det er ikke rimeligt. Det er ikke retfærdigt. Derfor ønsker Moderaterne: Lavere skat mens du bor i din bolig Enklere boligskat – én vurdering, én årlig skat   Lavere skat når du køber din bolig – lavere tinglysningsafgift Lavere skat på arbejde og investeringer – til gengæld for en skat på større boliggevinster når du sælger  Friværdigaranti: Ingen eksisterende friværdi skal beskattes  Ændringer indføres først efter endnu et folketingsvalg – på anbefalinger fra en forenklingskommission.Det er et afgørende problem, når to ud af tre danskere ikke har tillid til, at de betaler skat af retvisende vurderinger. Velfærdsstaten hviler på borgernes tillid til staten og herunder skatteopkrævningen.  Moderaterne vil helt fjerne det mest komplicerede element i ejendomsbeskatningen – nemlig grundvurderingerne. I stedet vil vi fokusere kræfterne på at få lavet rettidige og retvisende ejendomsvurderinger og etablere en værdig og gennemskuelig klageproces. Løbende ejendomsskatter skal alene hvile på ejendomsvurderingerne. Det er afgørende for et dynamisk samfund, at folk har ret til at investere og tjene penge. Men noget er skævt. I dag beskatter vi fortjenester på aktiemarkedet med 42 procent og arbejdsindkomst over 50 procent. Boliggevinster beskattes i dag slet ikke. Vi mener godt, at vi kan lade os inspirere af fx skatten på afkastet på pensionsopsparinger, når store boliggevinster skal beskattes. Og lad os endelig slå fast: Vi kunne ikke drømme om at røre ved eksisterende friværdier. Vi lover derfor, at vi aldrig kommer til at beskatte bagudrettet. Det er en uskik at lovgive baglæns, så skal der laves om i boligbeskatningen, skal det kun gælde fremtidige boligkøb.
TidligereForrigeGalleri: Danmark blev malet lilla
NæsteLærke er nyvalgt politisk leder for Unge ModeraterNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Galleri: Danmark blev malet lilla - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/galleri-danmark-blev-malet-lilla

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Galleri: Danmark blev malet lilla
GALLERI:
Danmark blev malet lilla
NYHED
02.03.2026
Lørdag den 28. februar stod i demokratiets tegn, da der blev givet grønt lys til at pryde det danske landskab med valgplakater til folketingsvalget.
Alle, lige fra vores politiske leder, Lars Løkke Rasmussen, til vores kandidater, var rundt i de danske byer og sørge for, at valgkampen blev skudt godt i gang og Danmark atter engang blev malet lilla. Vigtigst af alt fik vi hjælp fra frivillige moderater, der har gjort en kæmpe indsats for, at vores kandidater er fremtrædende i de danske byer.Den indsats er årsagen til, at vi har fået hængt 85.000 plakater op i Danmark, hvilket er over 50 pct. mere end den ambition, vi havde under folketingsvalget i 2022. Det skal der lyde en kæmpe tak for.Nedenfor kan du se et udsnit af den festlige weekend, hvor valgplakater blev hængt op og stemningen var høj.
Galleri: Danmark blev malet lilla
TidligereForrigeTanker efter Rwanda – om Afrika og boligskat
NæsteModeraterne: Klar, tryg og retfærdig boligskatNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Tanker efter Rwanda - om Afrika og boligskat - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/tanker-efter-rwanda-om-afrika-og-boligskat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Tanker efter Rwanda – om Afrika og boligskat
NYHED
17.02.2026
Tanker efter Rwanda - om Afrika og boligskat
For to døgn siden sad jeg i et fly og gjorde mig tanker efter årets sikkerhedskonference i München. Om det ufravigelige behov for, at Europa træder mere i karakter, står i egen ret, styrker sin modstands- og konkurrencekraft og gør sig mere relevant i en ny verdensorden, hvor vi ellers risikere at sygne hen som det der engang var et magtfuldt kontinent, der satte globale standarder. Og om at vi i Danmark med fordel bør starte med os selv. For selv om man i længden ikke kan være en vindernation i en taberregion, kan man jo godt strenge sig an og inspirere andre ved at gå foran.Nu sidder jeg her igen, i et fly. På vej hjem til Danmark efter et 36 timers intensivt besøg i Kigali, Rwanda, hvor jeg for nogle timer siden åbnede Danmarks første ambassade i landet.Fingrende springer på tastaturet. Måske skulle jeg hellere lade være. For jeg kan jo se, at mit seneste opslag med dages forsinkelse tidligere mandag aften, kort før afrejse, har sat sig i en overophedet debat om, at Moderaterne og jeg nu vil brandbeskatte Danmarks boligejere. Men jeg er blevet for gammel til politisk korrekthed, fokusgrupper, taktiske overvejelser og designerpolitik. Så undskyld mig …Jeg ved godt, at vi er i et valgår. Det fyger i luften med hurtige løsninger: Vi sparer da bare hen over natten en fjerdedel af udviklingsbistanden og kan åbenbart få mere for mindre (!), vi halverer da bare klassekvotienterne med et snuptag fra Christiansborg og glemmer de seneste års løfter om at sætte den faglige frihed løs, vi (gen)indfører da bare en fridag og glemmer elegant den lønkompensation, der blevet givet, da den forsvandt. Halløjsasa; det går hurtigt og lystigt for sig. Godt med det, men gør man sig langsigtede tanker om sammenhænge og udfordringer, som mine børnebørn ellers kommer til at slås med, hvis ikke vi reagerer i tide, så spreder man – må jeg forstå – maksimal usikkerhed, vil pludselig lukke det halve Afrika ind i Danmark og sende landets boligejere (hvem jeg ellers selv har været en del af i 36 år) fra hus og hjem.Tillad mig derfor et par observationer. Først om Afrika; dernæst om boligbeskatning.Afrika.Om mindre end 25 år er hver tredje ung på denne planet afrikaner. Hver tredje! Afrika er vores nabokontinent. Prøv at tænke over, hvad det kommer til at betyde for migrationspresset på Europa, hvis de ikke kan finde en fornuftig fremtid hos dem selv og søger mod os. Kan du forestille dig et hegn højt nok, der ville kunne holde dem ude?  Er det så klogt eller dumt at engagere sig i deres fremtid? Jeg er helt sikker på, at mine børnebørn synes, det er klogt.For 32 år siden var der et folkemord i Rwanda, jeg lige har besøgt. Op mod en million mennesker af en befolkning på mindre end otte millioner blev slået ihjel på 100 dage. Det største, voldsomste og hurtigste folkedrab i menneskehedens historien. Det gjorde ondt helt ind i hjertet at se knogler, kranier, børnefotos og beklædningsgenstande fra ofrene på museet i Kigali i går. Men det varmede tilsvarende at mærke, hvordan de konsekvent har arbejdet med at hele sårene og bringe landet videre: Børnedødeligheden er faldet til en femtedel, fødselsraten er henved halveret og på Transparent Internationals korruptionsliste (CPI) ligger de nu bedre til end den tungeste tredjedel af EU’s medlemslande! Et selvbevidst land i fremgang.Og dem er der en del af i Afrika. 11 af verdens 20 hurtigst voksende økonomier er afrikanske. Verden er i opbrud. Gamle venner truer med handelskrig. Skulle vi så vende ryggen til Afrika, overlade det hele til Kina og Rusland? Eller bør vi i stedet investere i at bygge nye venskaber, relationer og fremtidige markeder for dansk eksport, der kan sikre vores egen fremtidige velstand?Jeg synes, svaret giver sig selv. Og derfor vil jeg stå fast på, at vi leverer den udviklingsbistand, vi i mere end en generation har argumenteret for, at alle andre også bør give – og drejer den fra ’aid to trade’, så den tjener både deres og vores interesser. Og derfor vil jeg – her i øvrigt helt på linje med Ungarns Victor Orban (!), der har forstået sammenhængen – argumentere for, at det er klogere at invitere afrikanere til at dygtiggøre sig i Europa, så de kan udvikle deres egne lande og økonomier, end lade stå til og afvente et ukontrollerbart illegalt migrationspres. Ikke at det hele ellers ikke holder min tid ud – jeg er jo født tættere på anden verdenskrigs afslutning, end jeg statistisk er fra min dødsdag – men jeg har da ved gud også et ansvar for næste generation.Den slags kan man selvfølgelig vælge at se stort på med et folketingsvalg lige rundt hjørnet, men det er da for f….. ikke politisk lederskab!Og så boligskatten …For mig er det en ikke en ny tanke – jeg har blandt andet antydet den i bogen ’Ud af det blå’, som jeg udgav for nogle år siden – at vi med fordel kunne forskyde boligbeskatningen fra løbende beskatning (jeg betaler skat, fordi jeg bor mellem mursten) til avancebeskatning (jeg betaler, når jeg sælger mine mursten, hvis der er en fortjeneste).Det er sindssygt kompliceret. Og derfor tør ingen tale om det. Men lad os nu prøve alligevel. Lad os kigge på Gentofte versus Norddjurs:I Gentofte koster et hus på 100 m2 i gennemsnit 6,6 mio kr. og er steget med 6,6 % årligt de seneste 10 år. I Norddjurs koster et tilsvarende hus 720.000 kr. og er steget med 1,1 % årligt i samme periode. De løbende boligskatter er højere i Gentofte end i Norddjurs, men gevinsten ved salg er endog meget forskellig. Spoler vi alt andet lige filmen 10 år frem, ser det derfor således ud:En forventet værdistigning (skattefri) i Gentofte på 432.000 kr. om året. Den årlige løbende ejendomsskat udgør 10 % af det. De resterende 90 % – 387.000 kr. pr. år – er skattefrie.I Norddjurs er udsigten en værdistigning på 8.200 kr. om året. Den løbende ejendomsskat er 9.400 kr. og altså mere end huset stiger i værdi. Der er altså absolut ingen gevinst – tværtimod er der i denne kontekst et tab!Er det retfærdigt? Spreder det skræk og usikkerhed at sætte det til diskussion?  Er vi så bange for vælgerne, at ingen tør bare antyde, at det kunne være anderledes?I Moderaterne er vi ikke. Vi vil derfor insistere på en debat om, om det i længden ikke ville være klogere at forenkle og reducere den løbende boligbeskatning, beskatte store gevinster ved salg og i stedet sætte skatten ned på arbejde, produktion og aktiv værdiskabelse.Måske vinder man ikke et valg på det. Men jeg vil nu også hellere have min børnebørns respekt.Jeg tillader mig derfor fortsat at gøre mig tanker om FREMTIDENS skattesystem. Ikke for at sprede usikkerhed, men for med rettidig omhu at lægge fundamentet for en politik, der kan gøre Danmark rigere, rimeligere og friere – så det hele holder mere end vores tid ud. Det er trods alt det, ansvarlig politik bør handle om.Og ja, det skal selvfølgelig ske med omtanke. Så lad mig slå én ting 100% fast: Vi kunne ikke drømme om at ændre på andet end fremtiden. Vi kommer aldrig til at pille en tøddel ved eksisterende friværdier!Jeg gentager: Vi kommer ikke til at pille en tøddel ved eksisterende friværdier!Venlig hilsenLars Løkke RasmussenP.S. Hvis ikke jeg fik nævnt det: Moderaterne kunne ikke drømme om at pille en tøddel ved eksisterende friværdier!
Fridas tanke bag trykket
Jeg tror på rigsfællesskabet. Jeg har selv været i søværnet hvor jeg sejlede i Nordatlanten, og jeg har haft fornøjelsen af at besøge Grønland mange gange. Det grønlandske folk er et stolt folk, som hverken kan eller skal købes eller ejes af nogen. Derfor ramte sætningen lige ind i mit hjerte og pirrende min kreativitet. Med dette linoleumstryk har jeg forsøgt at give mit bidrag til både Lars’ allerede verdenskendte sætning, men også et ønske om at bevare respekten mellem mennesker og folkefærd.
Køb plakaten her
TidligereForrigeModeraterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
NæsteGalleri: Danmark blev malet lillaNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaterne-klar-med-foreloebig-liste-over-folketingskandidater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
NYHED
05.02.2026
Moderaterne klar med foreløbig liste over folketingskandidater
Moderaterne stiller med foreløbigt 45 kandidater til det kommende folketingsvalg.
Udenrigsminister og Moderaternes partileder Lars Løkke Rasmussen er tilfreds med listen:
“Vi stiller med et stærkt og kompetent hold af både erfarne folketingsmedlemmer, ministre og nye kandidater, der tilsammen bringer bred erfaring og nye perspektiver. Personligt ser jeg frem til at møde vælgerne i Sjællands Storkreds.”
Moderaternes sekretariatsleder Jonas Juul Bisserup Bechfeldt glæder sig ligeledes over, at en foreløbig kandidatliste kan præsenteres.
”Jeg er først og fremmest stolt over Moderaternes organisation. De har leveret en suveræn indsats for at kunne sætte det bedste hold, og valgudvalget er fortsat i gang med at opstille kandidater. Jeg ser frem til at se en masse moderate ansigter i landets lygtepæle.
Du kan se den foreløbige liste af kandidater herunder. Desuden opdaterer vi løbende kandidater i oversigten her.
BornholmKirstine van Sabben
FynRosa EriksenLars Aagaard
Københavns StorkredsJakob Engel-SchmidtNanna W. GotfredsenEllen EmilieAli QaisLisbeth Dam LarsenMads Sebbelov
Københavns OmegnMonika RubinÖzkan KocakBetina AsbækDorthe Beck-NylingFrederik Lau PetersenKaran Khosla
NordjyllandMohammad RonaLine RandaNikolaj Christian AndersenMorten Arvidsson
NordsjællandRasmus Lund-NielsenCharlotte HaagendrupAndreas Raben
SjællandLars Løkke RasmussenCharlotte BaggeKasper Emde NygaardFrida Qvist KristensenJan CarlsenMogens HaugaardMia Linda Møller
SydjyllandHenrik FrandsenFrida Vyff BruunGitte Bjerremand AndersenMorten Ellegaard Hell
VestjyllandMorten E.G. BrautschMartin SanderhoffJeppe von BergMichael Nielsen
ØstjyllandChristina EgelundCaroline Stage OlsenPeter HaveHenrik RejnholtSusan Kronborg NielsenSøren VantingSara Pernille JespersenSten Larsen
Fridas tanke bag trykket
Jeg tror på rigsfællesskabet. Jeg har selv været i søværnet hvor jeg sejlede i Nordatlanten, og jeg har haft fornøjelsen af at besøge Grønland mange gange. Det grønlandske folk er et stolt folk, som hverken kan eller skal købes eller ejes af nogen. Derfor ramte sætningen lige ind i mit hjerte og pirrende min kreativitet. Med dette linoleumstryk har jeg forsøgt at give mit bidrag til både Lars’ allerede verdenskendte sætning, men også et ønske om at bevare respekten mellem mennesker og folkefærd.
Køb plakaten her
TidligereForrigeHenrik Frandsen bliver ny ældreminister
NæsteTanker efter Rwanda – om Afrika og boligskatNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Jon Skålerud - Årets ildsjæl 2026 - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/aarets-ildsjael-2026

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
NYHED
07.03.2026
Jon Skålerud - Årets ildsjæl 2026
På Moderaternes årsmøde i Aarhus er Jon Skålerud netop blevet kåret som Årets Ildsjæl i partiet. Til stor applaus blev Jon Skålerud hyldet med blandt andet en tale fra politisk leder Lars Løkke Rasmussen, som fortalte, at Jon Skålerud er et forbillede for alle i partiet.  Jon Skålerud har tidligere været medlem af både partiets hovedbestyrelse og forretningsudvalg og er pt leder af Det Politiske Talenthold, som arbejder med udvikling af partiets kandidater. I sin tale til Jon Skålerud sagde Lars Løkke Rasmussen blandt andet:   ”Du stiller op, hvor der er brug for dig. Ikke for at få æren, men for at få tingene til at ske.  Enhver som har mødt dig er blevet ramt af din ukuelighed og din positive holdning til stort set alt og alle. Du er ambitiøs, du er ordentlig, du er innovativ og du er vedholdende. Og så har du fremfor alt hjertet med i arbejdet.” Prisen som Årets Ildsjæl anerkender og hædrer det store frivillige arbejde, som aktive medlemmer lægger i udviklingen af Moderaternes partiorganisation. Prisen bliver givet til et frivilligt medlem, som i løbet af det forgange år har udøvet en ekstraordinær indsats for partiet.
TidligereForrigeLøkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne  - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/loekke-genvalgt-2026

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
NYHED
07.03.2026
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet. Der var ingen modkandidater til Løkke som tog imod valget under bifald fra deltagerne på årsmødet i Aarhus Congress Center.Lars Løkke Rasmussen har været leder af Moderaterne siden han var med til at stifte partiet i 2022.
TidligereForrigeSå er der årsmøde
NæsteJon Skålerud – Årets ildsjæl 2026Næste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Så er der årsmøde - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/saa-er-der-aarsmoede

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Så er der årsmøde
NYHED
07.03.2026
Så er der årsmøde
Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.  Ministre, medlemmer, frivillige og presse strømmer til Aarhus Congress Center fra hele landet, hvor det helt store fokus selvfølgelig bliver på valgkampen og folketingsvalget den 24. marts. Nedenfor vil der blive opdateret et galleri i løbet af dagen.
TidligereForrigeModeraternes forslag til en deltidspension
NæsteLøkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne Næste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Moderaternes forslag til en deltidspension - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaternes-deltidspension

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Moderaternes forslag til en deltidspension
NYHED
06.03.2026
Moderaternes forslag til en deltidspension
Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget, og vi ønsker at indføre en ny deltidspension, som skal gøre det mere fleksibelt for alle danskere at planlægge deres pension, og stille dem mere frit til selv at vælge hvornår de ønsker at trække sig tilbage.
Vi værner om velfærdsforliget
Vi står vagt om velfærdsforliget, og den løbende stigning i pensionsalderen. Vi vil ikke sætte fremtidens sunde offentlige finanser og forudsætningen for velfærd over styr. – Der skal være råd til velfærd, forsvar og grøn omstilling også efter vores generation. Det gambler vi ikke med.
Ny deltidspension – en trappe til folkepension
Vi ønsker at indføre en ny ydelse for at blive på arbejdsmarkedet. Ydelsen skal gives som en ret til alle danskere tre år før vi rammer pensionsalderen. Det skal være en trappe op til folkepensionen. Det er med henblik på at give alle en mulighed for at disponere efter at lave en delvis tilbagetrækning, og dermed tage et opgør med, at alle går fra 100 til nul på arbejdsmarkedet.
Modernisering af eksisterende ordninger
Der findes i dag en række tilbagetrækningsydelser. De er baseret på et virvar af regler, og modkrav, som tilsammen danner et uoverskueligt kludetæppe af tilbagetrækningsydelser.  Dem ønsker vi i Moderaterne at modernisere, så de bliver tidssvarende og målrettes de forskellige behov som danskerne har.
Velkommen tilbage
Når man i dag først er stemplet ud, og har påbegyndt sin pension, så er det svært at fortryde og efterfølgende vende tilbage på arbejde igen. Det skal vi gøre op med, for rigtig mange seniorer fortryder deres valg, og ønsker enten helt eller delvist at vende tilbage til arbejdet. Derfor foreslår vi at det fremover skal være muligt at sætte påbegyndte ratepensioner på pause, for man skal ikke straffes for at ville vende tilbage.
Sporskifte i stedet for nedslidning
Med længere arbejdsliv bliver behovet for fleksibilitet og sporskifte undervejs øget. Moderaterne ønsker, at flere kan forblive en del af arbejdsfællesskabet længere, og vi vil derfor skabe bedre rammer for at skifte spor – særligt målrettet dem, der har de længste arbejdsliv og har brugt færrest år på skolebænken. Derfor ønsker vi at afsætte en mia. kr til en ny sporskiftefond. Med forbedrede sporskiftemuligheder ønsker vi, at særligt faglærte og ufaglærte med lange arbejdsliv skal have muligheder for at tage erhvervsmålrettede efteruddannelse til job med stor mangel. Det skal ske med 110 procent dagpenge og mulighed for at tage uddannelse ved siden af fortsat beskæftigelse. Ønsker man at supplere indkomstnedgangen, skal der være mulighed for at supplere med tidlig udtrækning af pensionsmidler.
Friere rammer for privat opsparing
Privat initiativ og ansvarlig adfærd som opsparing til egen pension, skal naturligvis også spille en stor rolle i at skabe mere fleksible rammer for overgangen mellem arbejdsliv og pensionstilværelse. Derfor vil Moderaterne lempe på de rammer, vi lægger ned over de private pensionsopsparinger og -udbetalinger.
TidligereForrigeGalleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
NæsteSå er der årsmødeNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/galleri-kickoff-i-moderaternes-pop-up

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
GALLERI:
Pop-up valglokale i hjertet af København
NYHED
04.03.2026
Pop-up valglokale i hjertet af København
Tirsdag eftermiddag åbnede Københavns Storkreds sit nye pop-up valglokale i Fiolstræde, tæt på Nørreport Station. Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte – se talen på Facebook her. Det er tanken, at ”Midtpunktet”, som lokalet bliver kaldt skal være et samlingssted for Moderaterne i København, men alle er velkomne til at kigge forbi til en kop kaffe og en uformel snak om politik.
Ses vi i fiolstræde?
Galleri
TidligereForrigeLærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
NæsteModeraternes forslag til en deltidspensionNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/laerke-er-nyvalgt-politisk-leder-for-unge-moderater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
NYHED
02.03.2026
Lærke Kirkegaard er nyvalgt leder for Unge Moderater
Lørdag holdt Unge Moderater landsmøde og valgte i den forbindelse et nyt lederskab. Tobias Marney trådte tilbage som politisk leder og i stedet er et nyt lederskab trådt til: Lærke Kierkegaard blev valgt som ny politisk leder og Mads Sahl blev genvalgt som organisatorisk leder.Vi ønsker Tobias tillykke med hans nye rolle som international koordinator hos Moderaterne og rigtig meget held og lykke til Lærke og Mads. Vi glæder os til at følge jer alle tre og hepper på jer.Se Unge Moderaters Facebook
TidligereForrigeModeraterne: Klar, tryg og retfærdig boligskat
NæsteGalleri: Pop-up valglokale i hjertet af KøbenhavnNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# [PDF] Alde_Charter.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/securepdfs/2025/07/Alde_Charter.pdf

ALDE Charter of Values
We, the liberal parties affiliated to the ALDE Party, are dedicated to the promotion and strengthening of 
liberal values across Europe, and affirm our commitment to this undertaking through our daily activities 
in our respective countries and through our enhanced cooperation together as part of a pan-European 
political family.
We liberals believe and trust in the power and abilities of the individual. We believe that everyone should 
be able to determine their own destinies, in a society where there are equal opportunities for all, and 
where no one faces any discrimination based upon race, ethnicity, caste, heritage, culture, language, 
sexuality, class, religion, age, disability, sex, gender identity, gender expression or sexual orientation. 
Dignity and freedom for every individual are the building blocks of peace, prosperity, and progress to 
make the world a better place. We recognise that an individual’s identity, which can be fluid and change 
over time, is a complex and heterogeneous construct that is formed as a result of a myriad of factors, 
including history, biology, daily experience and personal choice.
Every individual has the right to freedom of expression, to respect for privacy, to integrity of one’s body, 
to self-determination, to follow faith and beliefs of their choosing in compliance with the Law and 
European values.
Freedoms and responsibilities are the foundation of liberal democratic societies of free peoples. 
Responsibility and therefore freedom are inseparable: individuals must bear responsibility for 
themselves as well as others and future generations.
We believe that the role of the state is to provide the opportunities for all citizens to attain these ideals; 
and to be empowered and be able to take part in the decision-making that affects their lives. 
The state should be the guardian and promoter of individual freedoms, the rights of minorities, and 
function based on the principles of secularism and the rule of law, and in respect of the separation of 
powers including an independent judiciary.
In a liberal democracy, governments derive their power from the trust and confidence of citizens though 
free and fair elections. 
We believe that decisions should be taken at the level as close to the citizen as possible, that we should 
exercise open government and ensure high standards of transparency in decision-making, and foster an 
environment of trust, contestability and accountability.
Reasonable debate, responsible conduct, respect for evidence, tolerance of diverse opinions, and 
freedom of the press sustain the public life of open societies. Whilst authoritarian, nationalist and 
populist forces seek to undermine the openness, pluralism and tolerance at the heart of our European 
society, we pledge to prioritise and emphasise these our values as well as bringing politics closer to every 
citizen so that they can make decisions about their lives. It is our responsibility to support the struggle 
for freedom and democracy in authoritarian countries, in Europe and beyond.
We believe that the state should enable an equality of opportunities, rather than equality of outcomes, 
and we recognise that welfare systems need to be in place to prevent people falling through and to 
provide individuals with new chances in life.
This must include empowering youth and promoting intergenerational dialogue and fairness to ensure 
that the generations that follow do not have fewer opportunities than the present. We believe that high 
quality education accessible to all plays a vital role, and ensuring the transfer of knowledge and skills 
through education available at all stages of life offers the best opportunity for individuals to meet the 
challenges of an ever-changing world.
ALDE Party Extraordinary Congress Brussels 2024
We have an obligation to be good ancestors. We have a duty to build a continent whole, strong and at 
peace for our children and grandchildren and to foster youth civic engagement and political participation. 
Ultimately, we must do no harm; we must all take responsibility of ourselves but not at the expense of 
current or future individuals. 
We want to leave a healthy planet to future generations. To do this, we must ensure we use our natural 
resources responsibly and strive for a liberal approach to achieving a clean, safe, healthy and sustainable 
environment. Liberals believe that we have a specific responsibility to develop, promote and instigate 
actions and progress by innovation that will protect our natural world alongside the development of 
systems to protect and enhance our natural world environments and their biodiversity.
We want to see Europe leading by example in the world, driving innovation and the upward progression of 
standards. We recognise that the biggest challenges facing us today are best tackled together. We regard 
forging strong alliances of free countries and liberals to stand for freedom and cooperation as an 
effective means of promoting our values, increasing prosperity for our citizens, and ensuring our 
collective security. 
We must work to fix inequalities of power and wealth in our societies, to fight corruption, and to combat 
social exclusion. We are committed to eradicating poverty, oppression, hunger and disease. We are 
committed to guaranteeing hospitality, education, social and work inclusion to refugees who flee their 
own countries to be part of the European family and who want to contribute to its growth. We pledge to 
stand up against acts of aggression that threaten sovereign nations and the rules-
based international order wherever and whenever they occur.
We have a positive view on globalisation and other global trends that generate economic growth and jobs 
worldwide. We stand for open, rules-based, free and fair trade, which necessitates a well-functioning 
global rules system to ensure a level playing field for all. Our vision is anchored in the freedoms of 
movement of ideas, people, goods, services, and capital. Free market economy is key in creating well-
being and prosperity, and the only economic system that can be combined with individual freedom. We 
are advocates of free competition and will continue to protect this from abuses by governments, 
gatekeepers, monopolies, and cartels.  
We must build and foster a strong and sustainable economy in which everyone everywhere can thrive, 
that raises living standards for all, and does not benefit only a few at the detriment of the many.
We must continue to invest in research and scientific innovation, and ensure that we harness the positive 
developments of rapidly-changing digital and advancing technologies for the good of our societies and 
ensure that our fundamental human rights as stated in the Universal Declaration of Human Rights are 
protected both online and offline.
By our very nature, liberals are optimists. We are reformers and we constantly strive for progress that 
brings greater freedoms and rights to the individual. We see opportunities where others see challenges, 
and believe that our liberal values and beliefs offer the best guiding principles to our actions in our own 
countries and internationally. 
ALDE Party Extraordinary Congress Brussels 2024


---

# Støt MODERATERNE ved EP-valget - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/stoet-moderaterne

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
STØT MODERATERNE
VED EP-VALGET
Støt moderaterne
Valgkamp koster penge. Hovedparten af midlerne fra medlemskaber går til en valgkamps-opsparing, men enhver hjælp er kærkommen!
STØT MODERATERNE  MED 100 KR.
STØT MODERATERNE  MED 300 KR.
STØT MODERATERNE  MED 500 KR.
STØT MODERATERNE  MED 1000 KR.
Større støttebeløb kan overføres til vores konto i Nordea: 5545 – 6299180296
Kort om regler og praksisI MODERATERNE registrerer vi alle bidrag til partiet. Oplysningerne gemmes i 5 år, men videregives ikke. Partistøtte-reglerne fastslår en beløbsgrænse på 21.900 kr. Ved bidrag forstås både økonomiske bidrag og tjenesteydelser. I årsregnskabet oplyses navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 21.900 kr. Beløbet oplyses ikke.
Støt kandidaterne direkte
Stine Bosse
Støt
Bergur Løkke Rasmussen
Støt
Tobias Marney
Støt
Laurs Nørlund
Støt
Barikan Solecki
Støt
Klavs A. Holm
Støt
Karin Liltorp
Støt
Ivar Nørlund
Støt
Frederik Petersen
Støt
Abdinoor Hassan
Støt
Dea Kehler
Støt
Lars Barfoed
Støt


---

# Støt MODERATERNE ved EP-valget - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/stoet-moderaterne-ved-ep-valget

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
STØT MODERATERNE
VED EP-VALGET
Støt moderaterne
Valgkamp koster penge. Hovedparten af midlerne fra medlemskaber går til en valgkamps-opsparing, men enhver hjælp er kærkommen!
STØT MODERATERNE  MED 100 KR.
STØT MODERATERNE  MED 300 KR.
STØT MODERATERNE  MED 500 KR.
STØT MODERATERNE  MED 1000 KR.
Større støttebeløb kan overføres til vores konto i Nordea: 5545 – 6299180296
Kort om regler og praksisI MODERATERNE registrerer vi alle bidrag til partiet. Oplysningerne gemmes i 5 år, men videregives ikke. Partistøtte-reglerne fastslår en beløbsgrænse på 21.900 kr. Ved bidrag forstås både økonomiske bidrag og tjenesteydelser. I årsregnskabet oplyses navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 21.900 kr. Beløbet oplyses ikke.
Støt kandidaterne direkte
Stine Bosse
Støt
Bergur Løkke Rasmussen
Støt
Tobias Marney
Støt
Laurs Nørlund
Støt
Barikan Solecki
Støt
Klavs A. Holm
Støt
Karin Liltorp
Støt
Ivar Nørlund
Støt
Frederik Petersen
Støt
Abdinoor Hassan
Støt
Dea Kehler
Støt
Lars Barfoed
Støt


---

# Landdistriktudspil - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/landdistriktudspil

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Landdistriktudspil
Landdistriktudspil
POLITISK UDSPIL
25.06.2024
Download og læs hele forslaget her (pdf)
Et land i balance: Udviklingen i landdistrikterne er afgørende for vores land
Danmark er et land i rivende udvikling. Vi er både rigere, sundere og klogere end for bare 30 år siden. Det er resultatet af et land i balance, et tillidsbaseret samfund med lav ulighed og muligheder for de fleste. Men den positive udvikling skal komme alle til gavn. Det er ikke nok, at den kan mærkes i København eller i Aarhus, og det er ikke fyldestgørende, når samtalen om livet udenfor byerne bare ender med at handle om antallet af busruter eller manglende uddannelsesmuligheder.Forestil jer, at alle i landdistrikterne indstillede arbejdet fra den ene dag til den anden. Hovedparten af den vækst, som hele landet nyder godt af, ville blive reduceret væsentligt, og Danmark ville blive et meget fattigere samfund. Landdistrikterne er fyldt med lokale ildsjæle og et stort initiativ, som i dag ikke har mulighed for at folde sig tilstrækkeligt ud. Det er både private ildsjæle og små som store erhvervsdrivende, der er en uundværlig drivkraft i ethvert lokalmiljø.Moderaterne ønsker at styrke og udvikle de ressourcer, der findes i landdistrikterne. Frivilligheden og foreningerne er for eksempel allerstærkest udenfor de store byer. Det er uvurderlige fællesskaber, og alle kan med god grund lade sig inspirere af den kultur, som findes i landdistrikterne. En kultur vi vil værne om, udbrede og konsolidere. I det følgende præsenteres Moderaternes landdistriktspolitiske pejlemærker og forslag til, hvordan vi sikrer udviklingen, udnytter den grønne omstillings store potentialer og fastholder et land i balance, hvor serviceniveauet i de centrale velfærdstilbud ikke svækkes, hvilket er særligt vigtigt udenfor de større byer. Der skal være et levende erhvervsliv og arbejdspladser til de fleste i alle egne af landet.
Moderaternes landdistriktspolitiske pejlemærker
Bureaukrati og rigide regler, der forhindrer lokal udvikling skal rulles tilbage eller blødes op. Vi skal turde tage et opgør med dele af planloven, for at skabe ordentlige rammer for udvikling af lokalsamfundene fx med henblik på at sikre mere gunstige forhold for turisme (udbygning af faciliteter der tiltrækker turister mv.) og erhvervsudvikling generelt.Landdistrikterne er en vigtig ”driver” i den grønne omstilling. Det er her meget af den grønne omstilling kommer til at foregå. Langt de fleste vindmøller og solceller vil blive placeret i landdistrikterne. Det skal vi udnytte for at sikre bedre erhvervs- og vækstvilkår for virksomheder i landdistrikterne, der ligger et kæmpe udviklingspotentiale i den grønne omstilling for landdistrikterne.Udviklingen med affolkning af landdistrikterne skal vendes. Der er behov for mere fleksible rammer for bosætning samt bedre skole- og uddannelsesmuligheder så landdistrikternes muligheder for at fastholde og tiltrække nye beboere styrkes. Derudover skal vi sikre de bedste rammer for frivillighed og for forenings Danmarks udfoldelsesmuligheder i landdistrikterne.Det skal være muligt at bevæge sig rundt i hele landet – også selvom man ikke har en bil. De grundlæggende rammer og forudsætninger for landsdækkende mobilitet skal sikres.
TidligereForrigeEn lilla fortælling
NæsteCaroline Stage Olsen er ny digitaliseringsministerNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Et borgernært sundhedsvæsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/et-borgernaert-sundhedsvaesen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Et borgernært sundhedsvæsen
Et borgernært sundhedsvæsen
NYHED
25.06.2024
Download og læs hele forslaget her (pdf)
Ved Strukturreformen i 2007 blev 271 kommuner til 98, og 14 amter blev til 5 regioner.Den omorganisering blev grundlaget for en af de største sundhedssucceser i nyere tid. Med amternes nedlæggelse, nye supersygehuse (samling af specialerne), patientrettigheder, pakkeforløb og mere muskelkraft til Sundhedsstyrelsen, fik det danske sundhedsvæsen et spark fremefter.De tørre tal bl.a. på kræftområdet taler deres eget klare sprog. Fra 2007 til 2021 er den femårige kræftoverlevelse for kvinder steget fra 61 til 70 år og fra 58 til 67 år for mænd.I dag er udfordringsbilledet et andet end i 2007.I 2035 forventes det, at der vil være 250.000 flere, der er 65 eller derover. I 2070 regner man med at den ældre befolkning øges med yderligere 250.000, samtidig med at gruppen af mennesker over 80 fordobles. Det er jo først og fremmest positivt, at vi bliver ældre. Men det betyder også, at vi kigger ind i en fremtid med langt flere danskere, der er kronikere og multisyge. Allerede i de sidste ti år er gruppen af patienter med en kronisk sygdom vokset med 160.000, hvilket er en stigning på 20%. i 2050 viser fremskrivninger, at antallet af borgere med KOL og type 2-diabetes stiger med ca. 40%.Den demografiske udvikling og det ændrede sygdomsbillede vil betyde, at der vil skulle investeres mere i det nære sundhedsvæsen og det vil kræve en større grad af sammenhæng og samarbejde mellem hospital, praktiserende læge og kommune end den vi ser i dag. Udover ændringen i demografi og sygdomsbillede, er der også store udfordringer med den geografiske ulighed i sundhed. Kigger man på Danmark i dag, er der som oftest dårligst adgang til sundhedstilbud der, hvor sygdomsbyrden er størst. Fx er antallet af hospitalsansatte speciallæger i Region Hovedstaden 178 per 100.000 indbyggere, mens den i Region Sjælland er 133 per 100.000 indbyggere. Geografien udfordrer også. Der er en tydelig tendens til, at de kommuner med detlaveste indbyggertal generelt ser ind i en fremtid, hvor en større andel borgere er over 80 år. I 2023 er der 2 kommuner, hvor antallet af borgere på over 80 år udgør mere end 10% – i 2050 forventes dette at stige til 66 kommuner.Sammenligner man Danmark med lande omkring os, går en langt større andel af udgifterne til det specialiserede sygehusvæsen end i landende omkring os, hvor en større andel går til nære sundhedstilbud som fx forebyggelse, ældrepleje eller praktiserende læger. Fra 2003 til 2020 er antallet af sygehuslæger steget med 8000. Der er i samme periode kun ansat 800 flere praktiserende læger. Praktiserende læger er dem, der er tættest på og tovholder for den enkelte sygdomsforløb. Det paradoks – og den udvikling og forværring, vi ser i det, skal og må vi vende nu, og derfor er tiden til forandring og fremskridt. Status quo er ikke en mulighed.Strukturen og organisering har en betydning for, hvordan vi får skabt de rette rammer for at indrette et stærkt og bæredygtigt sundhedsvæsen med ressourcerne placeret der, hvor de gør mest gavn.Regionerne er i deres nuværende form og organisering for små til at stå for den overordnede prioritering af sundhedsvæsenet. Og de er for store til at sikre den borgernære kontakt. Mange kommuner er til gengæld for små til at sikre en ensartet kvalitet i de nære sundhedstilbud. En grundlæggende organisering for et stærkt sundhedsvæsen bør basere sig på principper om, at bl.a. hospitalerne skal styres fra et mere overordnet niveau, at omdrejningspunktet for al behandling starter og ender så nært som muligt på danskerne og at danskerne oplever tydelig sammenhæng i deres patientforløb uagtet om man er i dialog med kommune, hospital eller praktiserende læge.Første skridt på vejen mod at løse de udfordringer, har været at nedsætte Strukturkommissionen, som snart kommer med deres konkrete anbefalinger til den fremtidige organisering af sundhedsvæsenet. Uanset hvilke anbefalinger Strukturkommissionen må komme med til en ny organisering og struktur for det samlede sundhedsvæsen, så der et behov for, at noget bliver styret mere overordnet fra et nationalt niveau og andet bliver styret fra tættere på fra et nært niveau. Nedenfor er forslag – eller delkomponenter – som Moderaterne mener kan være med til at styrke det nære sundhedsvæsen samt skabe en overordnet koordinering og dermed bedre sammenhæng på tværs af Danmark.
Det nationale niveu
Moderaterne mener:At der skal etableres et nationalt akutberedskab, der overordnet tager højde for geografi i forhold til placering af lægehelikoptere, akutlægebiler og ambulancer.At lægerne skal være der, hvor de sygeste patienter bor. Derfor skal man nationalt beslutte hvor mange ydernumre, der skal være på landsplan, herunder beslutte hvor ydernumrene skal etableres geografisk.At der skal etableres en national IT-struktur, der sikrer datadeling og sammenhæng, særligt for de patienter, der har forløb på tværs og kontakter med mange sundhedsfaglige. Med etablering af det nye nationale center for AI-innovation vil en samlet adgang til sundhedsdata bidrage til at øge  folkesundheden, fx i forebyggelsen af kræft.At der etableres et nationalt center for sundhedsinnovation, der har 3 opgaver:1) at udvikle innovative løsninger baseret på brugerbehov og give en indgang for private virksomheder til at præsentere sundhedsinnovative løsninger2) at udstille og indføre nye effektive innovative løsninger, så sundhedsvæsenet på tværs får en bedre vidensdeling om de bedste innovative løsninger på markedet3) at sikre at ibrugtagne innovative løsninger stadig har relevans
Det nære niveau
Moderaterne mener:At praktiserende læger i områder med mange borgere med kroniske sygdomme, mange multisyge og dårligt mentalt helbred skal have mere tid til konsultationer og honoreres for det. Når man fx fejler flere sygdomme, er kroniker eller mistrives så kræver en snak med lægen ofte mere end de 10 minutter, der ofte er afsat til hver patient i dag.At der skal være en større tilgængelighed og udvidede åbningstider i de nære sundhedstilbud fx hos praktiserende læge med henblik på at forebygge indlæggelser i akutmodtagelserne.I dag anslås det, at 56.000 indlæggelser om året primært på akutmodtagelserne kunne undgås, hvis patienterne havde mulighed for at kunne komme i kontakt med en sundhedsfaglig uden for praktiserende læges konsultationstid.At ældrelæger skal være en del af de nære sundhedstilbud.Gruppen af ældre på 80 år og derover forventes at stige fra godt 304.000 personer i 2023 til  godt 640.000 personer i 2070, svarende til en stigning på 110 pct.Ligesom børn fejler aldersbetingede sygdomme gør ældre mennesker det også. Den specialviden ældrelæger har skal almen praksis kunne trække langt mere på, så patienterne færdigbehandles i almen praksis, når det overhovedet er muligt. Derfor mener Moderaterne, at det vil være en naturlig udvikling at uddanne og sikre Ældrelæger tæt på danskerne.
TidligereForrigeEn grøn landbrugssektor
NæsteVores EU-politiske fundamentNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# En grøn landbrugssektor - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/imaalmedklimamaal24-2

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
En grøn landbrugssektor
En grøn
landbrugssektor
NYHED
25.06.2024
Download og læs hele udspillet her (pdf)
ET GRØNT, FREMTIDSSIKRET LANDBRUG OG EN BÆREDYGTIG FØDEVARESEKTORI Danmark har vi sat os nogle af de mest ambitiøse klimamål i verden – og vi har forpligtet os til at leve op til dem. Det er Moderaternes holdning, at alle skal bidrage til at indfri vores klimamål. Kun sådan kan vi sikre, at den grønne omstilling bliver til gavn for borgerne, erhvervslivet og samfundet.Den grønne omstilling er en af de mest gennemgribende forandringer, vores samfund nogensinde har stået over for. Det stiller krav til alle – fra forbrugeren til industrien, landbruget, vores transportformer og meget andet.I Moderaterne er vi bevidste om de svære balancer sektorerne imellem. Ikke alle sektorer har lige let ved at omstille til en grønnere, mere klimavenlig produktion og fortsat bevare produktionsniveauet og de internationale markedsandele. Her er landbruget og fødevaresektoren måske det tydeligste eksempel. Men det står ikke til diskussion, at vi skal nå klimamålene, og at vores landbrugs- og fødevaresektor skal nå de klimamål, der er fastsat i landbrugsaftalen.For at nå målene, er det helt afgørende, at vi anviser en vej for, hvordan CO2e-udledningerne i sektoren kan nedbringes. Sektorernes produktion sikrer, at Danmark på visse områder er selvforsynende og bidrager til at brødføde en voksende verdensbefolkning.
DANSK LANDBRUG OG FØDEVAREPRODUKTION SKAL UDVIKLES, IKKE AFVIKLES.Derimod skal vi sikre, at landbruget fremadrettet kan producere fødevarer af høj kvalitet på en mere bæredygtig og klimavenlig måde. Samtidig skal landbruget nå sit klimamål, og det er ingen let opgave. Udledningerne i sektoren er siden 1990 reduceret ganske betydeligt, men der er stadig lang vej til at nå 2030-reduktionsmålet i Landbrugsaftalen.Der er behov for tiltag, som nedbringer udledningerne markant, og der er behov for at styrke den økologiske og plantebaserede produktion. Der er ligeledes behov for, at vi får mere natur og skov, så vi kan udvikle naturen og mindske tabet af biodiversitet, hvilket vil inddrage store arealer, der i dag er landbrugsarealer.Omstillingen kræver i høj grad også, at vi får forbrugerne med. Danmark ville være et dårligt foregangsland, hvis husdyrproduktionen forbydes i morgen og man kræver, at forbrugerne ikke længere må spise kød.Fremfor forbud og moraliserende opfordringer skal vi finde løsninger, der ændrer forbrugsvanerne og skubber på efterspørgslen efter bæredygtige og grønne fødevarer. Vi skal give borgerne bedre muligheder for at træffe grønne valg, fordi vi helt grundlæggende tror på, at forbrugerne gerne vil bidrage til den grønne omstilling.
Moderaternes forslag
En klimaafgift, der udvikler landbruget
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at landbruget skal underlægges en klimaafgift, som skal være med til at sikre, at landbrugssektoren opfylder reduktionsmålet i 2030. Moderaterne støtter en klimaafgift som middel til at sikre en grøn omstilling af landbruget.Moderaternes principper for en klimaafgiftDer skal tages politisk stilling til en klimaafgift hurtigt i forbindelse med grøn trepart, så vi sikrer, at landbruget får kendskab til afgiftens størrelse og indfasningsprofil.Princippet er helt centralt, fordi det giver danske landmænd bedre vilkår for at planlægge produktionen, ligesom det bidrager til at skabe mere forudsigelige rammevilkår for landbrugssektoren fremover. En hurtig beslutning om klimaafgiften kan sikre, at indfasningen af afgiften påbegyndes i god tid frem mod 2030, så afgiften reelt bidrager med reduktioner i årene frem mod 2030. Klimarådet påpeger desuden i en rapport, at en hurtig politisk beslutning om en klimaafgift kan tilskynde landmænd til hurtigt at påbegynde omstillingen af deres bedrift, så de ved en fuld indfasning af afgiften skal betale en lavere afgift, fordi deres produktion allerede er omstillet i en klimavenlig retning.Afgiftsprovenuet skal føres tilbage til erhvervet, så produktionen ikke flyttes ud af landet. Tilbageførslen skal ske på en måde, der giver landmændene incitament til at omstille deres bedrifter i en grønnere retning.Klimaafgiften kan ikke stå alene. En kommende afgift på landbruget bør være en del af en samlet løsning og skal suppleres af øvrige værktøjer, herunder bl.a. fodertilsætningsstoffer og nitrifikationshæmmere.Afgiften skal understøtte reel grøn omstilling, der udvikler landbruget og opretholder en dansk fødevareproduktion.Afgiften skal være indfaset fuldt ud og på ansvarlig vis, så den bidrager til CO2e-reduktioner i 2030.Afgiften skal ikke nødvendigvis kun indfases på landbrugsproduktionen, men kan også lægges på slutforbruget af klimabelastende fødevarer.Afgiften kan tænkes ind i landbrugsstøtten fra EU mhp. at skabe øgede incitamenter til produktion af bæredygtige fødevarer via øget støtte til bæredygtige tiltag. Derudover kan man benytte det administrative system, der allerede er opbygget omkring landbrugsstøtten mhp. at undgå nye administrative systemer, der skaber øget bureaukrati.Moderaterne vil arbejde for, at Danmark I EU-regi presser på for, at klima- og naturhensyn i langt højere grad tænkes ind i landbrugsstøtten, så der også på europæisk plan er gode incitamenter til at nedbringe CO2e-udledningerne i landbruget. På den måde minimeres risikoen for konkurrenceforvridning og lækage til andre EU-lande.
Uafhængig grøn jordfond skal skabe rammerne om multifunktionel jordfordeling
Landbrugsproduktionen optager ca. 60 pct. af det danske landareal. Der er dog i stigende grad behov for, at man overvejer dan samlede arealanvendelse i Danmark, fordi der er behov for arealer til flere formål. De formål dækker – ud over den vigtige landbrugsproduktion – opstilling af vedvarende energianlæg (VE-anlæg), naturgenopretning, skovrejsning, grundvandsbeskyttelse mv.Vi skal derfor tænke mere i multifunktionel jordfordeling, hvor jorden tjener flere formål. Det er eks. muligt at opstille VE på jorder, der samtidig benyttes til afgræsning. Og noget af den lavbundsjord, der skal udtages, kan eks. benyttes til naturgenopretning eller skovrejsning. Multifunktionel jordfordeling er løsningen, hvis vi både vil have arealer til rådighed for naturgenopretning, forbedring af vandmiljøet, opstilling af VE, etablering af ny skov mv.Omstillingen af landbruget kræver, at man forholder sig bredt til jordfordelingen i Danmark. Der er mange interesser på spil, som kan være svært forenelige. Derfor ser vi et behov for en uafhængig grøn jordfond, der kan skabe de bedste rammer for multifunktionel jordfordeling, som i stigende grad er nødvendig.Som nævnt ovenfor kommer der en klimaafgift på landbruget, som skal sikre, at omstillingen af landbruget sker i det rette tempo. Det er magtpåliggende for Moderaterne, at landbruget i den forbindelse ikke afvikles, men udvikler sig i en mere bæredygtig retning. Det kræver bl.a. en strukturel omstilling af landbruget i retning mod en større plantebaseret produktion (som er mere klimavenlig og lægger beslag på en mindre andel af landbrugsarealerne end husdyrproduktion). Derudover skal der udtages 100.000 ha. lavbundsjorder frem mod 2030 (omtales i følgende afsnit), hvilket bl.a. kræver erstatningsjord til involverede lodsejere mv.Moderaterne foreslårAt der oprettes en grøn jordfond til strategisk opkøb af landbrugsjord, som kan skabe rammerne om multifunktionel jordfordeling, der kan sikre, at samfundet lykkes med de mange formål vedr. klima, miljø, naturgenopretning og en fortsat stærk landbrugs- og fødevareproduktion.At fonden oprettes efter klimaskovfondens forbillede.At fonden også bidrager til at facilitere privat-offentlige partnerskaber lokalt mellem lodsejere og investorer fx kommuner, forsyningsselskaber og virksomheder mhp. at udvikle mere attraktive landdistrikter med nye muligheder for erhverv og bosætning.At fonden sikrer, at der er arealer til rådighed for byttehandler med landmænd, der udtager lavbundsjorder eller anden produktionsjord ifm. fx naturgenopretning, skovrejsning mv.At fonden understøtter udtagning af lavbundsjorder, naturgenopretning og derudover får som opdrag at bidrage til indfrielsen af de samlede klimamål.
Mere fart på udtagning af lavbundsjorder
For nyligt offentliggjorde Aarhus Universitet en ny rapport, som viser, at det samlede areal af lavbundsjorder i Danmark pr. 2022 udgør 118.300 ha. Det er en nedjustering på cirka 50.000 ha.Med Landbrugsaftalen blev det besluttet, at der frem mod 2030 skal udtages 100.000 ha. lavbundsjord. Lavbundsjorderne er tidligere vådområder, som er blevet drænet mhp. afgrødedyrkning. Udtagning af lavbundsjord betyder, at landbrugsjord tages ud af omdrift (intensiv dyrkning af jorden ophører), hvorefter der eks. sker en vandstandshævning på arealet. Ved vådgøring tilføres mindre ilt til jorden og nedbrydningsprocessen af organisk kulstofindhold bremses. Derved reduceres drivhusgasudledningen og kulstoflageret i jorden bevares.Foruden de klimagavnlige effekter bidrager lavbundsprojekter til målsætningen om reduceret kvælstofudledning til vandmiljøet, hvilket bidrager til målopfyldelse af EU’s vandrammedirektiv. Udtagningsprojekter forbedrer også naturforholdene og skaber flere levesteder for en række arter, hvilket gavner biodiversiteten og naturen samlet set.Desværre går det for langsomt med at få udtaget af lavbundsjorderne. Ifølge ekspertgruppen for udtagning af lavbundsjorder skyldes langsommeligheden:Uklarhed om en kommende regulering af landbrugets CO2e-udledninger.Uklarhed om de langsigtede rammer for kommunernes faciliterende rolle, herunder finansieringen, som er afgørende, hvis indsatsen skal op i gear.Mangel på de udtagningskonsulenter, som skal hjælpe lodsejerne med at forestå udtagningen og den foregående ‘screeningsproces’.At hele udtagningsindsatsen baserer sig på frivillighed, hvilket betyder, at der er behov for klarhed om kompensation og byttejord til landmændene.Hvor langt er man kommet med udtagningsindsatsen?De nyeste opgørelser fra Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fisker viser, at ca. 38.000 ha. lavbundsjord i øjeblikket er enten under udtagning eller under forundersøgelse, før der kan gives tilsagn om et lavbundsprojekt. Der mangler dermed fortsat en hel del, før man lever op til landbrugsaftalens mål om udtagning af 100.000 ha. lavbundsjorder i 2030.Moderaterne foreslår på den baggrund, at:Sætte turbo på udtagningen af kulstofrige lavbundsjorde ved at fjerne de eksisterende barrierer og risici – med udgangspunkt i anbefalingerne fra ekspertgruppen for udtagning af lavbundsjorder – så der er sikkerhed for, at der frem mod 2030 bliver udtaget 100.000 ha. lavbundsjord i landbruget.Arbejde for at der skal laves en aftale med kommunerne om at udtage 60.000 ha. kulstofrige lavbundsjorder inden 2030 med henblik på at forankre den kommunale indsats, understøtte de lokale klimamålsætninger ved at have fokus på at rydde unødige administrative byrder af vejen.Arbejde for at sikre, at udtagne lavbundsjorder i langt overvejende grad – hvor det er muligt – vådgøres, så de fulde klimaeffekter realiseres.Oprette et udtagningsrejsehold (bestående af udtagningskonsulenter), som hjælper lodsejere igennem hele udtagningsprocessen.
Strukturel omlægning af landbrugsproduktionen i en klimavenlig retning
Der behov for strukturelle forandringer i landbrugsproduktionen. Som nævnt står husdyrproduktionen for den største del af udledningerne i landbrugs- og fødevareproduktionen. Det skyldes arealanvendelsen til foder samt metan-udledning fra husdyrproduktionen. Metan udgør 34 pct. af landbrugets drivhusgasudledninger og 10 pct. af de samlede danske udledninger. Metan er altså en af de største enkeltkilder til udledninger af drivhusgasser fra landbruget.Den strukturelle ændring af landbrugsproduktionen i en klimavenlig retning, skal bl.a. realiseres gennem klimaafgiften – suppleret af forbrugerrettede incitamenter, der skal øge plantebaseret fødevareproduktion.Landbrugets nuværende arealanvendelse, hvor en stor del af landbrugsarealerne anvendes til dyrkning af foder, er uhensigtsmæssig i et klima-, miljø- og naturperspektiv. Heller ikke når det handler om produktion af fødevarer til mennesker, er den nuværende arealanvendelse optimal. Samtidig viser mange studier, at økologisk produktion – ift. konventionel produktion inden for samme driftstype – reducerer CO2e-udledningerne, hvilket bl.a. skyldes en højere kulstoflagring i jorden, forskelle i gødningsniveau, sædskifte og dyretæthed. Derfor bør man overveje fordelingen mellem hhv. økologisk og konventionel planteavl og husdyrproduktion.Moderaterne foreslår derfor, at:Planteproduktionen – af særligt bælgfrugter – til mennesker øges. De strukturelle ændringer af produktionen vil medføre, at husdyrproduktion formindskes sideløbende med, at planteproduktionen øges.Det økologiske areal fordobles frem mod 2030 (i 2022 blev 11,7 pct. Af det samlede landbrugsareal dyrket økologisk), hvilket har potentiale til at reducere CO2e-udledningerne med op mod 0,5 mio. tons. En fordobling af det økologiske areal skal ske ved at skabe bedre økonomiske incitamenter til at omlægge den konventionelle produktion til økologisk produktion.
Anvendelse af nye teknologier skal nedbringe udledninger i husdyrproduktionen
Moderaterne arbejder for en strukturel omlægning af landbrugsproduktionen i en mere klimavenlig retning. Det betyder, at vi kæmper for, at plantebaserede fødevarer og kødalternativer i højere grad bliver en del af den danske landbrugsproduktion i fremtiden.Danmark er en de største kødproducenter i Europa – og derfor kan vi ikke lave en strukturel omstilling fra den ene dag til den anden. Der er behov for at udnytte de teknologiske muligheder, der foreligger nu og her, som kan nedbringe udledningerne fra den eksisterende og fremtidige husdyrproduktion.Metan-reducerende fodertilsætningsstoffer er en af de teknologier, der kan nedbringe CO2e-udledningerne fra husdyrproduktionen på den korte bane. Fodertilsætningsstoffer nedbringer køers klimabelastning. Det er afgørende, at vi finder løsninger, der kan nedbringe klimaaftrykket fra køer og mælkebaserede mejeriprodukter. Moderaterne mener, at fodertilsætningsstoffer kan være en omstillingsløsning i husdyrproduktionen, der hurtigt kan komme i spil. Teknologien er godkendt til brug i EU, og klimaeffekterne under danske forhold undersøges for nuværende ved Aarhus Universitet. Det forventes, at fodertilsætningsstoffer kan inkluderes i den nationale emissionsopgørelse i 2025, hvorfor det forventes at kunne have en forholdsvis stor effekt på opnåelse af landbrugets klimamål i 2030.Vender man blikket mod udledningerne fra gødningsanvendelsen i landbruget er nitrifikationshæmmere den teknologi, som har vist sig mest lovende ift. at skabe en klimaoptimeret gødningsanvendelse. Ved anvendelse af teknologien forventes der at være et væsentligt potentiale for reduktion af CO2e-udledninger fra landbruget ved tilsætning af nitrifikationshæmmere til gødning og gylle, men der er også betydelige miljømæssige gevinster at hente. Reducerede udledninger af kvælstof er centralt mhp. at skabe et bedre hav- og vandmiljø, særligt i de kystnære farvande (fjorde etc.), hvor vi har en stor genopretningsopgave foran os. Derfor mener Moderaterne, at nitrifikationshæmmere kan blive en vigtig omstillingsløsning i landbrugets nuværende struktur. Stoffet forventes i øvrigt være praktisk muligt at anvende for alle konventionelle landbrugere.Derudover mener vi, at vi skal have fart på udvikling og udrulning af pyrolyseteknologien til udvikling af biokul. Det er en af de teknologier, som erhvervslivet og forskningsaktører udpeger som et af de centrale klimavirkemidler i fremtidens grønne landbrug. I Moderaterne tror vi på, at biokul kan blive en af fremtidens løsninger for landbrugssektoren.Moderaterne foreslår derfor:At metan-reducerende fodertilsætningsstoffer bliver udrullet og anvendt i landbrugets husdyrproduktion, når klimaeffekten forventeligt kan indgå i klimafremskrivningen.At nitrifikationshæmmere bliver udrullet og anvendt i landbrugets gylle- og gødningshåndtering, når stoffets effekt under danske forhold er kendt og kan indgå i regeringens klimafremskrivning.For at sikre en størst mulig og hurtig virkning af tiltagene, foreslår vi, at der stilles krav om anvendelse af stofferne til de landmænd, der kan anvende teknologierne.At der gives et statsligt tilskud ved etablering af en pulje, som landmænd kan søge midler fra, så teknologierne kan udbredes i landbruget i stor skala.At teknologien vedr. forsuring af svine- og kvæggylle i stald være udrullet i stor skala i 2030.At der lanceres en pyrolysestrategi, som sætter rammerne for anvendelse af teknologien i dansk landbrug fremadrettet.Hensigten med, at nitrifikationshæmmere og fodertilsætningsstoffer skal indføres som en kombination af krav og tilskud i en midlertidig periode, er dels at høste klimagevinsterne på den korte bane, dels at kickstarte anvendelsen af teknologierne og påvise deres funktionalitet i praksis. Men der skal selvfølgelig også være øje for, at der landbrugsformer fx regenerative landbrug, skovlandbrug mv., som er mere miljørigtige end konventionelle. Derfor bør der også være undtagelser til kravet om anvendelse.
Den grønne forskningsindsats i landbruget skal prioriteres og intensiveres
I Moderaterne er vi bevidste om, at der er et stort klimapotentiale i de nye teknologier, som er på vej frem med stor hast. Det skal vi have realiseret til fulde – men der er stadig et stykke vej, før vi alene kan læne os op ad teknologien til at få os i mål med landbrugets reduktionsmål. Udviklingen og modningen af – samt forskningen i – nye teknologier har dog potentialet til på sigt at bidrage til at skabe en moderne fødevareproduktion. Teknologierne har potentialet til effektivt at ændre strukturudviklingen i landbruget og medføre, at dansk fødevareproduktion udvikler sig på en måde, som er forud for sin tid og vil give landbruget en førerposition, der er afgørende i konkurrencen om internationale markedsandele.Forskningen i og udviklingen af fodertilsætningsstoffer, nitrifikationshæmmere og biokul er godt på vej – og for samtlige teknologiers vedkommende er forventningen allerede på den korte bane at kunne inddrage klimaeffekten i den nationale emissionsopgørelse og reelt kunne høste konkrete reduktioner på den korte bane. Arbejdet med nye teknologier stopper dog ikke her og forskningsindsatsen skal fortsat prioriteres, da de forventes at kunne spille en vigtig rolle i at nå vores klimamål.Moderaterne foreslår derfor:At forskningsindsatsen i metan-reducerende fodertilsætningsstoffer til husdyr styrkes og intensiveres mhp. muligheden for udvikling af danske teknologier og produkter inden for området.At vi øger bidraget til forskning i og anvendelse af pyrolyseteknologien (biokul).At vi øger bidraget til forskning i gødnings- og gyllehåndtering til nedbringelse af lattergas-, ammoniak- og metanudledningerne i landbruget, herunder evt. dansk teknologi- og produktudvikling. Vi foreslår, at styrkelsen af forsknings- og udviklingsindsatsen sker via en større prioritering til forskning i de konkrete teknologier på forskningsreserven.
Elektrificering af maskinparken i landbrugs- og fødevaresektoren
Vi skal elektrificere det, vi kan elektrificere. I Danmark kommer vi frem mod 2030 til at producere meget mere grøn strøm, end vi selv kan forbruge – og elektrificering er den hurtigste vej til at reducere CO2-udledningen. Elektrificeringen af bl.a. personbiler har været i gang i en årrække lige såvel som omstilling af den tunge transport er et stort tema i den grønne debat. Nylige erfaringer fra fødevaresektoren viser, at der er et stort reduktionspotentiale i elektrificering af fødevaresektoren i Danmark. Faktisk mener Viegand Maagøe på baggrund af et projekt med 20 deltagende virksomheder fra sektoren, at der kan skæres op til 1 mio. tons af Danmarks årlige CO2-udledning, hvis vi erstatter fossile brændsler med grøn strøm. Samtidig viser projektet, at hele 92 pct. af fremstillingssektoren kan omlægges til el, mens en undersøgelse fra DTU (Danmarks Tekniske Universitet) viser, at 97 pct. af processerne i fødevaresektoren kan omlægges til el.Alt peger på et betydeligt potentiale for elektrificering i fødevareindustrien, og særligt i fremstillingsindustrien er det er inden for teknologisk og økonomisk rækkevidde. Erfaringerne viser også, at elektrificering kan gøre produktionen billigere for virksomhederne. Dertil forventer vi, at man fremadrettet ser en stigende efterspørgsel på bæredygtige produkter med mindst muligt CO2e-aftryk, hvorfor det også vil give branchen en stærkere grøn ‘business case’.Landbruget har som et af de få erhverv ret til at få godtgjort olieafgiften på motorbrændstoffet, som ellers ikke normalt er godtgørelsesberettiget. Det betyder, at landbruget har et de facto fradrag på anvendelsen af fossile brændsler til landbrugsmaskinerne, hvilket gør det fordelagtigt fortsat i landbruget at vælge fossilt drevne maskiner til – over fx eldrevne. Maskinparksflåden i fødevaresektoren består af alt fra mindre maskiner til store landbrugsmaskiner og produktionsapparater i fødevaresektoren. Derfor skal det naturligvis undersøges, i hvilken skala det er realistisk at indfase elektrificeringen frem mod 2030. Dog mener vi uanset hvad, at arbejdet med omstillingen bør startes ved at styrke incitamenterne til elektrificering (og sikre, at de nuværende incitamenter ikke modarbejder denne dagsorden).Derfor foreslår Moderaterne, at:Fradraget for fossile brændsler udfases, herunder olieafgiftsgodtgørelsen, og at det undersøges, hvordan det kan ske på ansvarlig vis, så udfasningen sker i takt med, at teknologien udvikles. I Moderaterne mener vi ikke i udgangspunktet, at det danske afgiftssystem skal tilskynde til fortsat anvendelse af fossile brændsler.Indførsel af en midlertidig forhøjelse af afskrivningsgrundlaget på 150 pct. for nulemissionsmaskiner i landbrugs- og fødevaresektoren i årene 2025-2030. Denne ordning foreslås først indført på nulemissionslastbiler, men bør også indføres i maskinparken i landbruget og fødevaresektoren.Udfasning af fradraget for fossile brændsler og indførsel af forhøjelse af afskrivningsgrundlaget skal tænkes sammen for at skabe en “landingsbane” for landbruget og fødevaresektorens omstilling af maskinparken frem mod 2030. Olieafgiftsgodtgørelsen kunne fx fortsat gælde i en midlertidig periode for de kørende maskiner, hvor teknologien ikke er helt klar, mens fradraget udfases hurtigst muligt for den resterende del af fremstillingsindustrien.Det undersøges, afhængigt af klimaafgiftens udformning og det statslige provenu, hvilke muligheder der er for at føre en del af provenuet tilbage til omstillingen. Dele af afgiftsprovenuet kunne fx gå til en skrotningspulje – ligesom man har haft til udskiftning af olie- og gasfyr i husholdningerne – der kan virke som en økonomisk håndsrækning ved skrotning af den fossile maskine, der kan bruges på indkøb af en grønnere løsning.
Det grønne valg skal også være nemt og billigt
I Moderaterne er vi åbne for at drøfte en klimaafgift på slutforbruget som en mulighed, men den kan og må ikke erstatte en afgift på produktionen, som er essentiel for at nå vores klimamål i 2030. Det er også vigtigt, at forbrugerne ikke mødes af markant dyrere fødevarer, som der er risiko for, hvis erhvervet vælter de forventede meromkostninger, som følge af en afgift på produktionen, over på forbrugerne, samtidig med indførslen af en afgift på slutforbruget. Et sådant scenarie er ugunstigt for de danske forbrugere og risikerer at spænde ben for den grønne omstilling af vores fødevareproduktion.En afgift på forbruget skal kombineres med billigere grønne fødevarerForbrugsafgifter er et velkendt redskab til at ændre forbrugeres adfærd, fx når de handler ind. Vi tror på, at en afgift på de mest klimaskadelige varer, herunder oksekød, kan være et effektivt redskab til at skabe en efterspørgselsorienteret grøn omstilling af fødevareproduktionen.Moderaterne mener også, at vejen frem – for at sikre en bred opbakning i befolkningen – er at give forbrugerne en gulerod. Derfor vil vi undersøge muligheden for bogstaveligt talt at gøre gulerødderne – og andre grønne fødevarer (frugt og grønt) – billigere. Når de mindre klimavenlige fødevarer bliver dyrere, skal de grønne fødevarer tilsvarende være billigere, så vi ikke slår bunden ud af de danske familiers husholdningsbudget. Konkret vil vi derfor undersøge mulighederne for at sænke momssatsen på grønne fødevarer.En undersøgelse foretaget af Coop og Dansk Vegetarisk Forening viser, at en stor del af danskerne er positive over for, at fødevarer afgiftspålægges ud fra deres klimabelastning – samt at en højere afgift på fx oksekød er en god idé, hvis grønne fødevarer tilsvarende gøres billigere.Danmark er i øvrigt et af få lande, der ikke arbejder med differentieret moms. I Danmark har vi en fast momssats på 25 pct., som ikke alene er en af de højeste i EU, men som også er ensartet på tværs af stort set alle produktgrupper.I Sverige kan forbrugerne købe fødevarer med en moms på 12 pct. – under det halve af momsen i Danmark. Tyskerne er endnu bedre stillet, når de handler i en dagligvarebutik. Her er momsen på fødevarer kun syv pct.Ifølge Skatteministeriet er det tilladt inden for gældende EU-ret at indføre en differentieret moms mellem særskilte varegrupper, herunder altså en lavere moms på frugt og grønt som samlet varegruppe.Moderaterne foreslår derfor: At en afgift på slutforbruget af de mest klimabelastende fødevarer kan kombineres med differentieret moms på grønne fødevarer, så frugt og grønt gøres billigere – fx ved en halvering af momsen.Skatteministeriet estimerer, at det vil koste mellem 2 – 2,5 milliarder kroner i statskassen at halvere momsen på frugt og grøntsager. Finansieringen forslaget skal i videst muligt omfang komme fra afgiftsprovenuet, der genereres ved en afgift på slutforbruget af mere klimaskadelige fødevarer.
Nemt at være grøn: Indførelse af et statsligt CO2-mærke
Vi er fortalere for, at det skal være billigere at træffe de grønne valg. Men det skal også være nemmere og mere gennemskueligt at træffe det grønne valg. Og for rigtigt mange mennesker er det svært at gennemskue, om de træffer et grønt eller sort valg, når de fylder indkøbskurven.Er grisekød slemt for klimaet? Hvor slemt er oksekødet? Hvad med en avocado, som jo er en grøntsag, der ikke produceres i Danmark, men i stedet er blevet sejlet hertil fra Sydamerika?Ifølge Forbrugerrådet TÆNK er der også rigtigt mange danskere, der ikke kan gennemskue det, når de handler fødevarer ind på daglig basis – desuden påpeger de, at mærker rykker ved forbrugernes vaner. Det kalder på en styrket indsats for oplysning om klimaaftryk, så man, som forbruger, tydeligt kan se og forholde sig til det – ligesom man kan se, om fødevarer indeholder fx gluten eller har et højt fedtindhold.Der har siddet en arbejdsgruppe og arbejdet med udvikling af et klimamærke og fundet løsninger, men det forventes først at være klar i løbet af 2025.Moderaterne foreslår derfor:At et obligatorisk statsligt CO2e-mærke på fødevarer implementeres i den danske fødevaresektor, så det i supermarkeder o.l. i Danmark er gennemskueligt for forbrugerne, hvordan fødevarer påvirker CO2e-udledningen.
Grønnere offentlige køkkener skal gøre 1 million daglige serveringer grønnere
Det offentliges indkøbskraft skal bruges til at understøtte grønne løsninger. Det vil have stor betydning for produktudviklingen, hvis det offentlige konsekvent efterspørger de mest bæredygtige produkter og tjenesteydelser.De offentlige køkkener er et vigtigt virkemiddel i den forbindelse, idet de samlet set serverer over 1 mio. måltider om dagen (650.000 hovedmåltider og 380.000 mellemmåltider) til en række forskellige befolkningsgrupper til den nette sum af fire mia. kr. årligt. De måltider skal være grønnere. Når vi fra politisk side ønsker, at vores erhvervsliv bliver grønnere, at vores forbrugere tænker og agerer grønnere og mere bæredygtigt, så bør det også være forudsat, at staten går forrest med et godt eksempel. Det offentliges indkøbskraft skal generelt have et mere bæredygtigt sigte – og i Moderaterne tror vi på, at de offentlige køkkener kan sikre konkrete klimagevinster direkte og samtidig kan det skubbe på og skabe en ‘genvej’ til at normalisere en grønnere kost for borgerne.Klimarådet påpeger i sin rapport fra 2021, at det offentlige serverer måltider for et meget bredt udsnit af den danske befolkning, hvorfor det offentlige gennem grønnere indkøb og serveringer vil eksponere mange befolkningsgrupper og dermed skabe et samlet større potentiale for adfærdsændrende effekter i befolkningen. Men det er afgørende, at de enkelte eksempler der er fra fx Aarhus Kommune, bredes ud til samtlige offentlige køkkener, da det naturligt ikke vil have samme effekt, hvis der kun sporadisk indføres fx kødfrie dage og flere vegetariske/veganske valgmuligheder i offentlige kantiner.Moderaterne foreslår derfor:At staten sætter brede nationale og ikke mindst ambitiøse krav til offentlige køkkener på offentlige arbejdspladser til at servere mere klimavenligt og bæredygtigt mad. Dette kan bl.a. realiseres ved indførsel af flere kødfrie dage i de offentlige kantiner.At man i de offentlige køkkener højere grad går fra rødt til hvidt kød – som er mere klimavenligt – ved at udskifte anvendelsen af oksekød i serveringerne til kylling, gris og/eller fisk.At stille krav om, at alle offentlige køkkener har mindst økologisk spisemærke i sølv, da vi ønsker, at det offentlige også skubber på for en mere økologisk produktion i Danmark.
Øget indsats for at forhindre madspild
Ifølge Miljøstyrelsen går 814.000 ton mad årligt til spilde i Danmark. Der er et stort potentiale i at blive bedre til rent faktisk at anvende de fødevarer, som vi producerer og indkøber, frem for at lade det gå til spilde. Ikke bare i Danmark, men i hele verden udgør madspild så stort et problem, at det ville være den tredje-største udleder af CO2 i verden, hvis det var et land.I et klimaperspektiv kan man sammenligne det med energieffektivisering, hvor vi sørger for ikke at spilde strøm, så vi kan sikre, at produktionen matcher forbruget. Særligt når produktionen udleder CO2, er det kritisk for klimaet, at fødevarer med et højt CO2-aftryk alligevel ender i skraldespanden. Men også, når vi omstiller til et grønnere landbrug, skal vi sørge for, at vores danskproducerede fødevarer fremstilles til at blive forbrugt, ikke til skraldespanden. Derudover skal fødevareindustrien, som står for hele 47% af madspildet blive mere effektivt til at genanvende de fødevarer, der går til spilde.I 2022 reducerede omkring 800.000 danskere madspild ved hjælp af apps. Det betyder, at bæredygtighed og herunder bekæmpelse af madspild fylder mere hos forbrugerne. Men det er stadig hos forbrugerne, at problemet er størst, men derfor også, hvor potentialet er størst. Reduktion af madspild er ikke en ny idé, men den skal følges hele vejen i mål, så vi bliver et af de mest effektive fødevarenationer ved at sikre, at mad stort set ikke går til spilde i Danmark.Moderaterne foreslår derfor:At der via oplysningskampagner kommer større fokus på, hvordan forbrugerne kan mindske madspild. Ifølge branchen er et af problemerne bl.a. mejeriprodukter, pålæg, friske grøntsager o.l., hvor borgere har svært ved at gennemskue fødevarernes kvalitet pba. “bedst før”-datoer. Øget oplysning herom kan sikre mere kvalitetsbevidsthed og bedre forståelse for datoernes betydning, så vi undgår, at mange smider gode fødevarer ud.Kampagnerne skal helt lavpraktisk anskueliggøre for forbrugerne, hvor stor en forskel det kan gøre, at man fx ikke smider en halv pose kartofler ud, hælder en halv liter mælk ud eller aldrig spiser en hel pakke pålæg op.At de offentlige køkkener går forrest i kampen mod madspild. Det skal ske ved “tag mad med hjem”-ordninger for medarbejdere og øget brug af portionsanretninger (frem for buffeter).At de offentlige køkkener i lighed med de fleste danske supermarkedskæder bidrager til bedre anvendelse af overskudsmad, eks. via donationer til lokale madspildsorganisationer.
TidligereForrigeSkal Danmark være stormagt for grøn energi?
NæsteEt borgernært sundhedsvæsenNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Vores EU-politiske fundament - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/vores-eu-politiske-fundament

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Vores EU-politiske fundament
Vores EU-politiske
fundament
NYHED
25.06.2024
Læs hele Moderaternes EU-politiske fundament i pdf her.
Et Danmark i Europa
Det europæiske sammenhold og samarbejdet i EU er vigtigere end det længe har været. For Danmark og for Europa som helhed.Verden er stadig mere foranderlig, og med det følger et stigende pres på vores grundlæggende demokratiske rettigheder. Det er rettigheder, som vi i fællesskab er forpligtet til at værne om, så fremtidens borgere kan nyde godt af dem.Derfor er det også afgørende, at Danmark med fornyet kraft søger indflydelse, så vi kan styrke det europæiske samarbejde indefra.For vi skal stå endnu stærkere som land i EU – og med EU. Det er afgørende for vores velfærd, vores erhvervsliv, vores sikkerhed og vores klima.
Et bæredygtigt Europa
EU har i stigende grad udviklet sig til et grønt fællesskab. Der sættes fælles klimamål – og der følges op på klimamål med fælles handling. Det er et aftryk i vores europæiske fællesskab, som vi i Danmark kan være at stolte af at have arbejdet for at sætte.Det er via EU-samarbejdet, at Danmark kan opnå de mest mærkbare resultater for så vidt angår det globale klima. Vores indsats hjemme i Danmark er dog også vigtig, fordi Danmark vil fastholde positionen som grønt foregangsland, som andre lande kan spejle sig i.Moderaterne vil arbejde for, at EU løfter ambitionsniveauet. Nye, højere klimamål, konkret handling i den grønne industri og landbruget, mere fokus på forbrugerne og ikke mindst en langt mere ambitiøs natur- og miljøpolitik.
Et stærkt Europa, et sikkert Danmark
Danmark er et lille land. Vi glemmer det af og til, fordi vores fællesskab er så stærkt, men sikkerhedspolitisk kan vi ikke klare os alene.Heldigvis gør vores medlemskab af EU os meget større, end vi faktisk er. Sammen står vi stærkere, og det usikre farvand har lært os én afgørende ting: vi kan ikke bare adskille de europæiske landes udfordringer fra hinanden, og vi kan ikke adskille den ene politiske dagsorden fra den anden.I Moderaterne ser vi ind i en fremtid, hvor det er essentielt at vi konsoliderer Danmarks rolle i Europa, samtidig med at EU’s rolle i relation til resten af verden skal forstærkes.
Et europæisk sundhedssamarbejde
I EU er sundhedspolitik helt op til medlemsstaterne selv. Det betyder, at vi selv bestemmer, hvordan vi indretter vores nationale sundhedssystemer, og hvilke behandlinger vi tilbyder vores borgere. Sådan mener Moderaterne, at det fortsat skal være. Men vi mener også, at EU kan supplere med noget ekstra til gavn for vores fælles sundhed.Corona-pandemien viste med tydelighed, at en fælles koordinering af indsatser både gavner og styrker de enkelte EU landes sundhedssystemer.Selvom sundhedsvæsenet er og skal være et nationalt anliggende, så bør vi kigge på, hvor sundhedsfællesskaber og samarbejde på tværs af grænserne kan give mening.
Et åbent og beskyttet fællesskab
En af de mest komplekse udfordringer for Danmark og Europas stabilitet og sikkerhed er den stigende strøm af migranter og flygtninge. I løbet af 2023 ankom 277.000 migranter til Europa, hvilket er det højeste antal siden 2016. Og denne tendens forventes at fortsætte i fremtiden grundet krig, uroligheder og klimaforandringer.Med risikoen for en endnu større strøm af migranter og flygtninge er det afgørende at handle proaktivt. EU skal have en håndfast migrationspolitik. Vi skal styrke de ydre grænser og tage ordentlig hånd om flygtninge og migranter i fælles modtagecentre. Vi skal hjælpe dem, der flygter fra krig og konflikt, og sende illegale migranter sikkert hjem igen.Fremover skal vejen til EU ske gennem uddannelse og samarbejde, ikke desperation og fattigdom.
Et EU på forkant og i balance
EU har de seneste årtier vokset sig større, og er nu et både socialt og økonomisk stærkt fællesskab. Vores fælles økonomiske samarbejde i det indre marked er en hjørnesten i hele Europas udvikling og fremdrift – og for Danmark som en lille og åben økonomi er det fuldstændigt afgørende for vores vækst og velstand.EU skal derfor have fokus på at styrke rammevilkårene for det europæiske erhvervsliv – det skal særligt ske ved at rydde op i unødigt bureaukrati og barrierer samt et fokus at skabe et større og bedre europæisk investeringsmiljø og ved at udvide EU’s handelssnøre ud i verden.Europæisk politik skal udformes med respekt for nationale kompetencer og landenes suverænitet – men vi mener, der i højere grad er brug for fælleseuropæiske løsninger i fremtiden, så EU kan vokse sig til et endnu større socialt og økonomisk fællesskab.
TidligereForrigeEt borgernært sundhedsvæsen
NæsteSjældne sygdomme – vores europæiske samarbejde kan redde livNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# De bedste vækstmuligheder i verden - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/de-bedste-vaekstmuligheder-i-verden

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
De bedste vækstmuligheder i verden
De bedste vækstmuligheder
i verden
NYHED
25.06.2024
Download og læs hele udspillet her (pdf)
Vores iværksættervirksomheders evne til at vækste og skabe innovative løsninger er en uvurderlig nøgle til at løse de kriser og samfundsudfordringer, som vi står overfor.Vi ønsker, at livet som iværksætter fremfor lønmodtager skal være mere attraktivt. Vi skal understøtte tanker om iværksætteri allerede fra folkeskolen, så det i højere grad bliver naturligt at indtænke i vores muligheder og ambitioner.Derfor vil Moderaterne skabe en mere bæredygtigiværksætterkultur og gøre Danmark til verdens bedste land for iværksætteri.Det er en vigtig opgave og vores klare målsætning, at Danmark skal være det land i verden, hvor virksomheder, der ønsker at gro, udvikle og bidrage til vores samfund, har de bedste muligheder for at blomstre.
Moderaternes forslag
En strategisk vej frem
Vi skal indføre en definition for iværksættervirksomheder og sætte ambitiøse mål for en dansk iværksætterstrategiVi skal have en definition for en iværksættervirksomhed, som inkluderer en maksimumgrænse på en virksomheds alder, omsætning, og børsnotering.Vi vil sætte et klart måltal for, hvor mange vækstiværksættere vi skal have i Danmark.Vi skal igen have Danmark med i Global Entrepreneurship Monitor (GEM), som er den førende og mest omfattende globale iværksætter-survey.
Det handler først og fremmest om en konkurrencedygtig skat
Sænkning af selskabsskattenVi skal sænke selskabsskatten fra de nuværende 22 pct. til 15 pct. Det vil være med til at mindske skattemuren, som giver svære konkurrencevilkår ift. udlandet.Vi vil nedsætte et ekspertudvalg med repræsentation af arbejdsmarkedets parter, der skal finde og afskaffe de mindst gavnlige erhvervsstøtteordninger, og i stedet bruge midlerne til at finansiere sænkelsen af selskabsskatten.Sænkning af beskatning på aktieindkomstVi skal sænke skattesatserne på aktieindkomst fra hhv. 42 pct. til 30 pct. over progressionsgrænsen og fra 27 pct. til 10 pct. under progressionsgrænsen.Vi vil afskaffe ’fantomskatten’ på salg af virksomhed, og i stedet lade beskatningen følge de faktiske milepælsbetalinger.Fjern lagerbeskatning på børsnoteringer og iværksætterskattenVi vil afskaffe lagerbeskatning ved børsnotering virksomheder, og i stedet lade investorerne forblive på realisationsskat, selv om deres andel af aktiekapitalen udgør under 10 pct.Vi vil fjerne ’iværksætterskatten’, så minoritetsaktionærer beskattes som aktionærer, der ejer mere end 10% af en virksomhed.Arbejdsgruppe til gennemgang af skat og bureaukratiVi vil etablere en midlertidig taskforce, der skal komme med bud på justeringer af regler og administrative byrder.Vi skal have vurderet, om der kan indføres bagatelgrænser og mere fleksibilitet for iværksættere i al ny og eksisterende lovgivning.Vi skal sørge for at iværksættere så vidt muligt ikke forskelsbehandles negativt sammenlignet med lønmodtagere, når det kommer til dagpenge, barsel, pension eller andre offentlige ydelser. Tværtimod er der brug for friere rammer for iværksættere.Vi vil forenkle vilkår for fradrag og skattekredit vedrørende forskning og udvikling.
Vi skal fremme og skalere iværksætteri
Flere midler, diversitetsmåltal og rådgivningVi ønsker at Fonden for Entreprenørskab skal modtage en fast bevilling på finansloven. En fast bevilling vil sikre stabilitet i fondens tjenester på lang sigt, og en årlig tilførsel muliggør forbedring af undervisningsmateriale og derved en styrkelse af iværksætterkulturen i Danmark.Vi skal afsætte et fast årligt beløb til Open Entrepreneurship (OE). Midlerne skal være med til at sikre, at vi bevarer de positive erfaringer fra OE og fremme etableringen af flere forskningsbaserede iværksættervirksomheder inden for universitetsmiljøerne.Vi ønsker at EIFO skal sætte måltal for, hvor stor en andel kvindelige iværksættere og iværksætterteams skal udgøre af indirekte investeringer.Vi skal etablere rådgivning til start-ups der sigter mod, og har potentiale for, international skalering. Gruppen af rådgivere kan bestå af erfarne erhvervsorganisationer og garvede iværksættere, der selv har skaleret deres virksomheder internationalt.
En nemmere opstart
Ret til en erhvervskonto og lavere kapitalkrav for anpartsselskaberVi mener at iværksættere som udgangspunkt skal have ret til en erhvervskonto. I tilfælde af at banken afviser at oprette en konto til en virksomhed, skal der foreligge en saglig og individuel begrundelse, samt mulighed for at anke beslutningen.Vi ønsker at den danske implementeringslov af det europæiske hvidvaskdirektiv skal undersøges af Erhvervsministeriet og de danske banker, så den kan blive mere effektiv og digital.Vi vil reducere den nuværende indskudskapitalen i ApS på 40.000 kr. markant. Tiltaget bør ledsages af mere vejledning til nystartede virksomheder og skærpet kontrol mod svig.Fradrag ved rådgivning og mere crowdfundingVi ønsker at iværksættere skal kunne trække ekstern finansiel og juridisk rådgivning fra i skat i forbindelse med virksomhedsopstart.Vi vil tilføje et separat indsatsområde for rådgivning om finansiering.Vi skal åbne og gøre investeringscrowdfunding mere fleksibelt ved at justere selskabsloven, så et ApS kan udbyde selskabets anparter til offentligheden.Vi vil gøre det muligt at fravælge beskatning som investeringsforening (investorgrupper på mere end syv har en dobbeltbeskatningsaftale) og blive realisationsbeskattet i stedet for lagerbeskattet.Modernisering af SIRI og medarbejder aktierVi skal gennemgå og opdatere regler og lovgivning i SIRI.Vi ønsker at start-ups med ned til nul medarbejdere får adgang til de samme muligheder for individuel rådgivning hos SIRI via fast track, som de lidt større virksomheder har i dag. I dag er det en forudsætning for adgang til fast track, at virksomheden har ansat mindst fem medarbejdere.Vi vil etablere digitale selvbetjeningsløsninger, så start-up-virksomheder kan få adgang til oplysninger om status på de ansøgninger, som virksomheden har sendt ind.Vi skal fjerne barrierer for succesfulde danske iværksætteres re-allokering til Danmark og iværksætte program for at tiltrække dem.Vi vil tillade, at medarbejderaktier kan tælle med i lønkravet for beløbsordningen, så det bliver nemmere at aflønne medarbejdere med aktier og derved tiltrække flere udenlandske talenter.Vi skal have gjort indberetningssystemet af medarbejderaktier simplificeret og gjort mere brugervenligt.Vi vil ændre måden man værdiansætter medarbejderaktier så de baseres på en let skematisk værdiopgørelse af selskabet.Fleksibilitet til iværksætternes barselsorlovVi skal undersøge mulighederne for at gøre barselsreglerne mere fleksible for iværksættere. Grænserne for hvor meget man bliver trukket i barselsdagpenge skal løsnes på og gøres mere fleksible, så der ikke kun eksisterer tre mulige intervaller.
TidligereForrigeInternational arbejdskraft
NæsteSkal Danmark være stormagt for grøn energi?Næste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# International arbejdskraft - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/international-arbejdskraft

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
International arbejdskraft
International
arbejdskraft
NYHED
25.06.2024
Download og læs hele udspillet her (pdf)
Selvom dansk økonomi er stærk, mangler vi arbejdskraft. Det hæmmer væksten, og problemet bliver kun større. I 2030 forventer vi at mangle omkring 90.000 fuldtidsbeskæftigede.Allerede nu skaber manglende arbejdskraft udfordringer for både det offentlige og den private sektor. Sidste år var rekrutteringsudfordringerne så store, at det resulterede i en reduceret omsætning på mindst 176 milliarder kroner for danske virksomheder.Hvis vi derudover skal nå vores ambitiøse klimamål og løse udfordringerne i blandt andet vores sundhedsvæsen, kræver det, at vi kan skaffe og fastholde mange forskellige færdigheder og vidensområder i Danmark.Manglen på arbejdskraft kræver handling, og en af løsningerne er et øget fokus på tiltrækning og fastholdelse af international arbejdskraft.Hvis vi skal fortsætte med at vækste den danske økonomi, skal vi se den nuværende lovgivning efter i sømmene og nytænke rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft. Det står også i regeringsgrundlaget, at vi skal lette adgangen for udenlandske medarbejdere, så længe ledigheden er lav.Henover sommeren vil vi derfor forsøge at samle og udvikle forslag til, hvordan man kan gøre det smartere. Men hvad er de største udfordringer og hvilke benspænd er der?Hvis du som virksomhed, privatperson, interesseorganisation eller arbejdsgiver har ideer eller tanker i den forbindelse, så send dem endelig til os på moderaterne@ft.dk. Løsningerne kan være mange, men det vil kræve en kombination af politiske tiltag, virksomheders engagement og samarbejde på tværs af sektorer, hvis vi skal sikre, at Danmark kan møde fremtidens udfordringer og udnytte mulighederne for vækst og udvikling.
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Afspil
Moderaternes forslag
En landsdækkende kollektiv overenskomst som adgangsbillet til at hyre internationale medarbejdere uden om SIRI
I Moderaterne er vi store tilhængere af den danske model, hvor medarbejdernes løn- og ansættelsesvilkår aftales mellem arbejdsmarkedets parter. Det er en model, som er internationalt anerkendt, og som mange lande skuer til med en misundelse. Når det gælder international rekruttering, så er der dog skabt et andet arbejdsmarkedsmæssigt bureaukrati, som ikke tager højde for, at vi har en af de mest velfungerende arbejdsmarkedsmodeller i verden. En model, der skaber ordentlige løn- og ansættelsesvilkår på tværs af sektorer, brancher og faggrupper. Med manglen på arbejdskraft, som vil være et vedholdende problem mange år frem, hvis vi ikke gør noget, er der et stadigt større behov for at kunne rekruttere internationalt. Og dette også uden for Europas grænser – for det er ikke kun Danmark, men hele Europa, der er i demografisk modvind.Moderaterne ønsker at gøre op med unødige og begrænsende bureaukratiske benspænd, som gør det svært og skaber lange sagsbehandlingsprocesser, når en dansk arbejdsgiver ønsker at rekruttere og fastholde en international medarbejder. Vi har tillid til, at den unikke danske arbejdsmarkedsmodel kan sætte rammerne for international rekruttering fremadrettet. Helt konkret mener vi, at man ved ansættelser, der er omfattet af en landsdækkende kollektiv overenskomst med tillidsrepræsentanter, bør kunne ansætte international arbejdskraft direkte – udenom SIRI’s gældende rekrutteringsordninger.Med andre ord: Er der en stilling, som er omfattet af en af disse landsdækkende kollektive overenskomster, så kan arbejdsgiver undgå at bøvle med SIRI. I praksis betyder det, at vi for disse overenskomstomfattede jobs afløser beløbsordningen med de gældende kollektive overenskomster inden for hver deres respektive faggruppe. I visse brancher vil der være mulighed for at rekruttere international arbejdskraft, hvor det ikke var muligt før, fordi beløbsgrænsen har været for høj – og generelt skabes der en fast track for rekruttering af en større pulje af internationalt talent i et bredere udsnit af brancher i Danmark.Desuden tror vi på, at forslaget vil få positiv indflydelse på indsatsen mod social dumping. 100 procent af offentlige jobs er overenskomstdækket, mens det i det private gælder trefjerdedele– det er høje tal, men vi vil gerne have flere lønmodtagere omfattet af sikkerhedsnettet. Forslaget her skaber et øget incitament til, at flere arbejdsgivere vælger at tegne en kollektiv overenskomst, som er en sikring mod social dumping. Det ville samtidig give mulighed for en mere målrettet kontrol af den fjerdedel af private jobs, der ikke er overenskomstomfattet, i en styrket indsats mod social dumping.Rigtigt mange af de krav, man har skabt i lovgivningen omkring det internationale rekrutteringssystem under SIRI, er allerede elementer, som imødegås og tages hånd om i den danske model. Helt grundlæggende bliver arbejdsmarkedets parter enige om løn- og ansættelsesvilkår på arbejdsmarkedet, på tværs af sektorer og brancher. Derfor anser vi i Moderaterne det bureaukratiske system, der er skabt i SIRI, som dobbeltlovgivning, der gør det besværligt og skaber unødige benspænd for danske arbejdsgivere på baggrund af kontrolelementer, som der allerede tages højde for i den danske model. Med en høj beskæftigelse og historisk få danskere på overførselsindkomst er arbejdskraft blevet den nye valuta, og det er derfor essentielt, at vi får skabt et sikkert og effektivt system til international rekruttering. Med dette forslag gør vi op med bureaukratisk bøvl og giver en lang række virksomheder inden for mange brancher med mangel på arbejdskraft en “motorvej” til rekruttering af international arbejdskraft samtidig med, at vi hylder den unikke danske model.Moderaternes forslag:Vi foreslår, at danske arbejdsgivere får mulighed for at ansætte international arbejdskraft direkte, uden om diverse ordninger under SIRI og tunge sagsbehandlingsprocesser, hvis de ansætter den udenlandske arbejdstager på løn- og ansættelsesvilkår defineret af en landsdækkende kollektivoverenskomst og med et tillidsmandssystem på arbejdspladsen. Kan man ikke indgå en ansættelsesaftale herefter, skal man ansætte via en ordning under SIRI og gennem den vanlige sagsbehandlingsproces – som vi med en række øvrige forslag har forsøgt at smidiggøre.
Samarbejdsaftaler med lande uden for Europa
Manglen på arbejdskraft bliver massiv i 2030. Ifølge Kommunernes Landsforening og Dansk Erhverv kommer vi til at mangle op til 90.000 fuldtidspersoner på det danske arbejdsmarked.Men det er ingen hemmelighed, at visse sektorer har større mangel end andre. Der er visse områder, hvor det er særligt kritisk, at vi har mennesker til at løse opgaverne. Dette gælder blandt andet i sundheds- og plejesektoren.Der er allerede i dag stor mangel på sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter på sygehusene og i de private praksisser. En arbejdskraftanalyse fra Lægeforeningen viser, at det kun bliver værre i de kommende år. I 2030 vil der være behov for 40.000 flere, mens der i 2045 vil være brug for 100.000 flere sundhedspersoner end i dag.[1] I 2030 vil vi mangle 8.200 sygeplejersker og 17.000 social- og sundhedsassistenter.[2]En stor del af personalemanglen skal løses herhjemme, men vi kan ikke finde dem alle i den danske befolkning alene. Vi skal kigge mod udlandet – og den demografiske modvind i både Danmark og hele Europa medfører, at vi bliver nødt til at være kreative og fleksible. Danmark er nemlig ikke det eneste vestlige land med rekrutteringsproblemer.EU-landene har i mange år i en arbejdsmarkedskontekst levet højt på Østudvidelser. Den reserve bliver dog mindre og mindre i de kommende år på grund af demografisk modvind. I Europa vil der i 2030 være hele 8,4 millioner færre personer i den arbejdsdygtige alder. I Polen alene, som er det land, vi rekrutterer mest arbejdskraft fra, vil der, ifølge Eurostat, være 1 million færre personer i den arbejdsdygtige alder i 2030. Og allerede i 2020 rapporterede intet mindre end 18 EU-lande, at de manglede sygeplejersker, og at det var den faggruppe, allerflest lande manglede. Administrerende direktør i International Council of Nurses (ICN), Howard Catton, udtalte endda i maj sidste år, at: ”omfanget af den verdensomspændende sygeplejerskemangel er en af de største trusler mod sundheden globalt.[3]Vi skal se ud over EU’s grænser, når vi skal rekruttere international arbejdskraft til vores sundhedssektor. Her har særligt vores naboland, Tyskland, markeret sig som en frontløber. Tyskerne har siden 2013 kigget uden for EU’s grænser for at tiltrække international arbejdskraft, da man har samme analyse: Vi kan ikke løse udfordringen med egen befolkning og arbejdsstyrken i Europa bliver for lille.Tyskland har typisk arbejdet sammen med lande, der har en høj arbejdsløshed for sygeplejersker, hvor de har indgået samarbejdsaftaler om at få sygeplejersker fra det pågældende land til Tyskland og give personerne hjælp til at blive integreret ordentligt og lære sproget.[4] Det har, ifølge de tyske myndigheder, skaffet 3.500 sygeplejersker til Tyskland siden begyndelsen af samarbejdet.Men nu har tyskerne trykket speederen i bund, fordi deres arbejdskraftsmangel er så massiv, at de tidligere tiltag ikke er nok. Derfor har man nu indgået en aftale med Kenya om potentielt at tiltrække hele 250.000 kenyanere til at arbejde i den tyske plejesektor og transportsektor.I Moderaterne er vi enige i, at manglen på arbejdskraft ikke alene kan løses med den befolkningsstørrelse og demografi, vi har nationalt i dag – og ud i fremtiden. Vi er simpelthen ikke nok, der kan bidrage. Den demografiske udvikling medfører udelukkende, at problemet bliver større – og det bliver mere og mere akut. Derfor mener vi, at vi allerede nu bør undersøge muligheden for ekstraordinært at tiltrække arbejdskraft uden for EU.  Moderaternes forslag:Vi foreslår, at Danmark, efter tysk inspiration, undersøger muligheden for at indgå immigrationsaftaler med lande uden for EU – for eksempel Indien, Filippinerne eller et tredje land – med henblik på at adressere arbejdskraftsbehovet inden for de sektorer, hvor behovet er størst, og manglen er kritisk. Det kunne fx være sundhedssektoren eller arbejdskraft til den grønne omstilling.Vi foreslår desuden at undersøge muligheden for at åbne en eller flere uddannelser i et land uden for EU. Formålet er først og fremmest at uddanne medarbejdere til at arbejde i Danmark, fx i sundhedssektoren – men også for at sikre, at det pågældende land uden for EU også får flere veluddannede arbejdstagere. Her er det vigtigt, at vi har for øje, at disse uddannelser ikke kun skal bidrage til mere arbejdskraft i Danmark, men også til udviklingen i det land, vi etablerer et samarbejde med – så flere af de færdiguddannede bliver i hjemlandet.[1] Lægeforeningen 2023[2] VIVE 2022[3] International Council of Nurses, Maj 2022[4] GmbH – Sustainable recruitment of nurses (Triple Win)iz.de
Afskaf formodningsafslag
I dag eksisterer der en såkaldt formodningsregel, som gør det muligt, på baggrund af en formodning, at give afslag til potentielle internationale arbejdstagere på deres ansøgning om opholdstilladelse. Det vil sige, at det ikke er en kriteriebaseret afvisning, men blot en formodning om, at der kan være tale om uregelmæssigheder.Et typisk eksempel på en sådan formodning, som kan medføre en afvisning af en potentielt international arbejdstager, er, at en virksomhed betaler en medarbejder væsentligt højere løn, end man sædvanligvis gør for en medarbejder i den branche, kategori eller stilling.I en tid, hvor vi har så massiv en mangel på arbejdskraft, mener vi i særlig grad ikke, at det er hensigtsmæssigt, at virksomheder kan blive nødt til at sige nej til arbejdskraft på baggrund af en formodning. Vi skal tilbyde både virksomhed og international arbejdstager en sikker retsstilling.En afskaffelse af formodningsreglen betyder ikke, at der ikke skal foregå kontrol inden for specifikke brancher eller faggrupper, hvor der er formodning om eventuelle uregelmæssigheder. Derfor skal disse problematikker også fanges i sagsbehandlingen, som i alle tilfælde skal være kriteriebaseret.Moderaternes forslag:Vi foreslår, at formodningsreglen afskaffes helt. Et afslag på en opholdstilladelse bør ske på et veldokumenteret og kriteriebaseret grundlag, så medarbejder og virksomhed har klarhed om problemstillingen.
Hurtigere, bedre og mere smidig sagsbehandling i SiRi
Danmark ville gå i stå uden udenlandsk arbejdskraft. Derfor er det særligt uacceptabelt, at sagsbehandlingen af arbejdstilladelser ofte går i stå.Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) har på de fleste sagsområder fastsat servicemål, dvs. maksimale frister for, hvor lang tid en ansøger må forvente at skulle vente på en afgørelse. Servicemålene for behandlingen af ansøgninger varierer mellem 1 og 3 måneder, afhængig af sagstypen. Men servicemålene bliver ikke overholdt i mange tilfælde. Fx var det kun omkring halvdelen af sagerne under beløbsordningen, der blev behandlet inden for servicemålet på én måned mellem maj 2022 og maj 2023,[1] For sagsbehandlingen af sager under positivlisten for faglærte gælder samme problematik. Her blev sagsbehandlingstiden kun overholdt i gennemsnitligt 38 pct. af ansøgningerne i de første fire måneder af 2023,[2]Kompleksiteten i lovgivningen og de mange regler, koblet med de lange sagsbehandlingstider, skaber store forhindringer og barrierer for danske virksomheder. Mange virksomheder oplever, at det besværliggør rekrutteringer, hvilket hæmmer vækstmulighederne. Forsinkelser i ansættelserne medfører også, at danske arbejdsgivere fremstår utroværdige over for potentielle udenlandske arbejdstagere.[3]Det er derfor nødvendigt med et opgør med de lange sagsbehandlingstider. Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) skal leve op til servicemålet, så den gennemsnitlige sagsbehandlingstid på erhvervsordningerne ikke overstiger 30 dage.Manglen på medarbejdere i flere sektorer er allerede nu akut, og derfor er det særligt uhensigtsmæssigt, når bureaukratiske benspænd står i vejen for at løse akutte problemer.Moderaternes forslag:Vi foreslår at indføre en forpligtelse på at sagsbehandle opholds- og arbejdstilladelse mv. inden for en frist på en måned.Vi foreslår, at der sikres et højt serviceniveau og en mere fleksibel sagsbehandling over for virksomhederne. Virksomhederne skal have adgang til løbende at kunne følge med i sager, der kører ved SIRI – det kan fx ske ved at etablere et digitalt system, hvor både medarbejder og virksomhed kan følge med i sagsbehandlingsprocessen.[1] Udviklingen i SIRIs sagsbehandlingstider de seneste 12 måneder, april 2023 s. 6[2] Udviklingen i SIRIs sagsbehandlingstider de seneste 12 måneder, april 2023 s. 15[3] ”Jeg kan ikke skabe vækst i Danmark under de vilkår” – DI (danskindustri.dk)
Give flygtninge bedre mulighed for at skifte opholdsgrundlag
Flygtninge udgør potentielt en værdifuld arbejdskraftreserve, der kan være med til at reducere antallet af ubesatte stillinger. Mange flygtninge er allerede i job – 39 % af de 21-64-årige flygtninge og familiesammenførte flygtninge med 3 års ophold i Danmark var i beskæftigelse i 1. kvartal, 2023[1], og størstedelen af unge flygtninge der kommer til Danmark påbegynder en uddannelse.[2] De bidrager dermed til det danske samfund, men grundet stramme, danske udlændingeregler mister nogen deres opholdsgrundlag. Et eksempel, der blev beskrevet i medierne i oktober 2022, var 20-årige Mariam Karim, oprindeligt fra Syrien, som mistede sit opholdsgrundlag på trods af, at hun var i gang med at uddanne sig til SOSU-assistent og havde deltidsjob på et plejehjem.[3]Folk, der kommer til Danmark som flygtninge og integrerer sig ved fx. at tage en uddannelse og arbejde, skal have bedre muligheder for at blive længere tid i Danmark. Har man i mellemtiden opbygget kompetencer, vi har brug for, skal man selvfølgelig kunne veksle sin ’entrebillet’ fra flygtning til arbejdstager på en enkelt og gnidningsfri måde, så vi ikke hjemsender mennesker, der er på nippet til at kunne udfylde vigtige positioner på vores arbejdsmarked.Hvis fremtidsudsigterne i Danmark er usikre for medarbejdere – særligt dem med familie og børn – så vil det være langt sværere at fastholde dem i længere perioder. I Tyskland kigger man på at tilbyde udlændinge fra tredjelande permanent ophold efter at have arbejdet i landet i få år. Vi skal derfor undgå at gøre Danmark uattraktiv at blive i ift. vores nabolande.Af regeringsgrundlaget fremgår det desuden, at regeringen vil ”give ret til fortsat ophold for visse udlændinge, som uddanner sig inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft”. Moderaternes forslag:Vi foreslår, at flygtninge, som bidrager til det danske samfund – enten på arbejdsmarkedet eller ved at uddanne sig inden for fag med mangel på medarbejdere – skal have bedre mulighed for at blive i Danmark, så længe de har et arbejde eller er fx halvvejs i deres uddannelse indenfor et fagområde, hvor der mangler medarbejdere.[1] Hvor mange er i arbejde? — Integrationsbarometer[2] adaad2eaf28e4c71b071a05210775f9a.pdf (ogtal.dk)[3] Syriske kvinder i uddannelse og arbejde skal forlade landet. Men deres forældre og brødre må blive | Folketingsvalg 2022 | DR
Modernisering af regler for korttidsophold
Det skal være nemmere at ansætte udlændinge på et korttidsophold. Der er rigtigt mange virksomheder på tværs af brancher – for eksempel turismeerhvervet og i servicebranchen, herunder hoteller og restauranter – som har et højt produktionsbehov i visse perioder af året. Disse virksomheder vil have gavn af, på mere smidig vis, at ansætte udlændinge på korttidsophold.Derudover ved vi, at ordningen allerede i dag anvendes i bl.a. life science-branchen og i den grønne industri, hvor koncerner henter medarbejdere fra andre lande ind ifm. tidsbegrænsede projekter. Det er således en ordning, som har stor interesse – og har et større potentiale.I dag har såkaldt fast-track-godkendte virksomheder adgang til at få udenlandske medarbejdere ind i landet på en ansættelse op til 90 dages varighed på et korttidsophold. Det er rigtigt godt.Men hver gang, der skal rekrutteres til et korttidsophold, skal der ansøges om opholds- og arbejdstilladelse, laves biometri, samt betales et gebyr. For medarbejdere på et erhvervsvisum er biometrien gældende i 52 måneder – derimod skal den for personer på korttidsophold opdateres hver gang.  Moderaternes forslag:Vi foreslår derfor, at ordningen for korttidsophold forenkles, så danske virksomheder hurtigere og nemmere kan tiltrække international arbejdskraft på korttidsophold. Det skal realiseres ved, at medarbejdere, som indrejser i Danmark fx fire gange om året, ikke hver gang behøver at ansøge om ny opholdstilladelse og få lavet ny biometri, men derimod blot én gang om året. Det er unødige benspænd, når viden om personen allerede er tilstrækkeligt opdateret.
Flere muligheder for at sammensætte og udbetale løn
I dag skal internationale medarbejdere aflønnes udelukkende i likvide midler, hvilket stiller krav til, at virksomhederne skal lave nogle særlige lønpakker.Det er ikke hensigtsmæssigt, såfremt der er mere fleksible muligheder at aflønne sine internationale medarbejdere, hvor sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår overholdes, og alle parter er tilfredse. Det vil gøre det nemmere for iværksættervirksomheder, som har begrænsede likvide midler, at tilbyde et attraktivt supplement til lønnen. Her vil det igen være op til SIRI at kontrollere, at denne aflønning stemmer overens med de sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.Moderaternes forslag:Vi foreslår, at der skal være mere fleksible muligheder til sammensætning af internationale medarbejderes løn. Det indebærer blandt andet, at fx aktier og optioner bør kunne medregnes i lønniveau, så længe ansættelsen sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.
Afskaffelse af krav om lønudbetaling til dansk bankkonto
Kravet om en dansk bankkonto blev indført for at sikre myndighedernes adgang til at føre kontrol. Uanset om lønnen udbetales til en dansk eller en udenlandsk bankkonto, skal den indberettes til e-Indkomst, hvor der er mulighed for at føre den samme kontrol.Der har været flere eksempler på, at virksomheder har haft svært ved at ansætte international arbejdskraft, fordi de ikke har kunnet udbetale løn, da medarbejderne ikke havde en dansk bankkonto – og det kunne de ikke få uden MitID, som man ikke kan få uden en lønseddel.Moderaternes forslag:Bankkontokravet er unødigt bureaukrati for virksomheder såvel som for myndighederne – og vi foreslår, at kravet afskaffes.
Lettere for arbejdstagere med lovligt ophold at skifte branche og job
I Moderaterne er vi store tilhængere af den danske model, hvor medarbejdernes løn- og ansættelsesvilkår aftales mellem arbejdsmarkedets parter. Det er en model, som er internationalt anerkendt, og som mange lande skuer til med en misundelse. Når det gælder international rekruttering, så er der dog skabt et andet arbejdsmarkedsmæssigt bureaukrati, som ikke tager højde for, at vi har en af de mest velfungerende arbejdsmarkedsmodeller i verden. En model, der skaber ordentlige løn- og ansættelsesvilkår på tværs af sektorer, brancher og faggrupper. Med manglen på arbejdskraft, som vil være et vedholdende problem mange år frem, hvis vi ikke gør noget, er der et stadigt større behov for at kunne rekruttere internationalt. Og dette også uden for Europas grænser – for det er ikke kun Danmark, men hele Europa, der er i demografisk modvind.Moderaterne ønsker at gøre op med unødige og begrænsende bureaukratiske benspænd, som gør det svært og skaber lange sagsbehandlingsprocesser, når en dansk arbejdsgiver ønsker at rekruttere og fastholde en international medarbejder. Vi har tillid til, at den unikke danske arbejdsmarkedsmodel kan sætte rammerne for international rekruttering fremadrettet. Helt konkret mener vi, at man ved ansættelser, der er omfattet af en landsdækkende kollektiv overenskomst med tillidsrepræsentanter, bør kunne ansætte international arbejdskraft direkte – udenom SIRI’s gældende rekrutteringsordninger.Med andre ord: Er der en stilling, som er omfattet af en af disse landsdækkende kollektive overenskomster, så kan arbejdsgiver undgå at bøvle med SIRI. I praksis betyder det, at vi for disse overenskomstomfattede jobs afløser beløbsordningen med de gældende kollektive overenskomster inden for hver deres respektive faggruppe. I visse brancher vil der være mulighed for at rekruttere international arbejdskraft, hvor det ikke var muligt før, fordi beløbsgrænsen har været for høj – og generelt skabes der en fast track for rekruttering af en større pulje af internationalt talent i et bredere udsnit af brancher i Danmark.Desuden tror vi på, at forslaget vil få positiv indflydelse på indsatsen mod social dumping. 100 procent af offentlige jobs er overenskomstdækket, mens det i det private gælder trefjerdedele– det er høje tal, men vi vil gerne have flere lønmodtagere omfattet af sikkerhedsnettet. Forslaget her skaber et øget incitament til, at flere arbejdsgivere vælger at tegne en kollektiv overenskomst, som er en sikring mod social dumping. Det ville samtidig give mulighed for en mere målrettet kontrol af den fjerdedel af private jobs, der ikke er overenskomstomfattet, i en styrket indsats mod social dumping.Rigtigt mange af de krav, man har skabt i lovgivningen omkring det internationale rekrutteringssystem under SIRI, er allerede elementer, som imødegås og tages hånd om i den danske model. Helt grundlæggende bliver arbejdsmarkedets parter enige om løn- og ansættelsesvilkår på arbejdsmarkedet, på tværs af sektorer og brancher. Derfor anser vi i Moderaterne det bureaukratiske system, der er skabt i SIRI, som dobbeltlovgivning, der gør det besværligt og skaber unødige benspænd for danske arbejdsgivere på baggrund af kontrolelementer, som der allerede tages højde for i den danske model. Med en høj beskæftigelse og historisk få danskere på overførselsindkomst er arbejdskraft blevet den nye valuta, og det er derfor essentielt, at vi får skabt et sikkert og effektivt system til international rekruttering. Med dette forslag gør vi op med bureaukratisk bøvl og giver en lang række virksomheder inden for mange brancher med mangel på arbejdskraft en “motorvej” til rekruttering af international arbejdskraft samtidig med, at vi hylder den unikke danske model.Moderaternes forslag:Vi foreslår, at danske arbejdsgivere får mulighed for at ansætte international arbejdskraft direkte, uden om diverse ordninger under SIRI og tunge sagsbehandlingsprocesser, hvis de ansætter den udenlandske arbejdstager på løn- og ansættelsesvilkår defineret af en landsdækkende kollektivoverenskomst og med et tillidsmandssystem på arbejdspladsen. Kan man ikke indgå en ansættelsesaftale herefter, skal man ansætte via en ordning under SIRI og gennem den vanlige sagsbehandlingsproces – som vi med en række øvrige forslag har forsøgt at smidiggøre.
TidligereForrigeMød vores 17 første byrådsmedlemmer
NæsteDe bedste vækstmuligheder i verdenNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Skal Danmark være stormagt for grøn energi? - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/nystrategivedvarendeenergi

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Skal Danmark være stormagt for grøn energi?
Skal Danmark være stormagt for grøn energi?
NYHED
25.06.2024
Hvis vi rykker effektivt og klogt, kan Danmark blive storleverandør af grønne brændsler til Europa. Det er godt for klimaet og godt for dansk økonomi.
Men det kommer ikke af sig selv. Moderaterne har derfor lavet en strategi for vedvarende energi.
Strategien har fire målsætninger:
Læs strategien her
TidligereForrigeDe bedste vækstmuligheder i verden
NæsteEn grøn landbrugssektorNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# [PDF] Moderaterne_PolitikProgram.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/02/Moderaterne_PolitikProgram.pdf

1
DET MENER
MODERATERNE
32
INDLEDNING 5
VÆRDIGRUNDLAG: Et samfund med plads til alle, uanset alder, 
evner, herkomst og holdninger  7
KLIMA OG ENERGI: Grøn konsekvens  10
KULTUR: Kulturen binder os sammen 13
SKAT: Beskatningen skal både være retfærdig og skabe motivation 16
LIVSFASER: Hverdagen skal hænge sammen hele livet 18
 
UNGDOMSUDDANNELSER: Alle skal have en ungdomsuddannelse  21
 
UNGES MISTRIVSEL: Unge skal trives 23
 
FAMILIE: Familien er samfundets kerne 26 
 
ARBEJDSMARKED: Et arbejdsmarked for alle aldre og forudsætninger 29
 
PENSION: Alle skal spare op til tiden efter arbejdslivet 31
 
ÆLDREPLEJE: Kompetencer og drivkraft giver bedre pleje end regler 34
 
SUNDHED: Nærhed og ekspertise giver et bedre sundhedsvæsen 37
 
OFFENTLIGE OG PRIVATE INSTITUTIONER: Offentlige uddannelses- 
og velfærdsinstitutioner skal drives som selvstændige enheder 39
 
VÆKST OG IVÆRKSÆTTERI: Vi skal kæle for iværksætterne 43
SOCIALT UDSATTE: Vores udsatte medborgere skal hjælpes 
på deres præmisser 45
RIGSFÆLLESSKABET: Rigsfællesskabet er baseret på gensidig 
respekt og fælles interesser 47
FORSVAR OG SIKKERHED: Danmarks tryghed er baseret på 
alliancer mellem frie lande 49
MARKED: Frihandel skaber velstand 53
EU: EU skal styrkes på kerneområderne 55
RETSPOLITIK: Retten til frihed og tryghed - i en stærk retsstat 57
INDVANDRING OG INTEGRATION: Åbent for alle, der kan og vil 59
KIRKE OG RELIGION: Religion er en privatsag 61
INDHOLDSFORTEGNELSE
54
Moderaterne er opstået ud af et brændende ønske om at skabe et bedre Danmark. 
Et Danmark med frihed, frisind, virkelyst og fremgang, hvor krav og pligter går 
hånd i hånd med respekt for andre medborgere. 
Danmark er grundlæggende et fantastisk land at bo og leve i. At vokse op, stifte 
familie og blive gammel i. Danmark har på mange måder fundet opskriften på et 
samfund, hvor frihed og fællesskab er ensbetydende med udpræget lighed, men 
også ret til at forfølge egne drømme – hvor forskellen mellem høj og lav er i balance, 
og hvor der er mere, der samler os end splitter os.
Det er ikke kommet af sig selv. Og det forbliver ikke sådan. Det kræver, at vi 
dynamisk udvikler vores land, så det også om 10, 20 og 50 år er trygt og godt. 
Det kræver, at vi fordomsfrit søger løsninger på de udfordringer, vi står overfor.
Det gælder særligt den offentlige sektor, hvor der er brug for en stille revolution 
på ledelsesgangene såvel som i arbejdsrummet, som læreren, sygeplejersken 
og hjemmehjælperen hver dag fylder med undervisning, omsorg og pleje. 
Karrierestigen for samfundets varme hænder fører ad trin, hvor temperaturen 
gradvis daler, indtil læreren administrerer i stedet for at undervise, og dygtige 
sygeplejersker planlægger i stedet for at gå forrest i plejen af syge. 
Dansk politik er gået i stå. Lovmøllen kværner og debatten triller lystigt afsted 
i medierne, men alt kører i samme rille og kredser om de samme emner og 
fastlåste politiske positioner. 
Ingen tør tænke nyt eller højt. Det forhindrer fremskridt, og at vi træffer de 
rigtige valg for Danmark. Det vil Moderaterne ændre. Vi tør tænke højt, og 
vi tør tænke nyt – også udenfor de vante rammer og udenfor den gængse 
definition af, hvad der kan lade sig gøre. 
Moderaterne vil sprænge stilstanden og være brohoved for et nyt samarbejde i 
dansk politik. Et samarbejde mellem partier, der tør tænke længere frem end til 
næste avisforside og meningsmåling. Et samarbejde om forandring, der fornyer 
og udvikler Danmark med fokus på næste generation. 
Det har Danmark brug for.
INDLEDNING
6
ET SAMFUND MED PLADS TIL ALLE, ET SAMFUND MED PLADS TIL ALLE, 
UANSET ALDER, EVNER, HERKOMST UANSET ALDER, EVNER, HERKOMST 
OG HOLDNINGEROG HOLDNINGER
Den nordiske samfundsmodel er udviklet gennem generationer og hører til 
blandt de mest harmoniske og stabile i verden. Den er baseret på personlig 
frihed, hjælpsomhed og tillid, som er værdier, der hører uløseligt sammen. 
Den personlige frihed forudsætter respekten for det enkelte menneskets ret 
til at bestemme over sit eget liv og sin krop og identitet. Men alt går ikke al -
tid, som vi planlægger, og så er det trygt at kunne regne med hjælp fra fælless -
kabet. Ikke blot i krisesituationer, men også når vi gennemgår livsfaser, hvor 
vi har brug for fællesskabets støtte. Friheden og viljen til at hjælpe hinanden 
udgør fundamentet for den tillid, som kendetegner de nordiske samfund.
Vi vil gerne bevare grundstrukturen i denne samfundsmodel, men vi må 
løbende tilpasse den, så den fungerer under de skiftende udfordringer, Dan -
mark står overfor. Ændringer i demografien, klimasituationen, konkurrence -
forholdene, det europæiske sikkerhedsbillede og den forandrede verdensorden 
kræver løbende justeringer i den måde, vi må indrette os på.  
Der skal være plads til os alle, uanset alder, evner, herkomst og holdninger. 
Vi gennemlever forskellige faser i livets løb, hvor fysisk formåen, arbejds-
kapacitet og behov ændrer sig. Vi besidder ikke alle de samme evner og 
færdigheder, men vi har ikke desto mindre ret til at udnytte dem, vi har til 
gavn for os selv og for det samfund, vi er en del af.
Danmarks befolkning er sammensat af mennesker med forskellige kulturelle 
rødder og forskellige politiske holdninger. Det skal der være plads til, så 
længe det ikke udfordrer de moralske og etiske standarder, vores demokrati 
og retsopfattelse bygger på. Vi hylder tolerancen, men tolerance er ikke 
det samme som blind accept af enhver tænkelig adfærd. Alle borgere må 
acceptere det værdigrundlag, vi i Danmark har udviklet gennem generationer. 
Det indebærer, at alle borgere må overholde vores love, og at vi ikke accept -
erer kønsdiskrimination, social kontrol, mobning og nedværdigelse af vores 
medborgere.
VÆRDIGRUNDLAG:
7
98
Demokrati er ikke det samme som flertalsdiktatur. Flertallet er således også 
forpligtet til at tage hensyn til mindretallet, fordi det styrker sammenhængsk-
raften i samfundet. Demokrati er også kunsten at finde kompromiser, som flest 
mulige borgere kan se sig selv i. Af og til må der dog træffes enten-eller-beslut-
ninger, hvor det er svært at imødekomme mindretallet. Det er demokratiets pris.
1700- og 1800 tallets filosoffer har i den grad præget den måde, vi har indrettet 
vores samfund på. Mange af de principper, vi i dag tager for givet, er hentet fra 
oplysningstidens tankegods, og det har vi grund til at være taknemmelige for. 
Men vi bør ikke alene basere en samfundsmodel på tanker, som er udtænkt for 
2-300 år siden i en tid, hvor samfundet var enklere og mere stationært. Vi lever 
i dag i et samfund med høj specialisering og med økonomiske rammebetingelser 
og teknologi, der ændrer sig med lynets hast.
Derfor tager vi som pragmatikere udgangspunkt i det samfund, vi lever i her og 
nu. Det er her vi skal udvikle os videre fra.
 
MODERATERNE MENER:
•  at den personlige frihed forudsætter respekt for det enkeltes ret til 
 at bestemme over sit eget liv, men i de forskellige livsfaser har vi 
 behov for fællesskabets støtte.
 •  at der skal være plads til alle kulturer og holdninger, så længe de ikke  
 udfordrer de moralske og etiske standarder, vores demokrati og  
 retsopfattelse bygger på.
•  at lovgivningen både skal motivere borgerne til at udvise god adfærd  
 og sikre en retfærdig fordeling af goderne.
•  at målet ikke er økonomisk lighed, men chancelighed, så alle borgere  
 har samme mulighed for at udnytte egne evner til både egen og  
 samfundets fordel.
•  at alle borgere har ret til at vælge deres liv, men pligt til at forsørge  
 sig selv, hvis de kan. 
•  at beslutninger skal træffes så tæt på borgeren som muligt.
•  at vi pragmatisk må tage udgangspunkt i det samfund, vi lever 
 i her og nu.
 
Lovgivning tager udgangspunkt i to hensyn, som ofte er modsat rettede: adfærd 
og retfærdighed. Lovgivningen skal motivere borgerne til at udvise den adfærd, 
der bedst tjener samfundet som helhed, uanset om målepunktet er vækst, tilk-
nytning til arbejdsmarkedet, klimabeskyttelse eller sundhed. Men retfærdighed 
er også et vigtigt element. Derfor afleverer mennesker med høje indkomster en 
større andel af indtjeningen til fællesskabet end dem, der tjener mindre. Både 
adfærds- og retfærdighedshensyn er vigtige.    
Danmark er et af verdens mest lige samfund. Lighed er med til at styrke 
sammenhængskraft og tillid, men hvis den er påtvunget, kan den også 
hæmme motivationen. Vores mål er ikke økonomisk lighed, men vi går 
ind for chancelighed, så alle borgere, uanset social baggrund, gives samme 
mulighed for at udnytte egne evner til både egen og samfundets fordel. 
Der skal være plads til ambitioner. Det, der driver samfundet fremad og skaber 
økonomisk vækst, er, at nogen har ambitioner om at udvikle nyt, at forbedre 
noget eksisterende eller at arbejde videre med noget, der allerede fungerer godt. 
Samfundet skal ikke stille hindringer i vejen for disse ildsjæle.   
Alle vi borgere har rettigheder og pligter. Vi har ret til at være instruktører 
i vores eget liv, til at sige vores mening, til at vælge vores politikere og til at 
rejse, hvorhen vi vil. Men vi har også pligt til at forsørge os selv, hvis vi kan, 
til at bidrage til fællesskabet, og frem for alt til at behandle vores medborgere 
ordentligt. 
Beslutninger skal træffes så tæt på borgeren som muligt. De fleste beslutninger 
bør den enkelte borger selv kunne træffe i nogle tilfælde sammen med familien 
eller bofælleskabet. Men der er opgaver, vi kun kan løse i større fællesskaber. 
Det er kommunen, borgeren møder i dagligdagen, og den må have frihed til at 
tilbyde en service, som er tilpasset lokale ønsker og behov. Staten er ansvarlig 
for at sætte de overordnede rammer, men de må aldrig blive så snævre, at det 
kommunale selvstyre reelt sættes ud af kraft.
Vi hylder forskelligheden, fordi den udspringer af det enkelte menneskes 
egne ønsker. Nok ønsker vi at påvirke borgernes adfærd i en samfundsgavnlig 
retning, men vi foretrækker at motivere frem for at begrænse. Politikerne kan 
ikke lovgive sig til det perfekte og retfærdige samfund ved ingeniørkunst, dertil 
er det alt for kompliceret.
11
GRØN KONSEKVENSGRØN KONSEKVENS
Dette århundredes største udfordring er at stoppe den globale opvarmning, som 
i løbet af få årtier kan ændre livsbetingelserne for store dele af kloden. Nogle 
områder i verden vil blive oversvømmet, så de bliver ubeboelige. Andre vil 
blive udsat for langvarig tørke, som dels gør jorden ufrugtbar, og dels fører til 
skovbrande, så skovene kommer til at udlede i stedet for at optage CO2.
Dermed forsvinder livsgrundlaget for millioner af mennesker, men også resten 
af verdens befolkning får konsekvenserne at føle. Flygtningestrømmene fra de 
direkte berørte områder vil tiltage, og der vil opstå global knaphed på fødevarer. 
Samtidigt vil risikoen for ekstremt vejr stige, og det kan føre til store skader på 
bygninger og infrastruktur.
Den gennemsnitlige temperatur i forhold til tiden før industrialiseringen er 
steget med 1,1 grader, og ifølge videnskaben vil en stigning på mere end 1,5 
grader få katastrofale følger. Der er derfor stor politisk enighed om, at CO2-ud-
ledningen skal reduceres markant for at holde temperaturen nede.
Klimaudfordringen bør således være udenfor enhver diskussion, men derimod 
en grundpræmis for det politiske arbejde i de kommende år. Og vi skal være 
parate til at tage konsekvensen. “Det grønne” er ikke en særlig politisk disciplin, 
men skal tænkes ind i alt det, vi gør. Vi skal være parate til at anvende de mid-
ler, der skal til. 
Forbud og restriktioner bør ikke være den primære vej, der betrædes. Ny 
teknologi og adfærdspåvirkning gennem skatte- og tilskudssystemet samt det 
offentliges egen indkøbspolitik vil føre til de ønskede resultater, og så er det 
samtidigt de værktøjer, der giver mindst negativ påvirkning af velstandsniveauet.
Det offentliges indkøbskraft skal bruges til at understøtte grønne løsninger. Det 
vil have stor betydning for produktudviklingen, hvis det offentlige konsekvent 
efterspørger de mest bæredygtige produkter og tjenesteydelser. Når der lægges 
asfalt, skal den være “grøn”, og rækker pengene ikke til et gennemført grønt pro-
jekt, må der enten skrues ned for projektet eller bruges flere penge på det. Vi skal 
ikke “snyde på den grønne vægt”, hvis pengene ikke passer med ambitionerne. 
KLIMA OG ENERGI: 
10
Vi skal gøre op med den nuværende tilgang til den grønne omstilling, hvor 
offentlige myndigheder tungt og bureaukratisk detailstyrer udviklingen af 
nye energifelter, -øer og -projekter. Ved at basere fremtidig energiudvikling 
på koncessionsmodeller kan vi øge hastigheden af den grønne omstilling - på 
vores præmisser - og lade de aktører med den bedste teknologi og hurtigste 
omstillingsevne udvikle bæredygtige energifelter og løsninger.
Det er også vigtigt, at vores målsætninger ses i international sammenhæng. 
Danmark skal arbejde for, at EU sætter ambitiøse mål, og EU skal presse på for, 
at resten af verden følger med. EU bør bruge sin position som verdens største 
handelsblok til at forfølge klimapolitiske mål, f.eks. ved at lade toldsatserne 
afspejle importvarernes samlede CO2-aftryk.
Danmark skal være foregangsland på klimaområdet, men vi kan omvendt ikke 
føre en klimapolitik, der er helt uafhængig af landene omkring os. Hvis restrik-
tioner og høje afgifter fører til eksport af danske arbejdspladser til lande med 
lavere klimakrav, gør vi os selv en stor bjørnetjeneste.
Næsten ¾ af verdens udledning af drivhusgasser kommer fra produktion, som 
er baseret på fossile brændstoffer. Målet er, at både produktion og transport 
med fossile brændstoffer helt udfases inden 2035. Det mål skal nås ved en 
kombination af højere afgifter på fossil energi, herunder en høj CO2-afgift samt 
tilskud til vedvarende energi.
Ved at fremme brugen af vedvarende energi skabes der desuden en kritisk 
masse, som gør energiproduktionen stadigt billigere, så der også bliver god 
økonomi i det. Omkostningerne til produktion af strøm fra havvind er således 
faldet med 2/3 i løbet af de seneste ti år. Denne naturressourcer skal bruges 
til ”grønne elektroner” (elektrificering) og ”grønne molekyler” (Power-to-X). 
En fuld grøn omstilling kræver begge dele, så der skal skrues gevaldigt op for 
beslutnings- og implementeringstempoet.
Det er også vigtigt med en åben tilgang til energi-forskningen herunder i 
fremtidige atomteknologier, og Danmark skal derfor deltage aktivt i interna-
tional energiforskning indenfor en bred vifte af klimarelaterede teknologier.
12
Det kan ikke udelukkes, at det på et tidspunkt bliver nødvendigt at gennem-
tvinge udfasningen af produktion- og transportformer baseret på fossile 
brændstoffer, men man kan komme et langt stykke af vejen ved tilskud og 
beskatning.
MODERATERNE MENER:
•  at CO2-udledningen skal nedbringes markant, så den globale 
 opvarmning holdes under 1,5 grader.
•  at målet primært skal nås ved ny teknologi herunder sol, vind, 
 smarte energisystemer, fremtidige a-kraft-løsninger, ved 
 adfærdspåvirkning gennem skatte- og tilskudssystemet og 
 ved den offentlige indkøbspolitik.
•  At Danmarks vind-kompetencer via koncessionsmodeller i 
 Nordsøen skal bruges hurtigere og mere offensivt i til produktion 
 af både ’grønne elektroner’ og ’grønne molekyler’ .
•  at Danmark skal arbejde for, at EU sætter ambitiøse mål. EU 
 bør bruge sin position som verdens største handelsblok til at 
 lade toldsatserne afspejle importvarernes samlede CO2-aftryk. 
KULTUREN BINDER OS SAMMENKULTUREN BINDER OS SAMMEN
Dansk kunst og kultur er hjørnestenen og det bærende fundament i vores 
demokrati. Det er igennem kunsten, den fælles kultur skabes og formidles.
Kultur handler både om fortid, nutid og fremtid. Kendskabet til dansk 
kulturhistorie må sikres ved bevarelsen af fortidsminder og ved at fastholde 
kendskabet til såvel ældre som nyere dansk kunst og litteratur. 
Staten skal støtte, men ikke definere kulturen. Politikerne og offentlige insti-
tutioner har naturligvis ret til at udtrykke deres mening om kunst og kultur, 
men bevillinger skal ikke baseres på politisk smagsdommeri. Det vil fratage 
kulturen muligheden for nytænkning og dynamik. Politikerne skal naturligvis 
sætte de økonomiske rammer for støtten, men bevillingerne bør overlades til 
politisk uafhængige udvalg, hvor både kulturproducenter og kulturbrugere er 
repræsenteret. 
Kulturen skal nå ud til alle danskere. Det starter i folkeskolen, hvor morgen-
sangens genindførelse skal gøre børn og unge bekendte med den store danske 
sangskat. Men unge skal også motiveres til at gøre brug af de mange kulturelle 
tilbud f.eks. gennem et kulturpas, som skal give støttet adgang til kulturelle 
aktiviteter i bred forstand. 
Vi forestiller os et ungdomskulturpas med tre støtte-grader: kategori 1, 
omfattende film og musik med delvis støtte, kategori 2, indeholdende aktiv 
sportsdeltagelse med symbolsk egenbetaling, og kategori 3, som omfatter teatre, 
litteratur og museer med fuld støtte. 
Kulturpolitikken skal også tænkes ind i integrationen af nydanskere. Det er 
vigtigt, at nydanskere møder gammeldanskere i alle de fællesskaber, vi deltager 
i. Kulturpasset for unge er en del af løsningen, men ældre nydanskere skal også 
tilskyndes til deltagelse i vores kulturelle tilbud. 
Det er vigtigt, at alle borgere får adgang til kulturen. Museerne udgør en vigtig 
kulturformidler, uanset om der udstilles kunst, natur eller historie. Der bør 
være gratis adgang til alle offentligt ejede museers permanente udstillinger. 
KULTUR: 
13
1514
Den offentlige støtte må ligeledes sikre, at almindelige borgere har økonomisk 
mulighed for teateroplevelser. 
I dag er Det Kongelige T eater og landsdelsscenerne forpligtet til at opføre klas-
siske forestillinger. Det mener vi, de bør fritages for. Kulturudbuddet bør ikke 
fastlåses i bestemte traditioner, men skal udvikle sig i takt med tiden. Klassiske 
forestillinger skal fortsat være velkomne, men det vil være et udtryk for utidig 
smagsdommeri at give dem en evig særstilling. 
MODERATERNE MENER:
•	 at	staten	skal	støtte,	men	ikke	definere	kulturen,	og	bevillinger	
 skal ikke baseres på politisk smagsdommeri.
• at unge skal motiveres til at gøre brug af kulturelle tilbud gennem  
 et kulturpas, som giver støttet adgang til kulturelle aktiviteter 
 i bred forstand.
• at der bør være gratis adgang til alle offentligt ejede museers 
 permanente udstillinger.
17
BESKATNINGEN SKAL BÅDE VÆRE BESKATNINGEN SKAL BÅDE VÆRE 
RETFÆRDIG OG SKABE MOTIVATIONRETFÆRDIG OG SKABE MOTIVATION
Skatteindtægterne finansierer alt det, vi er fælles om. Men naturligvis spiller det 
både en rolle, hvor meget vi betaler i skat, og hvad vi betaler skat af. Beskat-
ningen må udformes, så den opfylder fire mål: at den skaber et tilstrækkeligt 
provenu, at den er fordelt retfærdigt, at den motiverer borgerne til at udvise den 
rigtige adfærd og at den bidrager til at skabe øget velstand for hele samfundet.
Når vi diskuterer skattepolitik i Danmark, ender det tit med, at fløjene står 
stålsat overfor hinanden. Skatten skal absolut ikke op under nogle omstæn-
digheder, fordi det ødelægger vores konkurrenceevne, siger den ene fløj. Og på 
den anden side er der ikke en skat, der kan sænkes uden, at det er en massakre 
på velfærden og en gave til de rige. Sandheden findes måske et sted i midten, 
men løsningerne bliver ikke bragt til bordet. Kompromiset søges ikke. 
I Danmark har vi et progressivt skattesystem, og det skal vi fortsat have. De 
bredeste skuldre skal bære den tungeste byrde, men vi kan ikke bare blindt 
gøre byrden tungere og tungere. Det kan være med til at styrke Danmark, hvis 
byrden fordeles anderledes.
Det progressive skattesystem sikrer, at sammenhængskraften forbliver intakt, og 
at der kan skabes incitamenter, der understøtter social mobilitet, investeringer, 
vækst, etc. Det er godt, men vi skal gøre endnu mere for at skabe et mere retfær-
digt og et klogere skattesystem. Retfærdigt forstået på den måde, at skatten skal 
sænkes på lave og høje arbejdsindkomster, men uden at sammenhængskraften 
går itu. Klogt forstået på den måde, at skattesystemet skal indrettes, så det ind-
byder til investeringer i danske arbejdspladser og virksomheder, der er med til at 
sikre, at Danmark forbliver et rigt land. 
Det kan eksempelvis ske ved at indføre en ekstra skat for de allerhøjeste arbe-
jdsindkomster, samtidig med at man sænker beskatningen af aktiegevinster og 
skaber ekstra incitamenter til at arbejde for de laveste i indkomstskalaen. Og 
samtidig skal vi have en drøftelse af boligskatternes indretning. For virksomhed-
er bør man samtidig se på at sænke selskabsskatterne, da det kan være med til at 
tiltrække arbejdspladser og skabe nye virksomheder. 
SKAT
16
Derudover er det essentielt at skabe en CO2-afgift, der skruet rigtig sammen 
for, at sikre mindre udledning. 
MODERATERNE MENER:
• at	der	skal	stilles	fire	krav	til	skattesystemet:	det	skal	
	 skaffe	indtægter	til	finansiering	af	de	offentlige	udgifter,	
 skattebyrden skal fordeles retfærdigt, beskatningen skal 
 motivere borgerne til at gøre det, vi vil have mere af, 
 og bidrage til at øge samfundets velstand.
• at den progressive indkomstskatskala bør bevares, men at 
 indkomstskatten både skal sænkes i bunden og toppen.
• at kapitalindkomstskatten på investering i virksomheder og 
 værdipapirer skal sænkes betydeligt.
1918
HVERDAGEN SKAL HÆNGE SAMMEN HVERDAGEN SKAL HÆNGE SAMMEN 
HELE LIVETHELE LIVET
Selvom vi mennesker ofte fokuserer på nuet, er livet sammensat af mange faser 
med skiftende behov. Behovet for frihed og støtte ændrer sig gennem hele livet. 
Så selv om den enkelte borger er instruktør i sit eget liv, må samfundets krav og 
støtte indrettes sådan, at det passer til livsfaserne.
I starten og slutningen af livet har vi behov for samfundets støtte til pasning, 
uddannelse og pleje, og livet igennem har vi alle brug for at blive holdt sunde 
og raske af læger, sygeplejersker og hospitaler. Men vi må regne med at være 
på arbejdsmarkedet som nettobidragsydere til fællesskabet i de 30 til 40 år, der 
ligger imellem starten og slutningen på livet. 
I den første fase af vores liv er vi vores forældres ansvar. Som udgangspunkt er 
det dem, der opdrager os, men da forældrene typisk deltager aktivt på arbejds-
markedet, varetages en stor del af denne opgave af vuggestuer, børnehaver og 
skoler. Det kræver stor tillid at overlade sine børn i andres varetægt, og derfor er 
det vigtigt, at institutionerne opfylder forældrenes forventninger til pædagogik, 
omsorg og indlæring.
Der skal naturligvis være offentlige tilbud til børn og unge i nærområdet. Men 
vi har ingen berøringsangst over for private tilbud. Kan private levere den 
samme eller en bedre ydelse til prisen bør de også gives muligheden for det.
En stor del af dannelsesprocessen foregår i ungdomsårene, i perioden mellem 
børne- og voksenlivet. Vi ønsker at styrke dannelsen ved at sikre, at alle unge får 
en ungdomsuddannelse, som efterfølges af 3 til 6 måneders borgerpligt. Uanset, 
hvordan vi som unge har lyst til at bruge hænderne og hovedet, skal vi have 
mulighed for at blive gode til det, vi brænder for. Samfundet har nemlig brug 
for gode håndværkere, omsorgsmedarbejdere og akademikere. 
Ungdomsuddannelsen skal give os det faglige og dannelsesmæssige grundlag, 
inden vi starter på arbejdsmarkedet eller på en videregående uddannelse. Men 
samværet med andre unge skal også styrke muligheden for at danne sociale net-
værk på tværs af interesser og social baggrund. Det vil en mindre skarp opdeling 
mellem gymnasium og erhvervsuddannelser kunne bidrage til.            
LIVSFASER:
18
Dannelsesprocessen vil yderligere blive styrket ved at indføre en borgerpligt. 
Unge bør aftjene en borgerpligt ved forsvaret, civilforsvaret, i skoler, børneinsti-
tutioner, ældreplejen eller ved civilsamfundets institutioner efter endt ung-
domsuddannelse og inden starten på arbejdsmarkedet eller den videregående 
uddannelse. Hensigten er at skabe en forståelse for, at samfundsfællesskabet 
kræver en indsats af alle borgere.
Alle, der har evnerne, skal tilbydes og have mulighed for at fuldføre en vid-
eregående uddannelse, uanset social baggrund. Vi er fortalere for, at alle studer-
ende modtager SU under bachelor-uddannelsen, så det ikke er økonomien, der 
afholder den unge fra at komme i gang. Til gengæld bør alle studerende arbejde 
på at finde et studenterjob, dels for at få erhvervserfaring, dels for at tjene egne 
penge. Inden man eventuelt fortsætter på en master-uddannelse, har man 
forhåbentligt haft tid til at skaffe sig et studenterjob, men under alle omstæn-
digheder skal man have mulighed for at optage statsgaranterede studielån, som 
afdrages, når man er kommet i job. Det står enhver frit for, om man ønsker 
at bruge sin uddannelse her eller i udlandet, men vi ser gerne, at det gøres 
attraktivt at blive i Danmark i en periode efter uddannelsen. Det mener vi bør 
belønnes med et fradrag for både renter og afdrag på studiegælden.
Næste fase i livet er ofte stiftelse af familie eller andet bofællesskab. Børne-
familierne skal have mulighed for at skabe en sund balance mellem arbejds- og 
familielivet, så det er en selvfølge, at der er pasningsmuligheder og skoler nærom-
rådet. Det er i første række kommunernes ansvar, men vi ser også gerne, at private 
kræfter byder sig til, uanset om initiativtagerne er forældre eller andre ildsjæle. 
Det er dyrt at stifte familie, ikke mindst i de første år, hvor indkomsten er lav og 
institutionspriserne er høje. Men ingen skal udskyde forældreskabet af økono-
miske grunde. Derfor foreslår vi en familiekonto, som familien kan trække på til 
institutionsbetaling i de trange år med lav indkomst og høje børneudgifter. 
Kontoen kan så nedbringes, når der med årene kommer mere luft i økonomien. 
De fleste af os har et arbejdsliv på mellem 30 og 40 år, men der sker store for-
andringer med vores arbejdskapacitet og behov i løbet af denne periode. I starten 
er det vigtigt, at vi får arbejds- og familielivet til at hænge sammen, og henimod 
slutningen er der nok mere behov for skånsommere opgaver eller nedsat tid.
Private og offentlige arbejdsgivere bør i langt højere grad tænke alder positivt 
ind i personalepolitikken. Det er sundt at have en blanding af yngre agile og
20
ældre erfarne medarbejdere. Men det indebærer også, at vi som medarbejdere 
ikke forbinder karriere med jævnt stigende løn og stadigt mere ansvar helt frem 
til pensioneringen.
I de første år, hvor der typisk er behov for tid til familien, giver det mening at 
tilbyde hjemmearbejde og fleksible arbejdstider. Når børnene er “selvkørende”, 
er der tid til at øge arbejdsmængden og -tempoet. Og når pensionsalderen 
nærmer sig, er der måske behov for nedsat tid og lavere arbejdstempo.
Vi ser det som politikernes og fagbevægelsens opgave at skabe de bedst mulige ram-
mebetingelser for, at arbejdsgivere kan tilbyde lønmodtagere denne fleksibilitet.
Når vi forlader arbejdsmarkedet for at gå på pension, er der forhåbentligt mange 
år til, at der opstår et plejebehov. I de år, hvor man som pensionist er sund og 
rørig, er det rart med et økonomisk råderum til at nyde tilværelsen. Derfor er 
det vigtigt, at borgerne har et incitament til at spare op til pension. 
Den tid kommer måske, hvor der er behov for hjælp i hjemmet. Om man får 
den hjælp skal ikke afhænge af politikernes prioriteringer. Vi foreslår derfor, at 
en del af pensionsindbetalingerne går til at spare op til fremtidig hjemmehjælp 
eller tilkøb af ydelser på plejehjemmet.
Alle skal have mulighed for at blive i hjemmet, så længe de vil. Men når den tid 
kommer, hvor der er behov for daglig pleje, skal vi kunne tilbyde plejehjem, 
der er fokuseret på at gøre de ældre glade. Offentlige plejehjem er kernen i 
ældreplejen, men vi ser også gerne, at private organisationer inddrages. 
MODERATERNE MENER:
• at behovet for frihed og støtte ændrer sig gennem hele livet. 
 Samfundets krav og støtte må indrettes sådan, at det passer 
 til livsfaserne.
• at alle, der har evnerne, skal tilbydes og have mulighed for at 
 fuldføre en videregående uddannelse, uanset social baggrund.
•	 at	arbejdsmarkedet	skal	gøres	fleksibelt,	så	arbejdet	kan	tilpasses		
 alder, familiesituation og formåen.
 
ALLE SKAL HAVE EN UNGDOMS-ALLE SKAL HAVE EN UNGDOMS-
UDDANNELSEUDDANNELSE
Alt for mange kommer aldrig videre end folkeskolen. Men selv om folkeskolen 
er grundstenen i vores uddannelsessystem, giver den ikke alene et tilstrækkeligt 
grundlag til at matche de krav, nutidens samfund stiller.
Stigningen i vores velstand bygger på viden, stigende specialisering og fokus 
på voksende kompleksitet. Mange arbejdsopgaver, som tidligere blev udført 
manuelt, er erstattet af maskinelle processer. Og jobs, der tidligere kun krævede 
en beskeden indføring, er erstattet af jobs, som stiller betydelige højere krav til 
viden og uddannelse.
Det er imidlertid en forkert antagelse, at stigende uddannelseskrav skulle 
udelukke store grupper fra arbejdsmarkedet. For selvom der stilles større krav 
til uddannelse, er det ikke kun flere akademikere, der er behov for. Der er også 
stort behov for folk, der tager en erhvervsuddannelse eller en uddannelse inden-
for social- og sundhedssektoren.
Alle skal have en ungdomsuddannelse, og derfor går vi ind for 12 års lærings-
pligt. Desværre vælger alt for mange unge gymnasiet, selvom uddannelsen ikke 
matcher evner eller interesser, og når langt de fleste vælger gymnasiet, får det 
automatisk en selvforstærkende virkning. For gymnasiet byder på et spændende 
socialt liv og anses samtidigt for det sikre valg, hvis man er i tvivl.
Ønsker man ikke at fortsætte på en videregående uddannelse, kan gymnasiet 
imidlertid være en blindgyde. Dels fordi det ikke forbereder til en praktisk 
erhvervsfaglig karriere, dels fordi det ikke i sig selv er en afsluttende uddannelse. 
Gymnasiet skal være en studieforberedende ungdomsuddannelse.
I ungdomsårene spiller dannelsen af sociale netværk en uhyre vigtig rolle, fordi 
det er her mange af de bånd knyttes, som får betydning senere i livet. Vi er 
derfor fortalere for, at alle ungdomsuddannelser samles på samme institution, 
og at den skarpe opdeling mellem erhvervsuddannelser og gymnasiet opblødes. 
Der bør således være fælles fag på tværs af de to spor, og det skal ligeledes være 
nemmere at skifte mellem det studieforberedende og det erhvervsorienterede. 
UNGDOMSUDDANNELSER:
21
22
Det er imidlertid også vigtigt, at der gives et læringstilbud til unge, som ikke 
føler sig tiltrukket af skolebænken. 
Selv om ungdomsuddannelserne primært har et fagligt og studieforberedende 
sigte, er dannelsen også et vigtigt element. Det er i ungdomsårene, man formes 
som menneske, og ungdomsuddannelsen skal bidrage til den proces.
Når ungdomsuddannelsen er afsluttet, bør alle unge aftjene en 3 til 6 måned-
ers borgerpligt, inden de fortsætter i en erhvervsvirksomhed eller på en 
videregående uddannelse. Det kan være ved forsvaret, civilforsvaret, i skoler, 
børneinstitutioner, ældreplejen eller ved civilsamfundets institutioner. Det vil 
markere en naturlig afrunding på ungdommens dannelsesproces, inden voksen-
livet for alvor starter på arbejdsmarkedet eller på en højere læreanstalt.
  
MODERATERNE MENER:
• at alle skal have en ungdomsuddannelse.
• at den skarpe opdeling mellem erhvervsuddannelser og 
 gymnasiet skal opblødes, og at der skal tilbydes fag på tværs 
 af de to spor.
• at alle unge skal aftjene en 3 til 6 måneders borgerpligt.
UNGE SKAL TRIVESUNGE SKAL TRIVES   
Unges mistrivsel er alarmerende høj, og udviklingen går fortsat den forkerte vej. 
Hver tredje unge kvinde og hver femte unge mand har dårligt mentalt helbred. 
Psykiske lidelser har nu overhalet fysiske sygdomme blandt unge, og problemet 
er størst blandt de 16 til 24 årige. Det må der gøres noget ved.
Stressbelastning, mobning og forældre, som er alkoholikere eller psykisk syge, 
belaster unges mentale sundhed. Det stigende digitale forbrug har ligeledes 
en negativ indflydelse på trivslen, fordi det både går ud over søvn og motion. 
Livsstilsvaner som kost, søvn og fysisk bevægelse har således stor indflydelse på 
vores psykiske velbefindende.
Mange unge rammes af stress, fordi de ikke føler, at de slår til. Der er skabt 
et stort konkurrencepres i uddannelsessystemet, fordi højere karakterer giver 
adgang til de uddannelser, flest vil ind på. Men løsningen er ikke at fjerne lysten 
til at præstere, men at motivere til et balanceret liv.
Selvom det er vigtigt at få en uddannelse, kan et aktivt og spændende fritidsliv 
have stor værdi og føre til afspænding og mental tilfredsstillelse. Ofte giver frit-
idslivet endda større glæde end uddannelses- og arbejdslivet. Unge skal derfor 
tidligt motiveres til at engagere sig i meningsfyldte fritidsaktiviteter. Fælless-
kabet må sikre rammebetingelserne, men det er forældrene og skolerne, som må 
sørge for, at de udnyttes.
    
Mobning er stadigt et problem. Børn, der mobber, har ingen forståelse for, 
at mobning kan give offeret livsvarige mén. Forældrene har ansvar for at 
motivere børnene til en sund social adfærd, mens lærerne må holde kontakt til 
alle elever, så mobning fanges i opløbet. Unge skal møde folk i andre alders-
grupper for at få et mere afbalanceret syn på præstation og for at modvirke 
nogle af de uheldige dynamikker, der kan være til stede i en ungdomskultur.  
Mindre digitalt forbrug til fordel for fysisk aktivitet vil styrke den mentale sund-
hed. Vi nærer dog ingen illusioner om, at medieforbruget kan reduceres ved lov, 
men vi tror på, at det er muligt at begrænse tech-giganternes muligheder for at 
gøre unge afhængige af digitale aktiviteter.
UNGES MISTRIVSEL:
23
2524
Fraværsregistreringssystemet på landets ungdomsuddannelser skaber en kultur, 
hvor flere elever tager i skole syge, fordi de frygter for meget fravær. Desuden 
oplever mange en uretfærdig fraværsregistrering, f.eks. når eleven får fuldt fravær 
for at komme få minutter for sent til en lektions begyndelse. Det giver et forkert 
billede af elevens fravær, og fraværet bliver derfor en straf frem for et pædago-
gisk vejledende værktøj. 
Derfor skal der laves et nyt og mere fair fraværsregistreringssystem, som kan 
registrere fravær på en måde, der afspejler virkeligheden, og som i højere grad er 
til hjælp for eleverne end til straf. 
Uddannelsessnobberi fylder meget i elevernes hverdag. Hvis man får mellem 7 
og 12 i folkeskolen, vælger mange pr. automatik gymnasiet, hvorimod de elever, 
der får lavere karakterer, påbegynder en erhvervsuddannelse. Den tendens er 
nødt til at stoppe. Det ligger unødvendigt pres på de unge, og fratager dem det 
frie uddannelsesvalg. En løsning kunne være, at der fokuseres mere på feedback 
og mindre på karaktergivning. Bedre vejledning i folkeskolen og mere brobyg-
ning skal hjælpe med at give eleverne en øget forståelse for, hvilken uddannelse 
de bør vælge. Det vil betyde, at flere vælger rigtigt første gang.
MODERATERNE MENER:
• at unge tidligt skal motiveres til at engagere sig i meningsfyldte 
 fritidsaktiviteter.
• at lærere og forældre har et fælles ansvar for at fange mobning 
 i opløbet.
• at presset på de unges hverdag skal mindskes gennem bedre 
 uddannelsesvejledning og større fokus på feedback på ungdoms-
 uddannelserne modsat det nuværende fokus på karakterer.
27
FAMILIEN ER SAMFUNDETS KERNEFAMILIEN ER SAMFUNDETS KERNE   
En familie er et bofællesskab bestående af mindst to personer. Det står enhver 
frit for, hvordan et sådant bofællesskab sammensættes, og hvad grundlaget for 
bofællesskabet er. Om det er baseret på kærlighed, ønsket om at sætte børn i 
verden eller deleøkonomi, er den enkeltes privatsag.
Af kulturelle og biologiske grunde dannes de fleste danske familier imidlertid 
af far, mor og børn. Da vi har en særlig interesse i, at der fødes børn, så vores 
samfund kan videreføres, har kernefamilien høj prioritet i vores familiepolitik.
Karrieren på arbejdsmarkedsmarkedet har altid stået højt på danskerne priorit-
eringsliste, og langt de fleste forbinder deres identitet med det professionelle 
arbejde. Det har trængt den enkeltes sociale rolle i familien noget i baggrunden. 
Det forventes således, at opgaver som børne- og ældrepleje, der tidligere blev 
løst i familien, varetages af fællesskabet.
Vi ønsker ikke at skrue udviklingen tilbage til dengang, men familierne skal til 
gengæld have videre rammer for at tilrettelægge deres egen hverdag. De ram-
mebetingelser, fællesskabet stiller til rådighed, skal ikke indrettes efter en fiktiv 
mønsterfamilie, men tilpasses danske familiers meget forskellige behov. Og 
familiernes rammebetingelser bestemmes af institutionstilbud, tilskudssystemet 
og arbejdsmarkedets indretning.
Der skal være institutionstilbud til rådighed i rimelig nærhed af familiens 
bopæl, og der bør være åbningstider, som i et vist omfang matcher forældrenes 
arbejdstider. Der må af fremtidens arbejdsgiver forventes større fleksibilitet med 
hensyn til arbejdstider og hjemmearbejde, hvilke i nogen grad vil kunne aflaste 
behovet for længere åbningstider.
Det må være op til forældrene selv at bestemme, om de ønsker deres børn passet 
i institution, i privat regi, eller om de selv ønsker at påtage sig denne rolle. Uan-
set hvilken pasningsmodel, familien vælger, er børneopdragelsen forældrenes 
ansvar. Institutionerne giver forældrene aflastning, så de kan passe deres daglige 
arbejde, men det er forældrenes ansvar at give deres børn kærlighed, tryghed og 
ansvarsfølelse.
FAMILIE:
26
MODERATERNE MENER:
• at det står enhver frit for at vælge bofællesskabsform, men da  
 børnefødsler er forudsætningen for samfundets beståen, må 
 børnefamilier sikres gode rammebetingelser.
• at der skal være institutionstilbud i nærheden af familiens bopæl  
 med åbningstider, som matcher forældrenes arbejdstider.
•	 at	institutionerne	bør	aflastes	ved,	at	arbejdsgivere	fremover	udviser	
	 større	fleksibilitet	med	hensyn	til	arbejdstider	og	hjemmearbejde.
• at en ’familiekonto’ skal kunne sprede de høje pasningsudgifter i 
 barnets første leveår indtil myndighedsalderen, så økonomi i sig 
 ikke udskyder ønsket om forældreskab.
28
ET ARBEJDSMARKED FOR ALLE ET ARBEJDSMARKED FOR ALLE 
ALDRE OG FORUDSÆTNINGERALDRE OG FORUDSÆTNINGER
Målet er, at alle, der kan arbejde, skal arbejde. Det er der tre gode grunde til. For det 
første er arbejdet en vigtig del af den enkeltes identitet. For det andet skal alle borgere 
både kunne klare sig selv og tage hånd om dem, de er forsørgerpligtige for. Og for det 
tredje kræver finansieringen af velfærdssamfundet, at der er indkomster at beskatte.
Vi er tilhængere af den danske flexicurity-model, hvor virksomhederne ikke er bundet 
af lange medarbejderforpligtelser, men hvor fællesskabet til gengæld yder hjælp og 
støtte til afskedigede medarbejdere. Det sikrer en ideel kombination af fleksibilitet for 
virksomhederne og tryghed for medarbejderne.
Flexicurity-modellen forudsætter et effektivt beskæftigelsessystem, hvor borgere, der 
har brug for hjælp til at blive inkluderet i arbejdsfællesskabet, mødes i øjenhøjde og 
behandles som en kommende, relevant arbejdskraftsressource frem for, at der fokuseres 
på udfordringer og begrænsninger. Vi ønsker et mere frit valg til borgeren, som selv 
skal kunne vælge, om det er jobcentret, a-kassen eller en privat leverandør, der skal 
hjælpe med jobmatchet. Vi ønsker ikke at nedlægge jobcentrene, men at udvikle- og 
konkurrenceudsætte dem til gavn for borgeren.
Det er også vigtigt, at arbejdsmarkedet indrettes således, at der kan skabes balance 
mellem arbejds- og familielivet. Vi påskønner de arbejdsgivere, der tilbyder medarbe-
jderne fleksible møde- og arbejdstider, nedsat arbejdstid samt mulighed for at veksle 
mellem forskellige arbejdsopgaver og mellem kontor- og hjemmearbejde. Jo mere 
fleksibilitet arbejdsgiverne tilbyder, desto mindre bliver presset på velfærdssystemet. 
Har forældrene bedre mulighed for at tilrettelægge tiden, mindskes presset på børnein-
stitutionerne, og mindre stress i hverdagen aflaster sundhedssystemet.
Der skal være plads til alle på arbejdsmarkedet. Uanset alder og forudsætninger skal det 
være muligt for enhver arbejdsdygtig borger at finde et job. Vi anerkender fuldt ud ar-
bejdsgiverens ret til at lede og fordele arbejdet, men i det omfang, der ikke kan skabes 
virksomhedsrentable jobs til folk på kanten af arbejdsmarkedet, bør fællesskabet træde 
til med tilskud. Selv om staten må give tilskud til f.eks. skånejobs, er alle bedre tjent 
med en aktiv borger på støttet job frem for en passiv borger på offentlig forsørgelse.
ARBEJDSMARKED:
29
30
Der bør i Danmark indføres en ny ‘værdighedsydelse’. Har man i årevis hængt fast i 
bistandssystemet, skal man have mulighed for at vælge en lavere værdighedsydelse, 
hvor man kommer fri af alle systemkravene.
Forslaget giver mennesker på værdighedsydelse mulighed for at arbejde for en lavere 
indslusningsløn uden modregning i ydelsen, så de får en chance for at få greb om 
egen tilværelse og måske med tiden kæmpe sig ind på det almindelige arbejdsmarked. 
Tidligere blev en succesfuld karriere forbundet med ansættelse i samme firma fra 
start til slut med stigende løn og med stadigt større ansvar indtil den dag, man nåede 
pensionsalderen og gik fra hyperaktiv til passiv. Sådan er det heldigvis ikke længere. 
I dag veksles der betydeligt mere mellem jobs, og det er ikke ualmindeligt, at man i 
en periode går ned i løn, arbejder mindre eller tager et job med mindre ledelsesansvar.
Arbejdsvilkårene er virksomhedernes ansvar, men vi må give dem rammebetingelser, 
der ikke forhindrer dem i at udvise fleksibilitet over for medarbejderne. Det bedste vil 
være, hvis medarbejderen får mulighed for at gå på nedsat tid, når de sociale forplig-
telser kræver det, og at ældre medarbejdere kan trappe ned i tid, arbejdsopgaver og 
ansvar, så de holder længere på arbejdsmarkedet.
Mange virksomheder har problemer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft her i 
landet. Det problem bør løses ved at give mulighed for at hente kvalificeret arbejdsk-
raft fra lande udenfor EU. Vi er således fortalere for et pointsystem, hvor der lægges 
vægt på både ansøgerens uddannelse og kvalifikationer, som vi oplever, der er mangel 
på indenlandsk.
MODERATERNE MENER:
• at balancen mellem arbejds- og familielivet er vigtig, derfor skal 
	 det	gøres	attraktivt	for	virksomhederne	at	tilbyde	fleksible	mødetider		
 og arbejdssteder.
• at der skal være plads til alle på arbejdsmarkedet. Staten må støtte  
 skånejobs, seniorordninger og tilbyde en ‘værdighedsydelse’ til 
 mennesker, der hænger fast i årevis i kontanthjælpssystemet uden  
 udsigt til at komme i beskæftigelse.
• at det skal være muligt at ansætte personer fra lande udenfor 
 EU på baggrund af et pointsystem med vægt på uddannelse og 
	 kvalifikationer,	der	er	mangel	på.
ALLE SKAL SPARE OP TIL TIDEN ALLE SKAL SPARE OP TIL TIDEN 
EFTER ARBEJDSLIVETEFTER ARBEJDSLIVET   
Helt unge mennesker har næppe pensionsopsparing øverst på dagsordenen, sel-
vom vi ved, at de første indbetalinger er dem, der vokser mest frem til ud-betalin-
gen. Som ung er det svært at forestille sig, at man på et tidspunkt ældes og mister 
ungdommens kraft, selvom naturlovene siger noget ganske andet. Det betød 
måske knap så meget, da pensionerne udelukkende var baseret på en genera-
tionskontrakt, hvor den yngre generation betalte den ældre generations pensioner.
Før 1891 eksisterede generationskontrakten kun på familieplan. Dengang var 
det nemlig børnenes ansvar at sørge for forældrene i alderdommen. I 1891 fik 
vi så aldersunderstøttelsen, som gav kommunerne ret til at udbetale en pension 
efter individuelle skøn. I 1922 afløstes den af aldersrenten, som alle kunne 
få, men som dog afhang af den enkeltes indkomst. Først i 1956 fik vi den 
folkepension, vi kender i dag, og som alle har ret til.
Folkepensionen og dens to forgængere var baseret på en kollektiv 
generationskontrakt for hele samfundet. Den var nem at finansiere, da 
der dengang var mange til at betale for de få. I 1891 blev en dansker i 
gennemsnit 50 år gammel, i 1922 60 år og i 1956 70 år. Nu er den forventede 
gennemsnitlige levetid steget til over 80 år. Og når der samtidigt fødes 
væsentligt færre børn end tidligere, lægges en langt større byrde på den 
arbejdende befolknings skuldre for at kunne finansiere pensionen til dem, 
der af aldersmæssige grunde trækker sig ud af arbejdsmarkedet.
I begyndelsen af 80’erne var man blevet opmærksom på den demografiske 
udviklings udfordringer, og i 1987 besluttede regeringen og arbejdsmarkedets 
parter udrulningen af arbejdsmarkedspensioner, hvor den enkelte lønmodtager 
selv sparer op til sin pension. I dag udgør arbejdsmarkedspensionerne langt den 
største del af danskernes pensioner.
Grundlæggende mener vi, at størrelsen af den enkeltes pension hverken bør 
afhænge af den demografiske udvikling eller af skiftende politiske prioriteringer, 
men af, hvor meget borgeren har lagt til side til alderdommen. 
PENSION:
31
32 33
Aktive på arbejdsmarkedet omfatter lønmodtagere og selvstændige. For lønmod-
tagere vil grundstammen fortsat være arbejdsmarkedspensionen, altså den pen-
sion, man har aftalt med sin arbejdsgiver. Hertil kommer anden privat opsparing 
i form af livrenter, ratepension, aldersopsparing og frie midler. Selvstændige skal 
også forpligtes til at indbetale til pension, men efter regler, der bl.a. afhænger af 
alder og virksomhedens overskud. 
Dansk Almennyttig Pensionskasse (DAP) skal oprettes for de mange, der 
midlertidigt eller permanent er udelukket fra arbejdsmarkedet, hvad enten det 
er på grund af uarbejdsdygtighed eller længerevarende arbejdsløshed. Bidragene 
til denne pensionskasse skal betales af fællesskabet. Hermed vil alle, der har 
opholdt sig i Danmark i et helt arbejdsliv, modtage en pension, de kan leve af.
Der vil naturligvis være borgere, der ikke har opholdt sig i Danmark i et helt 
arbejdsliv, og som heller ikke har pensionsopsparinger med fra udlandet. De 
skal have suppleret udbetalingerne fra den danske opsparing med et beløb, så de 
kan leve af den samlede ydelse.
I pensionisttilværelsens første rørige år er der kræfter til at bruge pensionen på 
et aktivt liv. Men når kræfterne efterhånden slipper op, er der behov for hjælp 
i hjemmet eller ældrepleje. I dag finansieres den offentlige hjemmehjælp og 
ældrepleje over skatterne og er dermed underlagt politikernes prioriteringer. Vi 
mener, at hjælp i hjemmet og ældrepleje skal være en rettighed, man sparer op 
til, og som ikke kan blive offer for politiske sparerunder. Derfor bør en del af 
pensionsindbetalingerne øremærkes fremtidig hjemmehjælp og pleje.
Både fællesskabet og den enkelte borger har fordele ved at gå over til det rent 
opsparingsbaserede pensionssystem. For fællesskabet indebærer det, at stats-
finanserne bliver mindre følsomme over for demografiske forskydninger. Det er 
ikke rimeligt, at skattebelastningen skal øges, fordi man tilfældigvis tilhører en 
generation med få på arbejdsmarkedet og mange på pension.
For den enkelte borger er fordelen, at man ejer sin egen pension. Man kan 
derfor nøje planlægge sin økonomi i alderdommen uden tanke på et nyt politisk 
flertals luner. Ønsker man at arbejde ved siden, bliver det heller ikke modreg-
net, fordi pensionen ikke længere er en social ydelse, men din egen opsparing.
MODERATERNE MENER:
• At pensionssystemet skal baseres på egen opsparing, så 
	 demografiske	risici	undgås.
• At staten skal betale opsparingen for borgere, som er 
 udenfor arbejdsmarkedet.
• At en del af pensionsopsparingen skal øremærkes fremtidige 
 behov for hjemmehjælp og ældrepleje.
35
KOMPETENCER OG DRIVKRAFT KOMPETENCER OG DRIVKRAFT 
GIVER BEDRE PLEJE END REGLERGIVER BEDRE PLEJE END REGLER
De fleste af os når en alder, hvor vi ikke længere har kræfterne til selv at passe 
en husholdning. Det er en langsom proces, men vi skal undervejs have nogle 
reelle valgmuligheder, som passer til alder og helbred.
I modsætning til så mange andre hændelser i livet, burde aldringen ikke 
komme som en overraskelse. Alligevel er det langt fra alle, der økonomisk har 
forberedt sig på at blive gammel. Vi har delvist vænnet os til selv at spare op 
til pension, men det er i udpræget grad forventningen, at fællesskabet tager 
eneansvaret for ældreplejen.
Langt hen ad vejen har fællesskabet sin del af ansvaret. De, der i de kom -
mende år får behov for ældrepleje, har en berettiget forventning om, at det 
offentlige stiller ordentlige plejevilkår til rådighed. Det må der her og nu 
afsættes de fornødne ressourcer til. Men vi er ikke overbeviste om, at det 
offentlige på længere sigt vil kunne indfri danskernes stadigt større forvent -
ninger til seniortilværelsen. 
Vi foreslår derfor, at der i tillæg til pensionsopsparingen indfases en plejeop -
sparing, som alle borgere deltager i. Lønmodtagere og selvstændige skal have 
mulighed for at spare op gennem deres arbejdsmarkeds- og privatpensioner, 
mens staten indbetaler opsparingen for borgere udenfor arbejdsmarkedet 
gennem et statsligt forsikringssystem. Plejeopsparingen skal kunne bruges til 
betaling for hjemmehjælp og tilkøbsydelser på offentlige og private plejehjem.   
Ældre skal have mulighed for at blive i eget hjem så længe som muligt, hvis 
de vil. For mens nogle foretrækker at blive i vante omgivelser, ønsker andre 
ældre det sociale samvær, som et bofællesskab kan give, mens atter andre er så 
plejekrævende, at plejehjemmet er den bedste løsning. De, der vil og kan blive 
boende i eget hjem, skal tilbydes hjemmehjælp. Men det skal være muligt at 
tilkøbe mere hjælp, hvis det skattefinansierede tilbud er utilstrækkeligt. Både 
offentlige og private aktører skal kunne tilbyde tilkøbsydelser, som betales af 
egen lomme eller af plejeopsparingen.
ÆLDREPLEJE:
34
Bofællesskaber er løsningen for ældre, som ikke er plejekrævende, men som 
søger socialt samvær med andre ældre. Desuden vil ældre kunne aflaste og 
hjælpe hinanden og behovet for pleje mindskes. Både kommuner og pension -
skasser driver og finansierer såvel bofællesskaber som seniorboliger for enlige 
og ægtepar. Pensionskasserne indtager en helt central rolle i nytænkning, 
udbud og drift af fremtidens seniorboliger.
Plejehjem er primært for ældre med et stort plejebehov. Ofte er det kun den 
ene ægtefælle, der er plejekrævende, men det skal altid være muligt for begge 
ægtefæller at flytte ind på samme plejehjem. Også på dette område er kom -
muner og pensionskasser naturlige aktører. Men private plejehjem, der er dre -
vet af engagerede ildsjæle, har historisk vist sig som mestre i at sætte beboerne 
i centrum ved at tage individuelle hensyn. Private aktører skal derfor fortsat 
have optimale betingelser for at drive plejehjem, da der er brug for dem.
Kommunale plejehjem bør i fremtiden drives i en selskabslignende struktur 
med egen bestyrelse og daglig ledelse og med offentligt ejerskab. Kommunen 
skal fastlægge rammebetingelserne, og bestyrelsen og ledelsen skal stå til 
ansvar overfor kommunen. De kommunale plejehjem skal have vide rammer 
for at indrette sig efter beboernes ønsker, og det skal være muligt for beboerne 
at købe tillægsydelser.  
MODERATERNE MENER:
• at der bør indføres en plejeopsparing, som skal kunne bruges 
 til betaling for hjemmehjælp og tilkøbsydelser på offentlige 
 og private plejehjem.
• at private plejehjem, der er gode til at sætte beboerne i centrum 
 og tage individuelle hensyn, skal have gode betingelser. 
• at kommunale plejehjem bør drives som selvstændige enheder 
 med egen bestyrelse og daglig ledelse.
36
NÆRHED OG EKSPERTISE GIVER ET NÆRHED OG EKSPERTISE GIVER ET 
BEDRE SUNDHEDSVÆSENBEDRE SUNDHEDSVÆSEN
Sundhed er en vigtig del af vores kernevelfærd. Vi kommer på et tidspunkt alle 
i kontakt med sundhedsvæsenet, og med alderen tiltager kontakthyppigheden. 
Derfor skal der være fri og lige adgang til sundhedsvæsenet for alle borgere. 
Det er vigtigt, at sundhedsvæsenet både prioriterer forebyggelse og helbredelse. 
Jo mere vi investerer i intelligent forebyggelse, desto færre ressourcer behøver vi til 
at helbrede.vDet ændrer dog ikke ved, at ressourceforbruget vil stige i de kommende 
mange år. Vi bliver flere ældre, flere med livsstilssygdomme og flere kronisk syge, 
og vi får samtidigt adgang til flere og dyrere behandlingsmetoder, som vi ikke kan 
undlade at tage i anvendelse.
Sundhedsvæsenet involverer mange mennesker med meget forskellige, men vigtige 
faglige kompetencer: hospitalslæger med forskellige specialer, speciallæger, praktiser-
ende læger, sygeplejersker, SOSU-assistenter, portører, fysioterapeuter, farmaceuter, 
diætister, etc. Samtlige udfylder en vigtig funktion, som har det fælles sigte at holde 
eller gøre os sunde.
Hertil kommer de mange økonomiske og faglige beslutningstagere. De økonomiske 
beslutningstagere er primært regioner, men også stat og kommune, mens det er 
lægerne, der står for de fleste faglige beslutninger. Det gør sundhedsvæsenet til en 
administrativt kompliceret størrelse, som ikke alene kan styres af ordrer oppefra eller 
gode intentioner i bunden af beslutningshierarkiet.
Behandlingen på vores sygehuse er blevet betydeligt bedre i de seneste 10 til 20 
år, men der er fortsat store udfordringer med styring og prioritering. Styringen af 
sundhedsvæsenet må have to vigtige overordnede prioriteter: at der både foretages 
en effektiv diagnosticering og en hurtig efterfølgende behandling, og at der tages 
udgangspunkt i den enkelte patients behov. Vi vil gøre noget ved både effektiviteten 
og ved den borgernære kontakt.
Effektiviteten forudsætter, at regionerne afskaffes. De er for små til at stå for den 
overordnede prioritering og for store til at sikre den borgernære kontakt. Vi ønsker 
i stedet at etablere et SygehusDK med det overordnede ansvar for alle danske syge-
huse. Danmark er simpelthen for lille til, at vi kan tillade store regionale forskelle 
SUNDHED:
37
38
i prioriteringer, behandlingstider og IT-systemer. SygehusDK skal drives af en pro-
fessionel ledelse, som har ansvaret for driften af landets sygehuse og det overordnede 
ansvar for sammenhængen i hele sundhedsvæsenet.
Der skal etableres et fælles IT-system for hele landet, som gør det problemfrit at 
registrere og kommunikere, uanset hvor i landet patienten behandles. Psykiske og 
fysiske sygdomme skal ligestilles gennem en psykiatripakke, som sikrer en effektiv 
behandling fra start til slut. Og så skal der etableres et akutberedskab i hele landet, 
hvor der er samme dækning med ambulancer, akutlægebiler og lægehelikoptere.
Den borgernære kontakt skal styrkes ved etableringen af regionale sundhedsklynger 
med selvstændig økonomi og kompetencer. Sundhedsklyngerne skal forpligte de 
regionale sygehuse, familielægen og kommunerne på et effektivt samarbejde. 
Derudover skal det sundhedsfaglige personale på hospitalerne aflastes for adminis-
trative opgaver, så de får mere tid til patienterne. Der er vigtigt, at der er fokus på 
patienten i hele behandlingsforløbet. Kronikere og patienter i længere behandlings-
forløb skal tildeles en fast kontaktperson.
Vi hilser private alternativer til det offentlige sundhedsvæsen velkommen. Dels er det 
altid sundt med konkurrence, så vi har noget at måle det offentlige sundhedsvæsens 
omkostninger og effektivitet op imod. Dels giver private udbyderes systemuafhæn-
gighed og større fleksibilitet mulighed for aflastning i spidsbelastningssituationer. 
Selvfølgelig konkurrerer det offentlige og private sundhedsvæsen om de samme per-
sonaleressourcer, men det er jo et velkendt og accepteret fænomen på alle de områder, 
hvor der er fælles berøringspunkter i indholdet af offentlige og private jobs.
MODERATERNE MENER:
• at den overordnede styring af de danske sygehuse skal varetages 
 af en professionel ledelse i et landsomfattende SygehusDK, og at   
 der skal etableres et fælles IT-system for hele landet. Regionerne   
 skal nedlægges.
• at den borgernære kontakt skal styrkes ved etableringen af  
 20 til 25 sundhedsklynger.
• at private udbydere har en vigtig rolle der, hvor der er brug 
	 for	fleksibilitet.
OFFENTLIGE UDDANNELSES- OG OFFENTLIGE UDDANNELSES- OG 
VELFÆRDSINSTITUTIONER SKAL DRIVES VELFÆRDSINSTITUTIONER SKAL DRIVES 
SOM SELVSTÆNDIGE ENHEDERSOM SELVSTÆNDIGE ENHEDER   
De borgernære offentlige institutioner er gennem årene sandet mere og mere til 
i bureaukrati, uprofessionel ledelse og processtyring. Afstanden mellem leveret 
kvalitet og borgernes forventninger øges, og den bliver kun større i takt med, at 
demografien får behovene til at vokse, og kampen om de knappe medarbejder-
ressourcer spidser til.
Det er ikke et nyt problem, men i generationer er løsningerne strandet i en 
ideologisk kamp mellem det private og det offentlige. Mere udlicitering og 
privatisering har det lydt fra den ene lejr. Flere penge og højere normeringer fra 
den anden. Der er brug for at finde en tredje vej frem, hvor vi frisætter faglig 
frihed og energi i den offentlige sektor, og flytter fokus fra proces til indhold. 
Det kan ske ved, at de borgernære offentlige velfærds- og uddannelsesinstitu-
tioner får samme rammevilkår og frihedsgrader som private virksomheder og 
selvejende institutioner – samtidig med, at de fortsat er offentligt ejede og under 
politisk kontrol.
Der er bred politisk enighed om, at samfundet har et medansvar for, at der 
stilles løsninger til rådighed indenfor pasning, pleje, sundhed og uddannelse. 
Vuggestuer, børnehaver, plejehjem, uddannelsesinstitutioner og hospitaler er 
blandt de fælles opgaver, hvor vi med god ret kan forvente, at det offentlige er 
aktiv aktør.
I Danmark står det offentlige for langt hovedparten af disse institutioner, 
når det angår ejerskabet og driften af dem. Det er en tradition, som er skabt 
gennem mange årtier, og som tager udgangspunkt i en fast tro på central 
politisk kontrol og en manglende tillid til civilsamfundets præstationsevner. 
Da grundloven i sin tid blev udformet, havde dens fædre næppe forestillet sig 
starten på et system, der med tiden skulle drifte halvdelen af Danmarks brutto-
nationalprodukt.
OFFENTLIGE OG PRIVATE 
INSTITUTIONER:
39
40 41
Men det er ikke en naturlov, at det skal være sådan. Mange europæiske lande 
har indrettet sig anderledes, uden at det har resulteret i dårligere kvalitet og 
service, end den vi kender i Danmark. Nogle lande har stærke civile organisa-
tioner, andre har professionelle private firmaer, som står for hele eller dele af et 
serviceområde.
I Danmark føler vi os mest trygge ved, at fællesskabet fastlægger kravene til de 
institutioner, vi betror vores børn, unge og ældre til. Derfor er det vigtigt, at de 
overordnede ydelseskrav fastlægges af politikerne som repræsentanter for fælles-
skabet. Til gengæld er politikere ikke de bedste til at stå for driften af dem.
Vuggestuer, børnehaver, skoler og plejehjem er kommunale opgaver, som 
allerede i dag suppleres med private tilbud. Det er godt med konkurrence for, 
det giver mulighed for at sammenligne kvalitet og effektivitet. Men det er også 
vigtigt, at ledelse og medarbejdere får plads til faglighed og får frihed til at sætte 
borgeren i centrum. Indenfor både uddannelse og den offentlige ældrepleje er 
det således naturligt, at der tilbydes tilkøbsmuligheder, så det bliver muligt at 
imødekomme individuelle behov.
Kommunale institutioner bør derfor ikke ledes som en del af den offentlige 
forvaltning, men bør drives som selvstændige enheder i en selskabslignende 
struktur med egen bestyrelse og med offentligt ejerskab. 
     
Bestyrelsen og ledelsen af de kommunalt ejede institutioner skal have frihed 
til at drive institutionen indenfor de krav, kommunen stiller. Bestyrelsen skal 
sammensættes af f.eks. politikere, forældre, ansatte, pårørende og repræsentanter 
fra erhvervslivet i bl.a. vuggestuer, børnehaver, skoler og plejehjem. 
Både bestyrelsen og den daglige ledelse skal kunne udskiftes efter samme 
regler, som gælder i en privat virksomhed.
Staten skal stille de overordnede krav til de institutioner, som står for ungdom-
suddannelserne og de videregående uddannelser, men også her skal ledelsen 
have betydelig frihed til at drive institutionerne. Da uddannelserne er målrettet 
en karriere på arbejdsmarkedet, er det naturligt, at både private og offentlige 
arbejdsgivere repræsenteres i bestyrelserne. Også her bør bestyrelse og ledelse 
kunne udskiftes som i en privat virksomhed.
Hospitaler skal overordnet drives af SygehusDK, som etableres som et offentligt 
ejet selskab med selvstændig direktion og bestyrelse. Bestyrelsen skal repræsen-
tere staten, lægefaglige ekspertise og patienter.
Tilbuddet fra offentlige ejede institutioner skal imidlertid ikke stå alene. Der er 
også behov for private aktører, som i nogle tilfælde vil være i konkurrence med 
offentlige tilbud, men i andre tilfælde som supplement. Fordelen ved private 
aktører er, at de kan udvikle tilbud, som retter sig mod særlige behov, der ikke 
dækkes af de generelle offentlige tilbud, enten fordi det er indenfor en specifikt 
specialisering, eller fordi det ikke er politisk prioriteret.
Borgerne skal naturligvis ikke stilles dårligere, fordi de vælger en privat frem for 
en offentlig løsning. Refusionstaksten ved brug af private løsninger bør derfor 
svare til de udgifter, en sammenlignelig løsning ville koste hos en offentlig aktør, 
uanset om der er tale om pasning, pleje, uddannelse eller sundhed.
Det kræver, at omkostningerne ved at levere offentlige ydelser gøres mere 
gennemsigtige. For at sikre, at sådanne beregninger inkluderer alle de omkost-
ninger, der reelt medgår til levering af ydelsen, bør beregningerne foretages uaf-
hængigt af såvel offentlige som private aktører. Enten af en til formålet oprettet 
enhed eller af offentligt udpegede revisorer.
Hovedsigtet er det vigtigste: borgerne skal sikres den bedst mulige service med 
størst mulig valgfrihed til den lavest mulige pris. Det opnås bedst, hvis de of-
fentlige velfærds- og uddannelsesinstitutioner styres på mål og resultater og ikke 
på proceskrav. Politikerne bør ikke blande sig i drift og detaljer, men skal alene 
holde fokus på visioner og udgifter.  
MODERATERNE MENER:
• at der både indenfor uddannelse og ældrepleje bør tilbydes 
 tilkøbsmuligheder, så det bliver muligt at imødekomme 
 individuelle behov.
• at offentlige velfærds- og uddannelsesinstitutioner bør drives 
 som selvstændige enheder med egen bestyrelse.
• at der også er behov for private aktører, både i konkurrence og 
 som supplement til offentlige tilbud.
42
VI SKAL KÆLE FOR IVÆRKSÆTTERNEVI SKAL KÆLE FOR IVÆRKSÆTTERNE   
Økonomisk vækst er betingelsen for, at stadigt flere i vores samfund kan få 
opfyldt ønsket om materiel velstand. De fleste af os tragter efter større forbrug-
smuligheder samtidigt med, at vi ønsker at arbejde mindre, så vi både har mere 
tid til familien og til pleje af fritidsinteresserne.
Vækst og reduceret arbejdstid er ikke hinandens modsætninger. Historisk set 
har vi aldrig produceret mere og arbejdet mindre, end vi gør nu. Det kan vi ikke 
mindst takke vores fleksible samfundsmodel for. Både i landbruget, industrien 
og i servicesektoren har vi år for år formået at øge produktiviteten ved at arbejde 
smartere.
Det er en ofte gentaget misforståelse, at vækst altid fører til mere røg op af 
skorstenen. Det, der skaber vækst over tid, er imidlertid ikke mere fysisk pro-
duktion, men stigende kvalitet samt mere og bedre service. Ikke desto mindre 
lægger vi vægt på, at fysisk produktion i stigende grad foretages på et bæredyg-
tigt grundlag, både hvad angår anvendte råmaterialer og medgået energi.
Når produktivitetsudviklingen måles fra det ene år til det andet, kommer langt 
det største bidrag fra eksisterende virksomheder. Ved brug af ny teknologi, mere 
effektive arbejdsprocesser og bedre uddannet personale er det år for år lykkedes 
os at skabe stadigt mere værdi, trods anvendelsen af stadigt færre ressourcer.
Set over en længere periode er det imidlertid afgørende, at produktion og ser-
vice løbende tilføres innovation fra nye virksomheder. I 1976 havde otte af dem, 
der i dag er verdens ti største selskaber1, endnu ikke set dagens lys, og i 1995 var 
fem af dem endnu ikke startet.
Der må derfor skabes gunstige rammebetingelser for, at driftige ildsjæle får 
mulighed for at realisere deres iværksætterdrømme. Der skal være plads til ambi-
tioner, og Danmark skal også have plads til selv store vækstvirksomheder. Det er 
således vigtigt for nye virksomheder, at de har nem adgang til kapital, og at de 
VÆKST OG 
IVÆRKSÆTTERI:
1 I 2022, målt på kapitalisering
43
44
kan fastholde dygtige medarbejdere. Derfor skal privates adgang til at investere 
i nye virksomheder lettes bl.a. gennem en forhøjelse af grænsen for den andel af 
pensionsopsparingen, der kan investeres i et enkelt unoteret selskab. Samtidig 
skal vi det gøres mere attraktivt for medarbejdere at blive medejere.
Det er ikke politikernes opgave at udpege fremtidens vindere. Politikerne har 
ingen chance for at vide hvilke idéer, der ender i succes flere år frem i tiden. 
Det er den enkelte iværksætters villighed til at tage risikoen ved at prøve sig 
frem, der giver resultater. Den iværksætter, der lykkes med sit projektet, skal til 
gengæld også have lov at beholde en betydelig del af frugten ved både at tage 
risiko og at udføre slidsomt arbejde.
MODERATERNE MENER:
• at det er afgørende, at produktion og service tilføres innovation 
 fra nye virksomheder.
• at der må skabes gunstige rammebetingelser for realisering af  
 iværksætterdrømme. Den, der lykkes, skal have lov at beholde 
 en betydelig del af gevinsten.
• at politikerne ikke skal forsøge at udpege fremtidens vindere. 
 Det er den enkelte iværksætters idéer og risikovillighed, der 
 giver resultater.
EN MENNESKELIG OG VÆRDIG VEJ EN MENNESKELIG OG VÆRDIG VEJ 
TIL HURTIG OG EFFEKTIV HJÆLP TIL HURTIG OG EFFEKTIV HJÆLP 
Danmark har et af de bedste mest finmaskede velfærdssystemer i verden. Alligevel 
falder mennesker igennem. Det gælder ikke mindst vores mest udsatte, hvor alt for 
mange tabes i årevis, hvis ikke permanent.
Systemet er indrettet med den indbyggede mangel, at man skal være ressourcestærk 
nok til at agere proceskonsulent i egen tilværelse for at få adgang til de sociale, sund-
hedsmæssige og økonomiske støtteforanstaltninger, man har retskrav på. 
Den mangefacetterede indsats vores mest udsatte har brug for og ret til, må være 
fri af strukturelle barrierer. Den skal være let tilgængelig og koordineres mellem de 
ansvarlige sektorer. Ingen dør ind må være forkert. Samfundsomkostninger til alene 
vores godt 20.000 allermest udsatte borgere er anslået til at anløbe minimum 6 mia. 
kr. årligt, hvortil kommer civilsamfundsindsatserne. 
Det er samtidig vurderet, at der her overvejende er tale om akutindsatser og ikke 
om de håndholdte og koordinerede indsatser på tværs af sektorerne, der er så 
stærkt brug for. Herfra er vejen til det højst mulige funktionsniveau unødvendigt 
lang, måske endda ufremkommeligt, hvis den enkelte borger skal skabe den mest 
meningsfulde tilværelse på egne præmisser. Det må og skal gøres bedre. Vi kan ikke 
være andet bekendt. 
Mennesker med bredspektrede udfordringer som rusmiddelafhængighed, svære 
psykiske udfordringer, fysiske handicaps, hjemløshed eller funktionel hjemløshed 
etc. har en høj både sygelighed og dødelighed. De oplever alt for ofte, at deres 
individuelle hjælpe- og behandlingsbehov ikke passer ind og ikke imødekommes i 
de etablerede administrative rammer og systemer. 
Det er afgørende, at de nu sikres ret til at blive hjulpet og modtage behandling der, 
hvor de faktisk opholder sig, frem for fortsat at være kastebolde mellem offentlige 
instanser. Det skaber yderligere forværring og unødig tidlig død. 
Det er nødvendigt med en ny administrativ struktur for hjælpen til mennesker 
med svær udsathed. “Borger i Danmark” er en vej, hvor eksempelvis hjemløse og 
funktionelt hjemløse sikres retskrav ikke alene på forsørgelsesgrundlag og anden 
SOCIALT UDSATTE: 
45
46
  
hjælp, støtte og behandling, men også gennem adgang til praktiserende læge og øvrige 
undersøgelser. Behandlingen i sundhedsvæsenet vil foregå i den kommune eller 
region, hvor man faktisk opholder sig. Den økonomiske forpligtigelse i den forbind-
else flyttes fra kommunalt eller regionalt regi og løftes i stedet af staten, som dermed 
bliver garant for rettidig og tilstrækkelig hjælp og behandling. 
Alle svært udsatte skal have ret til en koordinerende myndighedssagsbehandler og 
en støtteperson efter eget valg, der tilknyttes borgeren gennem hele forløbet. Denne 
støtteperson sørger for koordination samt udarbejdelse og løbende opdatering af 
handle- og behandlingsplaner. Støttepersonen hjælper samtidigt med kontakten og 
dialogen med de forskellige hjælpe- og behandlingsinstanser, etablering i bolig etc. 
Svær rusmiddelafhængighed kan ses som symptom på ekstrem udsathed og util-
strækkelig hjælp. Narkotikafænomenet er et af de store samfundsproblemer, som 
vi må erkende aldrig at have fået hånd om. Årtiers repressiv politik har – modsat 
intentionen – haft store skadevirkninger på både individ- og samfundsniveau, mens 
de kriminaliserede rusmidler kun er blevet mere tilgængelige, og brugerne af dem er 
blevet flere. 
Det er nødvendigt, at emnet snart tages op til samtale. Der skal findes den bedst 
mulige løsning på dette komplekse fænomen. Der findes dog ingen lette løsninger, 
men snarere bedre håndteringsmåder end andre. Brugerne skal afkriminaliseres og i 
stedet for straf tilbydes den rette hjælp i et forebyggende og skadereducerende øjemed.
Samtidig vil vi kvalificere let tilgængelige både psykosociale, terapeutiske og substitu-
tionsmedicinske alternativer til fortsat selvmedicinering på det illegale stofmarked.
MODERATERNE MENER:
• at der behov en ny tilgang til at hjælpe de mest udsatte 
 medborgere baseret på den enkelte persons situation og 
 præmisser  - ikke på systemets vilkår.
• at substansmisbrug skal afkriminaliseres og borgeren hjælpes 
 i stedet for at frygte strafferetslige konsekvenser.
• at svært udsatte medborgere skal have retsgaranti på en 
 koordinerende sagsbehandler.
RIGSFÆLLESSKABET ER BASERET RIGSFÆLLESSKABET ER BASERET 
PÅ GENSIDIG RESPEKT OG FÆLLES PÅ GENSIDIG RESPEKT OG FÆLLES 
INTERESSERINTERESSER
Danmark, Grønland og Færøerne har en mere end 600-årig fælles historie, som 
binder os sammen på godt og ondt. Selv om vi ikke bindes sammen af geograf-
isk nærhed, har vi stærke historiske bånd, som det er værd at holde fast i.
Forholdet mellem de tre rigsdele har udviklet sig over tid. Når man har været 
sammen i mere end 600 år, har der naturligvis været perioder, som man ud fra 
nutidens perspektiv helst havde været foruden. De første 500 år var uden tvivl 
præget af et ulige magtforhold til Danmarks fordel, fordi sådan tænkte man 
dengang. Siden har vi erkendt, at alle nationer har ret til selvbestemmelse.
Selvbestemmelse indebærer, at både Grønland og Færøerne bestemmer over 
deres interne anliggender. Begge rigsdele modtager fortsat bloktilskud fra 
Danmark, men målet er, at bloktilskuddene udfases i takt med, at økonomierne 
bliver selvstændigt bæredygtige. Danmark skal ikke blande sig i Grønlands og 
Færøernes økonomiske dispositioner, men tilskudskriterierne skal udformes 
således, at der tilskyndes til største mulig økonomisk ansvarlighed.
Mange grønlændere og færinger ønsker fuld suverænitet. Men formel 
suverænitet giver ikke nødvendigvis reel suverænitet. Grønlænderne og 
færingerne har således ikke selv ressourcerne til at forsvare deres territorier. 
Derfor er begge rigsdele henvist til, at andre garanterer deres sikkerhed. 
Af historiske grunde er denne opgave tilfaldet Danmark, naturligvis under-
støttet af de sikkerhedsgarantier, vi selv har gennem NATO. Set fra et grøn-
landsk og færøsk synspunkt kan der være fordele i at være sikkerhedsgaranteret 
af et mindre land frem for en stormagt, som ville have et andet magtpolitisk 
udgangspunkt. 
Samlet udgør Rigsfællesskabet en relevant størrelse i sikkerhedspolitikken. Selvom 
Danmark står som garant for Rigsfællesskabets sikkerhed, skal Grønlands og 
Færøernes regeringer involveres mere i drøftelser af arktiske forsvarskapaciteter. 
RIGSFÆLLESSKABET:
47
48
Samarbejdet mellem Danmark, Grønland og Færøerne må bygge på gensidig 
respekt, men det skal ikke føre til berøringsangst. Ligesom både Grønland og 
Færøerne har ret til at kritisere forholdene i Danmark, har vi naturligvis også 
lov at kritisere forholdene hos vores to rigsfæller. 
Der er i alle tre rigsdele markant behov for mere viden om hinanden. Vi er 
fortalere for mere udveksling og mere samarbejde bl.a. gennem oprettelsen af en 
fælles fond, hvor alle rigsdele puljer ressourcer, som administreres i fællesskab.   
MODERATERNE MENER:
• at Danmarks, Grønlands og Færøernes stærke historiske bånd 
 er værd at holde fast i. Danmark, Grønland og Færøerne skal 
 etablere en fælles fond med henblik på at støtte det gensidige 
 kendskab og samarbejde mellem landene.
• at Danmark ikke skal blande sig i Grønlands og Færøernes 
 økonomiske dispositioner, men gennem tilskudskriterierne tilskynde  
 til økonomisk ansvarlighed.
• at Rigsfællesskabet udgør en relevant størrelse i sikkerheds-
 politikken. Grønlands og Færøernes regeringer skal involveres 
 i drøftelser af arktiske forsvarskapaciteter. 
DANMARKS TRYGHED ER BASERET DANMARKS TRYGHED ER BASERET 
PÅ ALLIANCER MELLEM FRIE LANDEPÅ ALLIANCER MELLEM FRIE LANDE   
Siden 2. verdenskrig har Danmarks sikkerhed været baseret på medlemskabet 
af NATO. Sovjetunionens fremfærd i Østeuropa umiddelbart efter krigen førte 
heldigvis til, at USA og Vesteuropa i 1949 så en fælles interesse i at etablere en 
forsvarsalliance med gensidig forpligtelse til at komme hinanden til undsætning, 
hvis et medlemsland blev angrebet.
Siden har den sikkerhedspolitiske situation forandret sig, og Europas sikkerhed 
er nu langt fra amerikanernes eneste bekymring. Vi kan derfor heller ikke være 
sikre på, at USA til evig tid vil prioritere NATO-alliancen så højt, som tilfældet 
har været hidtil. Men det er vanskeligt at klandre amerikanerne for, at egne 
geopolitiske interesser vægter højere end forsvaret af Europa.
At USA kræver større NATO-bidrag fra sine europæiske allierede skal derfor 
ses i lyset af to forhold. For det første finder mange amerikaner det urimeligt, 
at de skal finansiere forsvaret af lande, der er så ressourcestærke som de 
europæiske. Og for det andet ser amerikanerne en betydelig økonomisk og 
sikkerhedspolitisk trussel fra Kina, som også kalder på militært beredskab.
Budskabet er, at Europa skal kunne forsvare sig selv. Så længe USA står som 
garant for Europas sikkerhed, vil NATO dog fortsat være hjørnestenen i dansk 
sikkerhedspolitik. Men vi må allerede nu forberede os på, at amerikanerne 
langsomt vender blikket væk fra Atlanterhavet og over mod Stillehavet. 
I denne situation har Danmark ikke noget alternativ til at deltage fuldt ud i et 
europæisk forsvarssamarbejde.
Det nuværende EU-forsvarssamarbejde er måske begyndelsen på en fælles 
sikkerhedspolitik, foreløbigt dog kun med fælles missioner og fælles materie-
lindkøb på dagsordenen. Udenfor forsvarssamarbejdet spiller EU til gengæld 
en væsentlig sikkerhedspolitisk rolle, når det handler om forsyningssikkerhed 
og handelsembargoer. Om samarbejdet på længere sigt videreudvikler sig til en 
egentlig forsvarsalliance afhænger i første række af, om amerikanerne fortsat 
FORSVAR 
OG SIKKERHED:
49
50 51
prioriterer NATO-samarbejdet. Vi har en klar interesse i, at USA støtter op om 
Europas forsvar gennem NATO-forpligtelsen, men vi har ingen garanti for, at 
USA og Europas sikkerhedsmæssige interesser vil være sammenfaldende for evigt.
Det er vores grundlæggende opfattelse, at alle lande selv skal kunne bestemme 
deres allianceforhold. Vi ser gerne Danmark indgå i forsvarsalliancer, som har 
til formål at forsvare demokratiske systemer, og vi ser også gerne lande optaget i 
NATO, som er demokratiske eller arbejder på at blive det.
Det danske forsvar kan naturligvis ikke stå alene, men det skal yde et troværdigt 
bidrag til den samlede alliances forsvar. Derfor må dansk forsvars kapaciteter 
bygges op til og følge de styrkemål, som NATO-alliancen fastsætter, og vi 
ligeledes når de af 2% af BNP , som NATO-landene har forpligtet sig til. 
Forsvaret har til opgave at sikre territorialforsvaret, men det skal også bidrage til 
alliancens fælles sikkerhed gennem operationer og udsendelser af relevant perso-
nel både inden- og udenfor alliancens geografiske område. Derfor er det vigtigt, 
at Danmark også prioriterer deltagelsen i internationale aktioner, der er med til 
at forebygge og begrænse flygtningestrømmen mod Europa.
Efter murens fald bredte den opfattelse sig hurtigt, at Danmarks sikkerhed ikke 
længere var truet. Ruslands invasion i Ukraine ændrede imidlertid dette billede 
markant, og der er nu stor politisk enighed om, at det danske forsvar skal 
udbygges. Det støtter vi fuldt ud, og vi mener, at der specielt bør lægges vægt 
på bygning af nye skibe til flåden, udvidelse af luftvåbnets F35-platform og en 
forøgelse af specialoperationsstyrkerne.
     
Det er vigtigt, at vi fremover tænker mere langsigtet i forsvarssammenhæng. 
Bevillinger til forsvaret skal således ikke baseres på hændelsesbestemte stemn-
ingsskift, men skal fastlægges for en længere årrække. Vi er derfor stærke 
fortalere for, at forsvarsforlig indgås for 8 til 10 år ad gangen, så forsvaret har 
mulighed for at langtidsplanlægge.
Som følge af Rigsfællesskabet spiller Danmark en ganske særlig rolle i Arktis. 
Her har vi et stort sikkerhedspolitisk ansvar, som derved også gør Danmark 
sikkerhedspolitisk relevant. Vores arktiske interesser og tilstedeværelse har imid-
lertid direkte implikationer for Grønland og Færøerne, og derfor må de to rigs-
deles regeringer løbende inddrages i drøftelserne af arktiske forsvarskapaciteter.
MODERATERNE MENER:
• at NATO er hjørnestenen i dansk sikkerhedspolitik, så længe USA 
 garanterer Europas sikkerhed.
• at EU har en sikkerhedspolitisk rolle f.s.v. angår forsyningssikkerhed 
 og handelsembargoer. Om EU udvikler sig til en forsvarsalliance 
 afhænger af USA’s fremtidige prioritering af NATO.
 • at vi må øge investeringerne i forsvaret, så vi hurtigst muligt når 
 de 2% af BNP, som NATO-landene har forpligtet sig til.
52
FRIHANDEL SKABER VELSTANDFRIHANDEL SKABER VELSTAND
Danmark er en lille åben økonomi. Igennem århundreder har vi handlet med 
landene omkring os, og det har gjort os til det velstående land, vi er i dag. Kun en 
mindre del af vores eksport har igennem tiderne været råvarer, hvor langt størstedel-
en har været varer, som er blevet værdiforædlet af danske hænder og hjerner.
Vi er i den grad afhængige af handel med lande, der både har købekraft og relevante 
varer at tilbyde os. Selv om vi selv har stor købekraft på hjemmemarkedet, kan det 
langt fra danne grundlag for vores velstand. Og selvom vi producerer sofistikerede 
og efterspurgte produkter, er vi afhængig af importvarer til både forbrug og videre-
forarbejdelse. Det er derfor i Danmarks interesse, at der er mest mulig frihandel 
mellem verdens købedygtige markeder.
EU er helt klart vores mest betydningsfulde marked. Over halvdelen af samhandlen 
foregår med de øvrige EU-lande, som i praksis kan betragtes som vores hjemme-
marked. Selv om vi har en betydelig samhandel med andre lande, er nærmarkederne 
i EU kernen for både eksport og import. Det indre marked har gjort det nemt 
og enkelt at handle på tværs af de indre grænser ikke mindst for små og mellem-
store virksomheder, som ikke nødvendigvis har kapaciteten til at håndtere fjerne 
markeders komplicerede produktkrav og høje toldsatser.
Skabelsen af EU’s indre marked har i høj grad bidraget til den styrkede samhan-
del. Tidligere brugte hvert land tid og kræfter på at definere individuelle pro-
duktspecifikationer og miljøkrav, der var skræddersyet til nationale producenter. 
Ud over at koste en masse tid, skabte det både tilsigtede og utilsigtede handelshin-
dringer for virksomhederne. 
Indførelsen af ensartede regler gør det muligt at eksportere til alle EU-lande uden 
at udforme 27 forskellige udgaver af samme produkt. Og kan vi glæde os over, 
at mange lande må acceptere højere kvalitets- og miljøkrav, end de selv ville have 
fastsat, til gavn for danske kvalitetsprodukter. 
Et indre marked baseret på mellemstatsligt samarbejde ville have været uover-
skueligt. Det ville indebære, at samtlige lande kunne nedlægge veto mod den mind-
ste produktspecifikation til skade for helheden. EU’s overstatslige karakter på dette 
område gør det muligt at udforme regler, som er umiddelbart gældende i samtlige 
lande. Derfor er EU’s indre marked en kæmpe succes.
MARKED:
53
54
Handelspolitikken handler om meget andet end traditionel udveksling af varer 
og tjenester, og specielt det sikkerhedspolitiske aspekt er trådt i forgrunden. 
Det gælder ikke mindst prioriteringen af forsyningssikkerhed og anvendelsen af 
handelsembargoer.
Vi har i mange år høstet globaliseringens frugter ved at outsource produktionen 
til fjerne og billigere egne. Men vi har også betalt prisen ved markedsforstyrrelser 
som følge af krige og epidemier. Vi har set for stort på, hvem der leverede vores 
energi, men vi har også måttet erkende, at leverandører af vigtige råstoffer kan 
presse os politisk i krisesituationer. Det er naturligvis de enkelte virksomheders 
eget ansvar at minimere risikoen ved en lang forsyningskæde. Men det er et 
politisk ansvar at sikre, at energiforsyningen ikke bruges som politisk pression-
smiddel. EU bør også her spille en rolle bl.a. ved at sikre en spredning i lever-
anceafhængigheden af politisk labile lande.
Handelsembargoer har kun virkning, hvis de gennemføres af lande, der tilsammen 
fylder noget i verdenshandlen. Selv om Danmark på mange områder kan spille rol-
len som foregangsland, giver det ingen mening at gennemføre rent danske embar-
goer. Dels fordi vi ikke fylder nok, og dels fordi vi er en del af et indre marked, som 
gør det nemt at omgå dansk enegang. Handelsembargoer giver derfor kun mening, 
hvis de som minimum iværksættes på EU-plan.
Selv om samhandlen spiller en afgørende rolle for dansk økonomi, ønsker vi 
ikke at gå på kompromis med vores overordnede menneskesyn. Lande, der fører 
angrebskrig, skal på alle måder boykottes, ligesom danske virksomheder ikke bør in-
vestere i lande, som er os fjendtligt stemt. Og så accepterer vi under ingen omstæn-
digheder begrænsninger i ytringsfriheden af misforståede handelspolitiske hensyn. 
MODERATERNE MENER:
• at Danmarks velstand ikke mindst er baseret på frihandel 
 og EU’s store indre marked.
• at forsyningssikkerhed skal have en større prioritering 
 i handelspolitikken.
• at Danmark skal deltage i embargoer mod lande, der 
 fører angrebskrig.
EU SKAL STYRKES PÅ EU SKAL STYRKES PÅ 
KERNEOMRÅDERNEKERNEOMRÅDERNE
EU er det eneste forpligtende samarbejde i Europa og er derfor også det naturlige 
omdrejningspunkt for samarbejdet med vores europæiske naboer. Danmark bør 
deltage aktivt og konstruktivt i dette samarbejde. 
Tidligere afgjordes europæiske stridigheder ved at føre krige, hvor den stærkeste 
militærmagt gennemtrumfede sin vilje overfor resten af kontinentet. Igennem 
århundreder har de store europæiske lande på skift haft rollen som den førende 
magt, de øvrige lande måtte rette ind efter. Selv i fredsperioder blev konflikter 
primært løst med magtpolitiske midler, som naturligvis gjorde det nemmere for de 
store lande at opnå indflydelse.
Siden 2. verdenskrig har de europæiske demokratier udviklet en gensidig forståelse 
for, at stridigheder ikke bør løses med militærmagt, simpelthen fordi krigens om-
kostninger er alt for store. Med underskrivelsen af Rom-traktaten i 1957 etablere-
des for første gang et regelbaseret samarbejde i Europa, hvor forholdet mellem de 
europæiske lande ikke var baseret på den stærkeste ret, men på et retsligt grundlag, 
hvor landenes pligter og rettigheder er fastlagt. Det siger sig selv, at et land af Dan-
marks størrelse har betydelige fordele af et regelbundet samarbejde som EU frem for 
at være kastebold i de store landes magtpolitik.
Siden starten har samarbejdet udviklet sig fra et overvejende mellemstatsligt samar-
bejde til et overvejende overstatsligt samarbejde. Formålet med det overstatslige 
samarbejde var at gøre fællesskabet mere beslutningsdygtigt, idet det mellemstatslig 
samarbejde ofte blev blokeret af en syndflod af særinteresser.
Det har specielt vist sig at være en fordel ved etableringen af det indre marked. 
Her er et virvar af nationale tekniske og miljømæssige krav blevet erstattet af regler, 
som er ens i hele EU. Det har været en enorm fordel, speciel for små og mellem-
store virksomheder, som ikke længere behøver nationale produktgodkendelser ved 
eksport til andre EU-lande.
Men EU handler om meget andet end handel. EU er et værdifællesskab mellem 
demokratiske europæiske lande, og der gælder både politiske og økonomiske krav 
for at blive optaget som medlem. Det kræves, at alle medlemslande har stabile 
EU:
55
56
institutioner, som sikrer demokrati, retsstat, menneskerettigheder samt respekt 
for og beskyttelse af mindretal. Samtidigt er det en forudsætning, at landet har en 
fungerende markedsøkonomi.
Værdifællesskabet gør EU-landene til vores naturlige samarbejdspartnere på en lang 
række områder. Det gælder således på områder som forsvars- og sikkerhedspolitisk 
samt handel, energi, klima, retspolitik, hvidvask og anden grænseoverskridende 
kriminalitet.
Samarbejde er ikke et mål i sig selv, men et middel til at nå grænseoverskridende 
løsninger, hvor det er påkrævet. På en lang række områder er forpligtende samar-
bejde slet ikke nødvendigt, og på andre områder er et bilateralt samarbejde med 
udvalgte nabolande tilstrækkeligt.
MODERATERNE MENER:
• at Danmark bør deltage aktiv og konstruktivt i EU-samarbejdet.
• at værdifællesskabet gør EU-landene til vores naturlige samarbejds-
 partnere på forsvars- og sikkerhedspolitisk samt handel, energi,  
 klima, retspolitik, hvidvask og anden grænseoverskridende 
 kriminalitet.
• at samarbejde ikke er et selvstændigt mål, men et middel til at 
 nå grænseoverskridende løsninger, hvor det er påkrævet. På nogle  
 områder er et forpligtende samarbejde ikke nødvendigt, og på andre  
 områder er et samarbejde med nabolande tilstrækkeligt.
RETTEN TIL FRIHED OG TRYGHED RETTEN TIL FRIHED OG TRYGHED 
– I EN STÆRK RETSSTAT– I EN STÆRK RETSSTAT
Lovgivning tager tid og med god grund. Vores velstand hviler nemlig på et 
komplekst samfund med mange interesser, som alle skal inddrages, inden lovene 
vedtages. Det sikrer til gengæld, at lovene ikke sjuskes igennem og skal ændres 
med korte mellemrum.
Retsstaten bygger på en række vigtige forudsætninger: lighed for loven, propor-
tionalitet i lovgivning og straf, frie og uafhængige domstole, forudsigelighed i 
magtudøvelsen og sikrede frihedsrettigheder for den enkelte borger. 
Retssikkerheden er fundamentet for vores retspolitik. Borgerne skal kunne gennem-
skue og forstå både lovens bogstav og hensigter. Lovene skal være gennemtænkte, så 
de både er forståelige og dækkende. Men retssikkerhed handler naturligvis også om, 
at enhver er uskyldig til det modsatte er bevist.
Balancen mellem frihed og tryghed har altid været et retspolitisk dilemma. 
Vi hylder vores lovfæstede frihedsrettigheder: ytringsfriheden, forsamlingsfriheden 
og den private ejendomsret. Indenfor denne ramme skal vi kunne udfolde os som 
frie borgere. Samtidigt ønsker vi et velfungerende politi- og retsvæsen for at sikre 
tryghed og retfærdighed, når loven brydes og nogen gøres fortræd.
Lovene skal overholdes, og bliver de ikke det, skal lovovertræderen retsforfølges. Det 
kræver, at både politi og retssystem dimensioneres og organiseres, så simple lovover-
trædelser kan behandles og dømmes hurtigt. Det samme krav kan naturligvis ikke 
stilles til komplicerede sager, men her er det til gengæld vigtigt, at alle nødvendige 
ressourcer stilles til rådighed for efterforskningsmyndighederne.
Straffen for lovovertrædelser skal stå i et rimeligt forhold til forbrydelsens grovhed, 
og der skal tages hensyn til omstændighederne, personen, og om der er tale om 
gentagelsestilfælde. Mindre førstegangsforbrydelser skal straffes med samfund-
stjeneste, men i gentagelsestilfælde skal straffen være fængsel med efterfølgende 
mulighed for resocialisering. Grove forbrydelser skal straffes hårdt. Dels fordi vi tror 
på den præventive virkning, og dels i respekt for offeret. Hensynet til offeret bør 
således altid veje tungere end hensynet til forbryderen.
RETSPOLITIK:
57
58
Lovene gælder i hele Danmark. Derfor accepterer vi ikke parallelsamfund med egne 
love. Politiet skal uhindret kunne efterforske og anholde forbrydere overalt i landet 
og i alle boligområder.
Politiet skal stilles de midler til rådighed, der er nødvendige for at opklare for-
brydelser. Videoovervågning kan være et indgreb i den personlige frihed, men vi 
finder den præventive virkning og udsigten til forbedrede opklaringsmuligheder 
vigtigere. 
Vi er ikke desto mindre opmærksomme på, at de seneste års udvidelser af overvågn-
ingsmulighederne er affødt af en stigende terrortrussel, som ikke nødvendigvis 
er permanent. Lovgivning på dette område skal derfor løbende genovervejes, så 
Danmark ikke udvikler sig til noget, der kunne minde om en politistat.
MODERATERNE MENER:
• at retsstaten, lighed for loven, proportionalitet i lovgivning og straf,  
 frie og uafhængige domstole, forudsigelighed i magtudøvelsen og  
 sikrede frihedsrettigheder for den enkelte borger.
• at både politi og retssystem skal dimensioneres og organiseres, 
 så simple lovovertrædelser kan behandles og dømmes hurtigt.
• at straffen for lovovertrædelser skal stå i et rimeligt forhold til 
 forbrydelsens grovhed. Mindre førstegangsforbrydelser skal straffes  
 med samfundstjeneste, men i gentagelsestilfælde med fængsel med  
 efterfølgende resocialisering.
ÅBENT FOR ALLE, DER KAN OG VILÅBENT FOR ALLE, DER KAN OG VIL   
Historisk har Danmark været et åbent land for dem, der kom udefra, og 
Wsom ønskede at bidrage til det danske samfund. Vi inviterede hollændere til 
Danmark i 1500-tallet for at lære os dyrkningsmetoder. Vi modtog huguenotter 
på flugt fra religiøs forfølgelse i slutningen af 1600-tallet, ligesom der i samme 
periode kom mange jøder hertil. Og i slutningen af 1700-tallet kom herrn-
hutere fra Tyskland til Danmark, hvor de grundlagde Christiansfeld. Fælles for 
alle disse indvandrergrupper var, at de relativt hurtigt blev integreret samtidigt 
med, at de bevarede deres særpræg.
Vi værdsætter den indvandring, som beriger, men som også respekterer vores 
kultur. Ingen har patent på dansk kultur, som er under konstant udvikling. 
Men der er værdier, som vi forventer, at alle respekterer. T olerance, kønslighed, 
frihed fra social kontrol, respekt for vores medmennesker og overholdelse af 
vores love er grundlæggende værdier.
Desværre har indvandringen i de seneste årtier ikke kun båret præg af harmoni 
og integration. Det er der i hvert fald to forklaringer på. For det første kommer 
en stor del af indvandrerne fra lande, hvis kultur ligger langt fra vores, og hvor 
der er betydelig vilje til at holde fast i den medbragte kultur. For det andet kom-
mer en stor del af indvandringen fra samme kulturkreds, og det har muliggjort 
etableringen af parallelsamfund.   
Vi ønsker ikke parallelsamfund og modkulturer i Danmark. Hvis man vil 
opholde sig her i landet, må man respektere vores værdigrundlag og vise vilje til 
at blive en del af vores samfund. Man må altså integrere sig ved at lære dansk, 
deltage på arbejdsmarkedet på lige fod med danskerne og sørge for, at ens børn 
passer deres skole. Det er forældrene, der har ansvaret for, at børnene opdrages 
til at blive en del af det danske samfund.
Vi forbeholder os ret til at bestemme, hvem der skal kunne slå sig ned i 
Danmark. Derfor bør der etableres et pointsystem for, hvad der kvalificerer 
INDVANDRING 
OG INTEGRATION:
59
60
ikke-EU-borgere til indvandring. Her kan det canadiske system tjene som 
forbillede. Nøglekriterierne bør være god uddannelse, demokratisk tradition og 
faglige kvalifikationer på mangelområder. Opholdet i Danmark skal betinges af, 
at personen kan finde arbejde og er selvforsørgende.
For flygtninge er situationen naturligvis en anden. Vi har en forpligtelse til at 
hjælpe mennesker på flugt, men Danmark kan ikke tage imod alle flygtninge. 
Med udsigten til fortsatte krige, undertrykkelse og hungersnød, er der desværre 
udsigt til en fortsat stigning i antallet af flygtninge. Det problem kan vi ikke 
løse i Danmark alene. Vi ønsker derfor at arbejde for, at EU-landene får det 
fælles asylsystem til at fungere.
Indtil videre bør Danmark kun modtage et begrænset antal kvoteflygt-
ninge. Selvom det forventes, at flygtningene på et tidspunkt vender hjem, er 
varigheden af opholdet her i landet umulig at forudse på forhånd. Det ville 
imidlertid være umenneskeligt at holde flygtningene i passivitet i årevis. Derfor 
kommer vi ikke uden om at integrere dem i samfundet bl.a. ved at give dem 
mulighed for at arbejde.     
MODERATERNE MENER:
• at indvandrere som beriger og respekterer vores kultur skal 
 være velkomne.
• at ophold her i landet kræver, at man viser vilje til at blive en 
 del af vores samfund ved at lære dansk, deltage på arbejds-
 markedet på lige fod med danskerne og sørge for, at ens børn  
 passer deres skole.
• at opholdstilladelse for borgere udenfor EU skal baseres på et 
 pointsystem, hvor nøglekriterierne er god uddannelse, demokratisk  
	 tradition	og	faglige	kvalifikationer	på	mangelområder.
RELIGION ER EN PRIVATSAGRELIGION ER EN PRIVATSAG
Det er fastsat i Grundlovens paragraf 4, at “den evangelisk-lutherske kirke er 
den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten”. Det er en formuler-
ing, som stammer helt tilbage fra den første grundlov i 1849.
Dengang var Danmark et endnu mere homogent samfund religiøst set, og 
kristendommen fyldte mere i folks hverdag, end den gør i dag. Desuagtet mener 
vi, at det er værd at holde fast i folkekirken som institution. Det store flertal af 
danskere er medlemmer af folkekirken, og kirken er fortsat det sted, der samler 
mange danskere til dåb, konfirmation, bryllup og begravelse.
Men Grundloven giver os også religionsfrihed. I paragraf 68 står, at “ingen er 
pligtig til at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, som 
er hans egen”.  Selvom vi har kirkeskat i Danmark, betales den kun af medlem-
merne. Og i paragraf 70 hedder det, at “ingen kan på grund af sin trosbekend-
else eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige politiske 
rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt”.
Religion er derfor en privatsag. Det er således hævet over enhver tvivl, at alle 
har ret til selv at bestemme, hvilken religion – om overhovedet nogen – man 
ønsker at bekende sig til. Men ligesom staten heller ikke blander sig i, hvad der 
er “god kultur”, gives der ikke desto mindre offentlig støtte til kulturelle formål. 
Det samme princip gælder for folkekirken. Den danske folkekirke bygger på et 
demokratisk princip med valg af menighedsråd, som har indflydelse på valg af 
præster, provster og biskopper. Det er med til at sikre, at folkekirken ikke bliver 
offer for sekteriske strømninger, men er åben for alle danskere, der bekender sig 
til kristendommen.  
Men folkekirken har ikke desto mindre selv et betydeligt ansvar for at gøre sig 
relevant i danskernes bevidsthed. På længere sigt kan en statsstøttet folkekirke 
kun overleve, hvis den nyder bred opbakning i befolkningen.
KIRKE OG RELIGION:
61
6362
MODERATERNE MENER:
• at det er værd at holde fast i folkekirken som institution.
• at religion er en privatsag, og at alle har ret til selv at bestemme, 
 om de vil bekende sig til en religion.
• at folkekirken selv har et betydeligt ansvar for at gøre sig 
 relevant i danskernes bevidsthed.
WWW.MODERATERNE.DK


---

# Velfærd under pres - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/velfaerd-under-pres

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Velfærd under pres
Velfærd under pres
Velfærd
under pres
For rigtig mange er mødet med den danske velfærd rigtig godt. Deres børn går i gode institutioner, personalet på plejehjemmet er dygtige og forløbet i sundhedsvæsnet er gået gnidningsfrit.Men alt for mange møder også det modsatte. Og velfærden er udfordret fra mange leder og kanter.Derfor er vi nødt til at gøre noget ved den måde, som velfærden fungerer på i dag. Vi har faktisk brug for en lille revolution, for der er for mange områder, der er sandet til – og som blokkene ikke kan findes fælles fodslag om at løse.Servicen halter for mange steder, bureaukratiet er vokset for stort, medarbejderutilfredsheden stiger – og lederne kan ikke gøre noget ved det, fordi tilliden fra politikerne er væk.Det er ikke udfordringer, som vi løser ved frikommune-forsøg og et par milliarder ekstra kroner hist og her. Tværtimod.Vi er grundlæggende nødt til at tale om, om vi har organiseret de nære velfærdsinstitutioner rigtigt, så vi øger sandsynligheden for at finde den rigtige balance mellem de ansattes faglige frihed, trivsel, udviklingsmuligheder. Og så vi sikrer, at velfærden kan leve op til danskernes forventninger om service, kvalitet og retssikkerhed – og den berettigede forventning om, at skatteborgernes penge forvaltes optimalt.Vi er forbi det punkt, hvor det handler om at fjerne en enkelt regel eller tilføre en enkelt million. Tiden er kommet til en mere grundlæggende diskussion om, hvordan vi har organiseret os.Derfor vil Moderaterne:Lave en tillidsreform, der gentænker strukturerne i den offentlige sektor, så vi kan give tilliden tilbage til medarbejderne og ledelserne og komme bureaukratiet til livs til gavn for danskerne.Organisere velfærdsinstitutioner som ’Offentlige Selskaber’ – offentligt ejede og regulerede, men med samme frihedsgrader som private virksomheder eller selvejende institutioner.


---

# Fremtidens sundhedsvæsen: Sygehusdanmark - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/fremtidens-sundhedsvaesen-sygehusdanmark

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Fremtidens sundhedsvæsen: Sygehusdanmark
Fremtidens sundhedsvæsen: Sygehusdanmark
Fremtidens sundhedsvæsen:
Sygehusdanmark
Fri og lige adgang til sygdomsbehandling er en hovedsten i velfærdssamfundet. Som et af verdens rigeste lande har vi – veloplyste danskere – en berettiget forventning om at modtage behandling på internationalt niveau. Med amternes nedlæggelse, nye supersygehuse (samling af specialerne), patientrettigheder, pakkeforløb og mere muskelkraft til Sundhedsstyrelsen, fik det danske sundhedsvæsen et spark fremefter. F.eks. er overlevelseschancen for en mand med tarmkræft, som tidligere var ringest i Danmark, nu den bedste i Norden.Men resultaterne trues med at blive sandet til af fremtidens udfordringer: Flere ældre, flere borgere med livsstilssygdomme, flere kronikere, flere og dyrere behandlingsmuligheder og knappe personalemæssige ressourcer. Det er ikke løst (alene) med flere penge eller flere ansatte – det kræver, at vi indretter os markant anderledes, så vi får opløst ’Bermuda-trekanten’ mellem sygehus, ’familielægen’, kommune og patient og frigjort sundhedspersonalets tid til at kunne løse de sundhedsfaglige kerneopgaver. Derudover skal vi selvfølgelig samtidig være parate til fortsat at investere flere ressourcer i sundhedsvæsenet og have et langt skarpere fokus på forebyggelse, herunder især psykisk sygdom, som nu er den største ‘sygdomsbyrde’ i Danmark. De letteste patienter at behandle, er nu engang dem, der ikke bliver syge…Covid-19-pandemien har eftervist det strukturelle pres på sundhedsvæsen, som en sundhedsreform burde have løst for flere år siden, men omvendt også vist den enorme omstillingsevne, sundhedsvæsenet besidder, når faglighed sættes før alt andet. I nogen grad frigjort af det normale ’rockwool-lag’ (bureaukrati) omstillede personalet på rekordtid vores sundhedsvæsen, så det ville kunne håndtere det enorme pres fra akutte og alvorlige syge, som alle frygtede – men som heldigvis udeblev – da vi så ligvognene i Bergamo i foråret 2020. På en og samme tid understreger det behovet for en reform og perspektivet i at indrette fremtidens sundhedsvæsen med langt mere faglig frihed og professionelt fokus på drift.MODERATERNE vilNedlægge Regionerne og drive landets sygehuse under én professionel ledet sundhedsforvaltning – ’SundhedsvæsenDK’ – organiseret i tre søjler: ’akutberedskab’, ’hospital’ og ’det nære sundhedsvæsen’.Bringe de frigjorte økonomiske og politiske ressourcer i spil nært på borgeren i et større antal ’sundhedsklynger’ eller ’sundhedsfællesskaber’, der forpligter de regionale sygehuse, ’familielægen’ og kommunerne på et tættere og langt mere forpligtende samarbejde om en gnidningsfri ’patientrejse’.Sikre et akutberedskab i hele landet, så der er en ligeværdig dækning med ambulancer, akutlægebiler, lægehelikoptere.Opruste Sundhedsstyrelsen, så den bliver den stærkest mulige sparringspartner til selve driften i ’SundhedsvæsenDK’, almen praksis og det kommunale sundhedsvæsen.Lave pakkeforløb i psykiatrien, inspireret af de succesfulde kræftpakker, så psykisk sygdom ligestilles med fysisk.Have større fokus på forebyggelse af sygdomme, fremfor blot behandling. F.eks. bør en pakke cigaretter koste 100kr., så færre unge begynder at ryge.MODERATERNEs forslag vil betydeAT vi får mere lighed i sundhed, herunder større geografisk lighed. Ikke kun fordi sundhedsvæsenet bliver mere ensartet rullet ud i hele Danmark, men også fordi der kommer større fokus på nationale kliniske, evidensbaserede retningslinjer.AT patienten kommer i centrum og vi får en sammenhængende plan for behandling (og forebyggelse), hvor der tænkes på tværs af sektorer. På den måde får vi et sammenhængende og samarbejdende sundhedsvæsen.AT responstiden for en ambulance bliver mere ensartet og vi reducerer den geografiske ulighed i sundhed. Risikoen for at dø af en blodprop skal ikke være større på Falster end på Frederiksberg.AT det sundhedsfaglige personales tid og ressourcer i højere grad kan bruges på ’det rigtige’ – kerneopgaven – og i mindre grad på administration, dokumentation og bureaukrati.AT der frigøres midler fra det administrative lag, så flere ressourcer kan bruges direkte til glæde for borgere og patienter.AT det bliver muligt at udvikle ét fælles IT system – til glæde for personale, patienter og ikke mindst patientsikkerheden.Nogle vil hævde, at det er en fæl gang centralisering, statsliggørelse og af-demokratisering af vores fælles sundhedsvæsen, men tænk lige efter: Danmark er et lille land og, ja, sundhedsreformen giver et større nationalt ansvar og overblik, men flytter samtidig sundhedsvæsenet tættere på den enkelte og øger både ’familielægens’ og kommunernes ansvar og rolle. Det sundhedsfaglige personale skal i højere grad væk fra kontoret, væk fra computerskærmen og ud til patienterne, som først og sidst er dem, vi skal indrette os efter. Der bør ikke være forskel i behandlingstandarden afhængig af hvilket hospital eller hvor i landet man bliver behandlet.Heldigvis er de fleste efterhånden enige om at styrke samarbejdet mellem sygehus, ’familielæge’ og kommune, men vi kan ikke blive ved med bare at bygge oven på det eksisterende – så bliver systemet bare dyrere, ineffektivt og mere kompliceret. Vi skal have modet til at tage et effektivt opgør med den silotænkning, som skubber patient og ansvar frem og tilbage mellem forskellige stole. Det kræver nytænkning – ikke bare mere af det samme.


---

# Borgerpligt - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/borgerpligt

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Borgerpligt
Borgerpligt
Borgerpligt
’Værnepligten’ – pligten til at værne om sit land – er en smuk tanke, der understreger, at vi ikke bare er frit svævende individer, men borgere i et samfund, som vi har et fælles ansvar for at passe på.Det moderne Danmark er ikke kun truet udefra, men også af en begyndende mangel på sammenhængskraft. Vi lever i større og større grad vores liv sammen med mennesker, der ligner os selv samtidig med, at der bliver større og større diversitet i befolkningen.Medborgerskab kræver dannelse – og kræver, at man har mødt samfundets mange facetter. Det har man ikke nødvendigvis, hvis man populært sagt vokser op i en ’silo’ uden at møde det Danmark, der er udenfor eget postnummer eller socialt miljø. Tiden hvor unge mennesker fra Vollsmose eller Varde møder deres jævnaldrende fra Vedbæk og Viborg – på tværs af sociale skel – når de skulle “i kongens klæder”, er ikke mere.Der er brug for at gøre noget nyt og anderledes for at sikre, at fremtidens generationer får de værdier, der holder vores fællesskab oppe, ind under huden.
MODERATERNE vil
Styrke medborgerskab, dannelse og sammenhængskraft gennem en ny ’borgerpligt’ for alle unge. Borgerpligten bygger på principperne fra værnepligten, men kan aftjenes i hele samfundet.
MODERATERNEs forslag vil betyde
AT alle unge, uanset køn, bruger et halvt år på at arbejde for fællesskabet og fremtidens Danmark.
AT ’Forsvarets Dag’ erstattes af et ’Borgerpligtsmøde’. Her får de unge mulighed for at foretage prioriterede ønsker for, hvor de ønsker at aftjene borgerpligten.
AT borgerpligten kan aftjenes hos bl.a. velfærdssamfundets institutioner, på uddannelsessteder, i forsvaret, indenfor kulturlivet, i arbejdet med bæredygtig naturbeskyttelse eller i civilsamfundsinstitutioner.
Det bliver da sindssygt dyrt og bøvlet, vil nogen sikkert mene. Og hvorfor skal alle pludselig bruge et halvt år på at tjene samfundet, når mange målrettede unge hellere vil i gang med uddannelse eller arbejde? Men tænk lige efter: Tænk på de mange steder i velfærdssamfundet, hvor et par ekstra hænder og hoveder kunne gøre en positiv forskel. Tænk på den eftertanke, det kan skabe hos den enkelte at prøve kræfter med et område, man måske ellers aldrig ville stifte bekendtskab med. Tænk på værdien af for alvor at kunne snuse til et beskæftigelsesområde før man gør sit karrierevalg. Tænk på det udsyn og den tolerance det giver at mødes og arbejde sammen med andre, der har haft helt andre opvækstvilkår. Og så skal borgerpligten naturligvis indrettes med samme fleksibilitet som den nuværende værnepligt.


---

# Større udsyn og højere kvalitet i uddannelsessystemet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/stoerre-udsyn-og-hoejere-kvalitet-i-uddannelsessystemet

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Større udsyn og højere kvalitet i uddannelsessystemet
Større udsyn og højere kvalitet i uddannelsessystemet
Større udsyn og højere kvalitet i uddannelsessystemet
Danmark har verdens højeste SU. Det er godt, for alle skal have en mulighed for at tage en uddannelse uanset familiær baggrund. Men det udfordrer os, at vi har indrettet os meget anderledes end andre. Unge fra andre EU-lande kommer til Danmark, får gratis uddannelse og verdens højeste SU, og så rejser de fleste hjem igen.Det er spild af danske skatteyderes penge – og det er de fleste enige om. Derfor har Folketinget ad flere omgange lukket ned for engelsksprogede uddannelser for at holde unge fra andre lande væk, så vi ikke sender SU-penge ud af landet.Men det er også dumt.Fremtiden tilhører dem, der kan tiltrække de klogeste hjerner – og det er tilsvarende godt, at danske unge får udviklet deres fremmedsproglige kompetencer. I stedet for at lukke os om os selv skal vi derfor modernisere vores SU-system, så det både sikrer social mobilitet og er internationalt robust.MODERATERNE vilFlytte fordelingen mellem stipendier og lån på de længerevarende uddannelser.Indføre et ’uddannelsesfradrag’ for færdiguddannede, så den øgede låneandel dermed ikke påvirker den enkeltes realøkonomi. Betaler man skat i Danmark efter endt uddannelse, stilles man derfor stort set som nu.MODERATERNEs forslag vil betydeAT udenlandske studerende får en tilskyndelse til at blive i Danmark efter endt uddannelse for at få ’hjælp’ til tilbagebetaling af SU-lånet.AT vi undgår at neddimensionere engelsksprogede uddannelsestilbud, men kan tværtimod tiltrække flere talentfulde unge fra andre lande.AT danske unge får en tilskyndelse til at komme hurtigt i arbejde efter endt uddannelse for at få fuld glæde af det nye uddannelsesfradrag.Forslaget kan hurtigt forsøges skudt ned med slagord om, at MODERATERNE vil skære i SU’en og gældsætte fremtidens unge, men tænk lige efter: Det er et logisk og pragmatisk bud på at holde fast i den sociale mobilitet, der er formålet med det danske SU-system, og fordelen ved ikke at isolere vores uddannelsesinstitutioner fra resten af verden.


---

# Reformer for vækst med sammenhængskraften i centrum - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/reformer-for-vaekst-med-sammenhaengskraften-i-centrum

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Reformer for vækst med sammenhængskraften i centrum
Reformer for vækst med sammenhængskraften i centrum
Reformer for vækst med sammenhængskraften i centrum
Vi hopper altid lidt på stedet, når vi diskuterer skat i Danmark. Det er en kamp, når den sættes ned – ’nu skal vi igen give til de rige’ – og tilsvarende når den sættes op – ’nu strammer de igen skatteskruen’.  Særligt når vi diskuterer skat står blokkene låst overfor hinanden. Ikke en eneste skat kan sættes op uden at det er ”et overgreb på vores konkurrenceevne”, men der er heller ikke en eneste skat, der kan sættes ned uden at ”det fører til en massakre af velfærden”.Virkeligheden er i virkeligheden mere nuanceret.Fakta er, at vi har OECD’s højeste skattetryk og er et af de mest lige samfund i verden.Og hvis vi vil bevare den høje levestandard, som vi har, så er vi nødt til at have modet til at lave et moderne skattesystem, der på en og samme tid fastholder sammenhængskraften, gør os alle rigere, men også gør os fuldt konkurrencedygtige i forhold til de lande, vi konkurrerer med om investeringer, arbejdspladser og arbejdskraft.Derfor vil Moderaterne:Sænke skatten – mest i bunden, men også i toppen.Sænke skatten på aktier, iværksætteri og investeringer til et internationalt konkurrencedygtigt niveau.Indføre en ‘top-top-skat’, så de rigeste – der også får glæde af øget topskattegrænse og lavere kapitalbeskatning – selv bidrager til et mere robust og konkurrencedygtigt skattesystem.


---

# Værdighedsydelse - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/vaerdighedsydelse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Værdighedsydelse
Værdighedsydelse
Værdighedsydelse
’Man skal yde før man kan nyde’, lyder en almenaccepteret grundsætning i Danmark. Og det er rigtigt. Efterspørger man fællesskabets hjælp til sin forsørgelse må man vise egen vilje til at stå på egne ben. Det er et sundt princip. Derfor har vi indrettet vores lovgivning efter ’noget-for-noget’-princippet: Skal du have dagpenge eller kontakthjælp må du vise, at du aktivt står til rådighed for arbejdsmarkedet.Den opskrift passer på de fleste. Men en lille gruppe – 10-15.000 danskere – passer ikke i den skabelon. Psykisk sårbarhed, misbrugsproblemer. Et ’skævt sind’ – forklaringerne kan være mange – men realiteten er, at en del bliver hængende i vores kontanthjælpssystem år, efter år, efter år. Næsten 7.000 danskere har konstant været på kontanthjælp i mindst 10 år.MODERATERNE vilIndføre en ny værdighedsydelse. Har man i årevis hængt fast i bistandssystemet, skal man have mulighed for at vælge en (lavere) værdighedsydelse, hvor man kommer fri af alle systemkravene.Give folk på ’værdighedsydelse’ mulighed for at arbejde for en lavere indslusningsløn uden modregning i ydelsen, så de får en chance for at få greb om egen tilværelse og med tiden kæmpe sig ind på det almindelige arbejdsmarked.MODERATERNEs forslag vil betydeAT personer, der reelt er opgivet af systemet, får en mulighed for et værdigt liv på egne præmisser, hvor de legalt kan forbedre deres egen livssituation ved en løsere tilknytning til arbejdsmarkedet.Nogle vil sikkert påstå, at MODERATERNE forslår en borgerløn, hvor ingen behøver tage hænderne op af lommerne. Men tænk lige efter: Ingen vil isolere sig fra fællesskabet i årevis for at opnå retten til en velfærdsydelse. Det er derimod en pragmatisk og respektfuld måde at forholde sig til det faktum på, at der altid vil være nogle, der på en eller anden måde ikke ’passer ind’. En mulighed for også at give dem tryghed og et afsæt til at kunne gøre den forskel på arbejdsmarkedet, som de har mulighed for – måske en anspore til, over tid, at finde tilbage og blive en fuld deltager i arbejdsfællesskabet. Det er bedre at lave lidt eller slet ingen ting.


---

# Grøn konsekvens - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/groen-konsekvens

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Grøn konsekvens
Grøn konsekvens
Grøn konsekvens
Danmark skal omstilles til et CO2-neutralt samfund. Jo før, desto bedre. Det bør være uden for enhver diskussion og en grundpræmis for det politiske arbejde de kommende år. Men så skal vi også være klar til at tage konsekvensen af det. Det dur ikke, at hver gang en ’rød’ politiker ser en ubrugt skattekrone, så skal den bruges på offentligt forbrug – og hver gang en ’blå’ ser en, så skal den gives retur som skattelettelse. Vi skal være parate til at investere i den grønne omstilling på linje med kollektiv velfærd (offentligt forbrug) og individuel velfærd (privat forbrug).Vores beslutninger og investeringer skal hvile på evidens og faglighed. Det vi gør, skal være det rigtige – ikke bare føles rigtigt. Når der er bred opbakning til de danske reduktionsmålsætninger, som også Moderaterne støtter, bør kampen om at fremstå grønnest droppes til fordel for et seriøst samarbejde om at nå dem så effektivt som muligt. Her, som på andre områder, må politikken formuleres på basis af evidens og best practice.Vi skal være parate til at tage konsekvensen. ’Det grønne’ er ikke en særlig politisk disciplin, men skal tænkes ind i alt, vi gør.MODERATERNE vilInsistere på, at det såkaldte økonomiske råderum ikke bare spises op af offentligt forbrug, men at der reserves ressourcer til at understøtte den grønne omstilling.Investere i et højere oplysningsniveau, så vi kender de reelle udfordringer og muligheder – både som samfund og individer.På samfundsniveau skal en ekspertgruppe udvikle en model til belysning af Danmarks reelle, internationale klimaaftryk: Hvor meget bidrager vi til at nedbringe det, når vi eksporterer grønne teknologiløsninger til andre lande? Hvor meget bidrager vi til at øge det, når vi importerer ’sorte’ varer, komponenter og teknologi. Fuld vished om Danmarks klimaaftryk skaber grobund for handling på alle dimensioner.På individniveau skal et nyt, obligatorisk CO2-mærke hjælpe os som forbrugere til at handle på et oplyst grundlag. Vi køber måske økologiske varer, der er transporteret til Danmark og tror vi handler klimavenligt, men ville vi i virkeligheden sætte et mindre CO2-aftryk ved i stedet at købe et konventionelt dansk alternativ. Det er en jungle at finde rundt i. Ved brug af moderne blockchain-teknologi skal vi udvikle et ’klima-aftryksmærke’ som gør det lettere at være kritisk forbruger.Bruge det offentliges indkøbskraft til at understøtte grønne løsninger. Når der lægges asfalt, skal den være ’grøn’ – rækker pengene ikke til vores infrastruktur-ambitionen må vi enten skrue ned for dem eller være parate til at bruge mere. Det dur ikke, at vi vælger at ’snyde på den grønne vægt’, hvis pengene lejlighedsvis ikke passer med vores ambitioner om 10 km. ekstra motorvej, it-udstyr til eleverne eller nye møbler på plejehjemmet.Indtænke en CO2-afgift i en kommende skattereform, der samtidig skal lette skatten på investeringer og sikre frie ressourcer til forskning og innovation, så vi ikke forringer danske virksomheders samlede konkurrencevilkår på en måde, hvor industri og landbrug i Danmark lukkes ned for i stedet at genopstå andre steder på mindre klimavenlige måder. Klimakampen er grænseløs!MODERATERNEs forslag vil betydeAT vi som land får reelt billede af, hvad vores levevis, eksport af bæredygtig teknologi og import betyder for vores samlede CO2 aftryk.AT vi får lettere ved at være kritiske forbrugere. Vi skal ikke gøre os til smagsdommere over, hvad folk spiser og køber, men der er en folkelig vilje til forandring. Gør vi det klart for den enkelte, hvordan man bedst understøtter den, vil det tage os langt – og længere end politikere kan diktere.AT vi prioriterer klimaet øverst og kun bygger ny infrastruktur så langt midlerne rækker til at anlægge grønt og bæredygtigt med klimavenlig beton, asfalt og materialer. Er finansieringen utilstrækkelig, må de sidste kilometer motorvej vente på ny finansiering.AT stat, kommuner og regioner samlede indkøb, som er årligt er omkring 380 milliarder sker ud fra en model om bæredygtighed, miljøbelastning og genanvendelighed, således den offentlige sektor bliver en effektiv katalysator i klimaomstillingen.Nogen vil sikkert mene, at det bliver for bombastisk at stille krav om at slække på infrastrukturambitioner eller andet, hvis der er et grundkrav om, at der skal investeres og handles grønt. Andre vil mene, at det bliver uoverskueligt at udvikle et CO2-mærke eller en model for Danmarks samlede, reelle klimaaftryk. Men tænk lige efter: Man skal ikke opgive på forhånd, fordi noget er svært. Nogen er nødt til at gå forrest. Og tænk, hvad det vil betyde for innovation og markedet, hvis det offentlige konsekvent efterspørger de mest bæredygtige produkter og tjenesteydelser.


---

# Fremtidens pension - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/fremtidens-pension

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Fremtidens pension
Fremtidens pension
Fremtidens pension
Fremtidens ældrepleje kommer ligesom resten af velfærden til at komme under pres, fordi der kommer flere og flere ældre og færre unge i de kommende generationer. Og samtidig stiger vores forventninger til den service, det udvalg og de muligheder, som vi skal have i vores sidste år.Det handler ikke om morgendagens ældreomsorg, men om Danmark om 20 – 30 år. Skal vi acceptere, at standarden langsomt slides ned eller skal vi forberede os på, at fremtidens flere ældre – medens de er erhvervsaktive – sammen med deres arbejdsgivere og med et skattemæssigt incitament tager et større ansvar for eget seniorliv. Det er sund fornuft i god tid at forberede os på en fremtid, hvor der ellers bliver langt færre til at forsørge langt flere.Derfor er vi nødt til at bygge videre på de arbejdsmarkedspensioner, som vi kender i dag, der har været økonomiske hjørnesten både for den enkelte og samfundet, så kommende generationer udvider sin opsparing, så man måske kommer til at finansiere en del af sin pleje selv.Derfor vil Moderaterne:Aftale nye vilkår for vores arbejdsmarkedspensioner, så vi er forberedte på fremtidens pension.Indføre et system, hvor også mennesker på kanten af arbejdsmarkedet, der i perioder er på kontanthjælp eller dagpenge, sparer op til egen pension, så vi udligner forskellen mellem dem med robuste arbejdsmarkedspensioner og dem helt uden.


---

# Et åbent arbejdsmarked - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/et-aabent-arbejdsmarked

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Et åbent arbejdsmarked
Et åbent arbejdsmarked
Et åbent arbejdsmarked
Hver tiende fuldtidsansatte lønmodtager er udenlandsk. Uden udenlandsk arbejdskraft ville Danmark gå i stå.Problemer med mangelfuld integration og et værdipolitisk ’våbenkapløb’ mellem Socialdemokratiet og ’blå blok’ om, hvem der fremstår skarpest og hårdest i udlændingepolitikken, må ikke få os til at vende ryggen til den kendsgerning.Vi har tværtimod brug for at åbne det danske arbejdsmarked yderligere – både for at løse akutte beskæftigelsesmæssige udfordringer og for at være blandt de fremmeste i verden til at tiltrække ’kvikke hoveder’.MODERATERNE vilGøre det lettere for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft at få arbejds- og opholdstilladelse i Danmark. Borgere fra et OECD-land med en ansættelseskontrakt på almindelige, overenskomstmæssige vilkår hos en seriøs arbejdsgiver, skal umiddelbart kunne arbejde i Danmark. For andre skal den såkaldte beløbsgrænse sættes ned med 10.000 kroner pr. måned til 27.500.Forpligte staten på at sagsbehandle arbejds- og opholdstilladelser inden for en frist på en måned.Åbne mulighed for at skifte opholdsgrundlag. Er man kommet til Danmark som flygtning, skal man som udgangspunkt rejse hjem, når forholdene i hjemlandet er til det. Har man i mellemtiden opbygget kompetencer, vi har brug for, skal man selvfølgelig kunne veksle sin ’entrébillet’ fra flygtning til arbejdstager på en enkelt og gnidningsfri måde, så vi ikke hjemsender mennesker, der er på nippet til at kunne udfylde vigtige positioner på vores arbejdsmarked.MODERATERNEs forslag vil betydeAT virksomhederne får den samme lette adgang til rekruttere arbejdskraft fra de lande, der er medlemmer af OECD, som de har fra EU-landene.AT det generelt gøres lettere for dygtig, udenlandsk arbejdskraft at komme til Danmark, mens vi har brug for dem.AT virksomhederne får en meget hurtigere adgang til at få den udenlandske arbejdstager til Danmark.Nogle vil hævde, at vi slår en ladeport op til Danmark og øger integrationsudfordringerne i Danmark, men tænk lige efter: Problemet er ikke de udlændige, der kommer til Danmark for at arbejde og gøre os rigere. Det er snarere omvendt; dem der ikke arbejder – og det løses ikke ved at lukke Danmark af og gå glip af den vækst og fremgang, det ellers kunne skabe.


---

# Kulturen i fokus - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/kulturen-i-fokus

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Kulturen i fokus
Kulturen i fokus
Kulturen i fokus
Kultur er det, der binder os sammen som folk. Og som gør os unikke. Når vi besøger andre lande, taler vi om at “opleve deres kultur” – ligesom vi selv i den grad er værd at besøge. En kultur kan være så stærk, at den kan eksporteres.Kultur er måden vi er sammen på – og den kultur er gratis. Men kulturen er også alle de oplevelser vi kan få gennem livet. De er ikke altid gratis og kan ikke altid stå selv. Teaterforestillingen, biografen og sporten, hvor vi får græs under fødderne eller skubber sten over isen. Museet, der giver os ny viden om alt det, der var og tanker om det, der kommer. Satiren, der husker os på at smile også af det gravalvorlige. Og kunsten, hvad enten den hænger på en hvid væg på Louisiana eller er lavet med spraydåser i Østre Anlæg. Musikken, både når vi selv spiller eller lytter på nogle, der er bedre end os selv. Fællessangen, hvad enten den binder os sammen i forsamlingshuset eller på afstand i fjernsynet.  MODERATERNE opfatter kulturlivet som fundamentet for alt det, der gør os til os. Til et vi. Derfor sidestiller vi kulturen med ethvert andet livsnødvendigt samfundsområde. Og vi vil skabe grobund for, at kulturen stortrives og vækster – både herhjemme og udenlands som eksportvare.  MODERATERNE vilSætte en ekstra milliard på finansloven, der skal hjælpe med at genoprette kulturlivet – både ved at bevare det eksisterende, sætte nye ideer i gang, styrke sammenhængskraften – få folk op fra den sofa, der har været rammen om den primære underholdning i de seneste coronaår – og genindføre gratis adgang til nationale museer.Indføre et kulturpas, der gives til alle unge efter endt skolegang, som kan bruges på at komme ud i kulturlivet, til teater, museer, til indmeldelse i en idrætsforening eller kulturskole. På den måde er det borgernes valg, hvilken kultur de vil støtte.Styrke fællesskabet allerede i folkeskolen, hvor morgensang skal være en obligatorisk start på dagen. Både for at synge sammen – men også mærke hele skolens elevflok og dermed, at man er del af noget større. MODERATERNEs forslag vil betydeAT ekstra penge tilføres et trængt kulturliv og foreningsliv, der skal genoprettes så folk opdager, at der igen er åbnet for oplevelser.AT man efter skoletiden får mulighed for at opdage vores fælles kultur. Gå i teater, i biografen eller på museet. Opleve livemusik, foreningsliv eller en fodboldkamp på et kulturpas.AT skoleelever styrker sammenhængskraften ved at starte dagen med en fællessang og at se hinanden i øjnene – ikke bare dem fra samme klasse eller klassetrin, men hele skolen. Hele fællesskabet.Nogle vil nok sige, at kulturen har mere end nok! Der er støtteordninger i vildskab og kulturen skal kunne leve selv. At unge bare kunne prioritere teateret fremfor diskoteket og at tiden med morgensang går fra matematiktimen. Men tænk lige efter: Det er vigtigt at kunne regne, men også at kunne regne den ud. At kunne samarbejde og at have grundlæggende forståelse for, at ingen er en ø. At vi er fælles med andre – og har noget til fælles. Det er penge værd. Penge der kommer tilbage, enten som eksporteventyr og turisme – eller også gennem et styrket selvværd som folk, en fælles forståelse og styrkede fælles værdier.


---

# Frie mennesker i fælleskab - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/frie-mennesker-i-faelleskab

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Frie mennesker i fælleskab
Frie mennesker i fælleskab
Politik sætter rammerne for folks frie liv og bør udvikles i respekt for ethvert menneske som individ – og altid med grobund i frihed til forskellighed. Alle har ret til egen tro, tanke og tilhørsforhold. Samfundet er et fællesskab, der opstår som en sum af individer og alle har ret til at leve efter personlig overbevisning – altid under hensynstagen til fællesskabet.Politik er rammen om det frie liv, og skal forfine og forbedre menneskers mulighed for at bidrage og skabe samfundet.


---

# Frihed til forskellighed - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/frihed-til-forskellighed

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Frihed til forskellighed
Frihed til forskellighed
En stadig større bureaukratisering og lovjungle skaber en fornemmelse af anonyme magtstrukturer, som gør mennesker ude af stand til at føle medansvar. Det skal begrænses. Når vi som samfund forventer medborgerskab, skal alle have frihed til – og mulighed for – at påtage sig ansvar og føle medbestemmelse. Deraf følger mangfoldighed, vækst, velstand og udvikling.Ingen er forpligtet over evne, og det er statens pligt at sikre, at alle får mulighed for at virke og udvikle sig inden for rammerne af den enkeltes formåen.Vi skal udvise respekt for hinandens frihed – og enhver tro og tanke har sin berettigelse, men må tåle den demokratiske samtale og modsigelse. Alle vælger frit hvem og hvad de vil være, men ingen kan gøre sig til dommer over andres valg – og ethvert menneske er forpligtet af almenvellets og samfundets fælles regler og indretning.


---

# Samfundets ansvar - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/samfundets-ansvar

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Samfundets ansvar
Samfundets ansvar
Alle må tage ansvar i og for deres eget liv. Samtidig er samfundet forpligtet til at tage vare på dem, der ikke kan passe på sig selv. Vi skal møde hinanden med positive forventninger og realistiske krav. Alle skal mødes med en forventning om en personlig indsats. Vi der bor i Danmark indgår i et forpligtende fællesskab, hvorfor det er et bærende princip, at der med rettigheder også følger forpligtelser og ansvar.


---

# Det personlige ansvar - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/det-personlige-ansvar

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Det personlige ansvar
Det personlige ansvar
Med frihed følger ansvar – og menneskelig moral er forankret i fællesskabets sociale normer og naturlige adfærdsregulering. Vi kan ikke detailregulere den personlige ansvarsfølelse – og bevidstheden om, hvor langt politiske processer må række ind i den personlige frihed, er en væsentlig og afgørende erkendelse.Det er derfor vigtigt at kende grænserne for politik. Politikere, der agerer sociale ingeniører, overser den kompleksitet i samfundet, der betyder, at man ikke kan tænke et samfund på papiret. Et sundt samfund har i nogen grad et niveau af selvorganisering, der finder et naturligt leje i en kollektiv proces, som er båret af en fælles frihedsfølelse. Det skal der være plads til – også, når strukturen med mellemrum udfordres, fordi det er sådan vi udvikler os og bliver klogere på, hvordan vi bedst organiserer os.


---

# Sammenhængskraft - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/sammenhaengskraft

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Sammenhængskraft
Sammenhængskraft
Menneskets værdier kan umiddelbart virke forskellige – men på trods af kulturforskelle er der en fælles kerne, som er større end det, der adskiller os. Folk skal ikke sættes i bås på grund af deres kultur eller ophav.Vi skal vise gensidigt respektere og hylde forskellighed, så længe det ikke udfordrer de moralske og etiske standarder, som vores demokrati og retsopfattelse bygger på. Folks individuelle kulturelle sympatier kan ikke være, og må aldrig blive, et statsligt anliggende, medmindre en kulturs kerne enten hindrer eller skader andres liv og frihed. Det er både en folkelig og politisk opgave at sikre rammerne for frisind, hindre diskrimination og garantere, at kulturelle valg forbliver menneskets egne valg.


---

# Integration - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/integration

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Integration
Integration
Danmark er et åbent og inkluderende samfund. De krav og forventninger vi retter mod hinanden, er et udtryk for tillid. Det er rimeligt at forvente, at alle der ønsker at bo i Danmark også lever op til de forventninger. Det multikulturelle samfunds paradoks er en manglende fælles kultur, men i Danmark er den dansk.Kulturen er grundlagt i danske værdier; tolerance, ytrings- og religionsfrihed, frihed til – på forskellig vis – at tage del i alt det, vi er fælles om. Det betyder, at der er plads til de fleste, men at alle forventes at bidrage til – ufravigelige – sekulære retsprincipper, demokratisk dannelse og absolut ligestilling og ligeværd mellem køn og kulturelle normer.Danmark har brug for viden og arbejdskraft fra hele verden – og alle der ønsker at bidrage i et vestligt demokrati, som er grundlagt på en samfundsmodel, hvor åbenhed, gensidig respekt og tillid, er kernebegreber, er velkomne. Modsatrettede værdier er det en politisk pligt at ekskludere.


---

# Staten - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/staten

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Staten
Staten
Staten er et middel for målet; menneskets frihed og udviklingspotentiale. Staten skal sikre lige rettigheder og muligheder for alle statsborgere. Staten skal være grundlag for udvikling og har som juridisk og politisk enhed ansvaret for at sætte rammerne for borgernes foretagsomhed.Staten sikrer samfundets funktionsduelighed; fri og lige adgang til sundhed og uddannelse, et tryg og tillidsbaseret samfund, så mennesker tør investere i fremtiden og hinanden, og rettigheder og regler som gælder lige for alle. Det offentlige spiller en afgørende rolle for samfundets funktionsdygtighed, men samfundet er andet og mere end staten, som derfor ikke skal løse opgaver, der ligeså godt eller bedre kan håndteres af civilsamfundet.


---

# Dannelse - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/dannelse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Dannelse
Dannelse
Oplysnings- og informationssamfundets fælles sum af viden er vejen til udvikling af et samfund, der er grundlagt på forskning, uddannelse og oplysning. Dannelse og uddannelse skal være hinandens forudsætning, og vores uddannelsessystem skal være i stand til at undervise og oplyse på et grundlag, der starter i det hele menneske. Det handler aldrig kun om hvad, man vil være – men hvem.Alle skal have lige adgang til uddannelse og dannelse. Folkeskolen skal danne til uddannelse og medborgerskab, erhvervsuddannelser, gymnasier og universiteter gribe bolden – undervejs skal fri- og efterskoler og frie fagskoler være et tilgængeligt alternativ, som samfundet værner og støtter op omkring, så de bliver en mulighed for alle, der ønsker det.Undervisning skal udføres med tiltro til undervisernes faglighed og statslig kontrol og tests skal understøtte læring. Højskoler skal sikres at være et attraktivt tilvalg undervejs mod målet – og grundlæggende begreber som dannelse og medborgerskab skal generelt indtænkes i alle uddannelser gennem livet.


---

# Klima - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/klima

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Klima
Klima
Respekten for klimaet er fundament for alt vi gør, alt vi tænker og alt, som vi arbejder for. Klima er fundamentalt og burde ideelt set ikke tænkes som et selvstændigt punkt, men som noget allestedsnærværende uanset politisk område.Klimaet er et globalt anliggende – og vi er forpligtet til at gøre en indsats, baseret på fornuft, videnskab og realisme, for at fremme en stadig mere bæredygtig levevis.Klimainitiativer skal være et selvfølgeligt fokuspunkt i den politiske proces, men ikke blindt styret af tal eller teori. Politik skal skabe forudsætning for, at alle kan tage medansvar for klimaudfordringerne.Velstand er en forudsætning for, at vi kan og vil investere i miljøet, og derfor må vores primære miljøforbedring bestå i investeringer og ikke i økonomiske straffe og nedjusteringer. Miljø kræver investeringer i ny teknik, bæredygtig udnyttelse af jordens ressourcer og rationelle tiltag, hvor pengene bliver brugt der, hvor de gør mest nytte, frem for der, hvor det bare føles godt.


---

# Velstand - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/velstand

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Velstand
Velstand
Et samfunds velstand er en grundsten for at mennesker kan leve gode trygge liv. Og velstand er forudsætningen for at et samfund som det danske kan skabe trygge rammer og en ordentlig velfærd. Endelig er stræben efter privat velstand en væsentlig årsag til at vi udvikler os og løser nogle af de store udfordringer, vi står overfor – både som individer og verdenssamfund.Den primære kilde til samfundets velstand er det private erhvervsliv, og et åbent og frit marked med minimal detailregulering, gode konkurrencevilkår og et minimum af bureaukrati, er en forudsætning for et sundt erhvervsliv. Indsatsen skal kunne betale sig – og skat og afgifter skal ikke fratage mennesker drivkraft og lysten til at gøre en indsats.


---

# Markedet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/markedet

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Markedet
Markedet
Marked er motoren, der driver et frit og rigt samfund. Et samfund hvor ressourcer udnyttes effektivt, og hvor innovation baner vejen for nye ideer og bedre løsninger på morgendagens problemer.


---

# Arbejdsmarked - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/arbejdsmarked

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Arbejdsmarked
Arbejdsmarked
Vi skal værne om det fleksible arbejdsmarked. Det skal være rentabelt og meningsfyldt at forsørge sig selv og sin familie. Virksomhederne skal have adgang til den mest kvalificerede arbejdskraft og det er et politisk ansvar at holde hånden under dem, der midlertidigt er uden for arbejdsmarkedet, men også en pligt at skabe rammerne for, at der altid er tale om en tidsbegrænset periode.Passiv forsørgelse er demotiverende. Mennesker udvikler sig i fællesskab og ved at bidrage. Der er behov for arbejdsomhed i alle dele af samfundet, og vi skal tilpasse arbejdsmarkedet, så der bliver plads til flere – alle skal med.Mennesker, der ikke bliver mødt med forventninger umyndiggøres og passiviseres; et samfund har pligt til at forvente noget fra alle.


---

# Kultur og skaberkraft - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/kultur-og-skaberkraft

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Kultur og skaberkraft
Kultur og skaberkraft
Det er ikke et offentligt anliggende at gøre sig til dommer over ”den gode smag”. Offentlig kulturstøtte skal sikre diversitet og kulturarven – og i nogen grad være det, der motiverer skaberkraften i anerkendelse af, at kulturen er et udtryk for samfundets åndelige trivsel.Kunstens autonomi er ukrænkelig – og kulturstøtte skal altid gives under frie rammer.Det er en offentlig opgave at understøtte den kulturelle formidling af landets historie og kulturarv, men derudover er det ikke statens opgave at definere national identitet gennem kulturproduktion.


---

# Danmark i verden - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik/danmark-i-verden

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Danmark i verden
Danmark i verden
Kloden og verdensbefolkningen er et fælles ansvar; vi kan moralsk ikke tillade os, at være os selv nok. Vi skal arbejde for en mere jævnbyrdig levestandard for alle verdensborgere, og en stadig større samhørighed mellem alle verdens lande. Ligeværd og jævnbyrdige partnerskaber er vejen til velfærd og fred.Mennesker i akut nød skal kunne regne med Danmark, men indsatsen bør i videst muligt omfang ydes lokalt. Demokrati og stærke civilsamfund er forudsætningen for velstand – og den udveksling og udvikling, som mennesker skaber i fællesskab, umuliggøres, hvis ikke vi har åbne markeder og mellemfolkelig samhandel.International retsorden og frihandel er i verdenssamfundets – og dermed også Danmarks – interesse.Danmark hører naturligt til i kernen NATO og EU, hvilket også stiller krav til vores aktive deltagelse i og påvirkning af det. EU er skabt med det formål at sikre fred, stabilitet og velstand i Europa, og kan bidrage til at løse mange af de problemer, landegrænserne tidligere stod i vejen for.Global frihandel er et gode, men må bygge på princippet om reciprocitet og respekt for fundamentale, menneskelige rettigheder, så man ikke kan skyde hurtig genvej til en forbedret konkurrenceevne ved at se stort på f.eks. miljø eller menneskerettigheder. Det kræver et Europa, der står samlet om de store ting udadtil, så de europæiske lande ikke spilles ud mod hinanden. Omvendt skal EU undgå at tære på den folkelige opbakning ved unødigt at blande sig i de små ting. Med respekt for nationernes egenart og nærhedsprincippet skal EU arbejde for Europas position i verden.


---

# [PDF] Centervaelgerne-og-EU_En-kvalitativ-analyse_December-2025.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/securepdfs/2026/01/Centervaelgerne-og-EU_En-kvalitativ-analyse_December-2025.pdf

common agenda presentation
Jesper Claus Larsen
Executive Director
Centervælgerne og EU
En kvalitativ analyse
December 2025
common agenda presentation
1.  Metode
2. Centervælgerne og EU
3. Danmarks medlemskab
4. Dybere integration i EU
Indhold
1.
Metode
common agenda presentation
common agenda presentation
Kvalitativtstudieblandtcentervælgere
• Undersøgelsen er gennemført som fokusgrupper af common agenda RSV under ledelse af 
Jesper Claus Larsen
• Der er i alt gennemført 2 fokusgrupper i uge 51, 2025
• Fokusgrupperne er gennemført med 11 deltagere i målgruppen i hver fokusgruppe, som hver 
havde en varighed på 2½ timer
• Fokusgrupperne er begge gennemført i København med ligelig fordeling på køn og opdelt på 
alder. Gruppe 1 bestod af deltagere i alderen 18-39 år og gruppe 2 bestod af deltagere i 
alderen 40 år eller derover
• Målgruppen er defineret som ”centervælgere” i form af vælgere, der er optagede af at national 
politik gennemføres med udgangspunkt i centrum af dansk politik og omfavner både centrum-
venstre og centrum-højre positioner og politiske partier 
• Målgruppen analyseres samlet på tværs af partivalg og alder og er i det følgende benævnt 
”centervælgerne”.
2.
Centervælgerneog EU
common agenda presentation
common agenda presentation
Mindmap: Cenvælgernesperception af EU
Sikkerhed
Samarbejde
Klima
Fri bevægelighed
Demokrati
Fred
Fælles værdier
Fællesskab
Ensretning
Åbne grænser
Samhandel
Tryghed
Stå sammen
Mistet suverænitetStort system
Bøvlet
Bureaukrati
Ukendte politikere
Vigtigt
Sammenhold
Uvidenhed Komplekst
Økonomi
Arbejdskraft
Miljø
Fælles regler
Forsvar
Flygtninge
OTOO presentation
common agenda presentation
OTOO presentation
Centervælgernesperception af EU
Sikkerhed 
Samarbejdet i EU er en afgørende 
forudsætning for sikkerhed i en bred forstand. 
Det handler for centervælgerne om forsvar og 
sikkerhed i forholdet til Rusland, krigen i 
Ukraine og relationen til USA, men i lige så høj 
grad om økonomi, energiforsyning og sikring af 
demokratiske frihedsrettigheder.
Fællesskab
EU står for centervælgerne som et vigtigt 
fællesskab. En vigtighed som har fået større 
betydning de senere år. Fokus er på den 
styrke som fællesskabet giver Danmark, men 
også på det samlede EU ift. at skabe 
muligheder og udvikling, sikre det indre 
marked, etablere fælles rammer på tværs 
samt sikre europæisk styrke og muligheder i 
den globale konkurrence.
Økonomi 
Det økonomiske fællesskab som EU udgør er 
afgørende for centervælgerne som først og 
fremmest oplever en situation, hvor det indre 
marked og den fri bevægelighed er 
hjørnestenene. Det økonomiske samarbejde 
opleves som en betydelig fordel for Danmark 
og det er afgørende for centervælgerne, at EU 
er en stærk økonomi globalt, særligt i den 
nuværende konkurrencesituation.
Et stort system
EU opleves som komplekst og til tider unødigt 
bureaukratisk. Det problematiseres blandt 
centervælgerne, at der ikke må afgives for 
meget suverænitet, at EU ikke må være et 
”tag-selv-bord” for mindre velstående 
medlemslande samt at det er afgørende for 
samarbejdet, at de fælles regler overholdes af 
alle.
common agenda presentation
OTOO presentation
5 centrale indsigterom centervælgerneog EU
1. EU samarbejdet er et vigtigt middel til et stærkt, uafhængigt og sikkert Europa 
og er blevet endnu vigtigere de senere år, som direkte konsekvens af den 
globale udvikling
2. EU er vigtigt for Danmark og forhold der problematiseres træder på 
nuværende tidspunkt i baggrunden
3. Frihed, fred og fællesskab er grundlæggende værdier for EU samarbejdet og 
emotionelle indikatorer for centervælgerne 
4. EU er blevet et spørgsmål om sikkerhed: Økonomisk, demokratisk, 
forsyningsmæssigt, i forhold til beredskab samt evne til at sikre et stærkt 
Europa globalt
5. Perceptionen af EU er drevet af fri bevægelighed, harmonisering/fællesskab, 
europæiske løsninger og fælles styrke.
3.
Danmarksmedlemsskab
common agenda presentation
common agenda presentation
OTOO presentation
Centervælgernessyn påDanmarksmedlemsskab
Styrke 
internationalt
Frihandel
Stort marked
Ydre grænser
Fri bevægelighed
Håndtering af 
immigration
Fælles regler
Sikkerhed
Indflydelse
Forsvar
Klimaindsatser
Centervælgerne definerer i fællesskab nedenstående fordele og positive sider 
ved Danmarks medlemskab af EU:
common agenda presentation
OTOO presentation
Centrale temaerfor EU fremadrettet
Centervælgerne identificerer 4 centrale temaer, som de oplever EU i særdeleshed 
skal have fokus på i den kommende tid:
Forsvar og 
sikkerhed Økonomi
Klima og miljø Immigration og 
arbejdskraft
EU
common agenda presentation
Centrale temaerfor centervælgerne
• Øget samarbejde 
om ekstern 
sikkerhed
• Større beredskabs  
integration og 
samarbejde
• Fokus på energi 
selvforsyning og 
uafhængighed
• EU som 
sikkerhedspolitisk 
magt
• Et frit Europa og 
demokratiske 
værdier.
• Fri bevægelighed
• Samhandel og det 
indre marked
• Arbejdskraft og 
styrkelse af 
konkurrenceevne
• En stærk 
international 
økonomisk magt
• Global position 
som vigtig aktør
• Forskning og 
udvikling
• Grøn omstilling.
• Fælles krav på 
tværs
• Balancering af grøn 
omstilling, økonomi 
og sikkerhed
• Retfærdighed i 
omstilling
• Den grønne 
omstilling skal 
understøtte 
udvikling og vækst
• EU skal være 
selvforsynende 
med grøn energi.
Forsvar og 
sikkerhed
Økonomi Klima og 
miljø
• Sikring af de ydre 
grænser
• Der er grænser for 
antallet, som EU 
kan håndtere
• Balance mellem 
tiltrækning af 
arbejdskraft, hjælp 
til flygtninge og 
europæiske 
værdier.
Immigration og 
arbejdskraft
OTOO presentation
4.
Dybereintegrationi EU
common agenda presentation
common agenda presentation
OTOO presentation
Centervælgerneog dybereEU integration 
Sundhedsunion
Centervælgerne oplever, at der allerede 
eksisterer et samarbejde på tværs af 
landegrænser, men dette må gerne blive 
styrket og udvidet.
Færre særregler 
Fællesskabet står for centervælgerne centralt 
og skal kun i meget særlige situationer 
udfordres af nationale særregler. Fokus skal 
være på at sikre fælles regler på tværs 
baseret på højest mulige ambition,  
minimumskrav m.v.
Styrkede beslutningsprocesser
Centervælgerne ser et muligt behov for at 
kunne tage beslutninger med udgangspunkt i 
kvalificerede flertal. Perspektivet er, at krav 
om enstemmighed i Ministerrådet forhindrer 
vigtige beslutninger.
Forsvarssamarbejde 
Forsvarsdimensionen af EU er vigtig for 
centervælgerne og samarbejde, koordinering, 
fælles indkøb, udbygning af fælles beredskab 
m.m. skal styrkes fremadrettet.
Udvidelse
EU skal som princip altid have øje for at 
udvide medlemskredsen, men grundlaget for 
og krav til optagelse skal være skarpt 
defineret. 
Konkurrenceevne og klima
Grøn omstilling og styrkelse af 
konkurrencekraften skal gå hånd i hånd og 
sikres gennem flere fælles løsninger og styrket 
samarbejde. Centervælgerne er optagede af 
begge dele og ser det som en bunden opgave, 
at der skabes løsninger der understøtter 
begge forhold.
common agenda presentation
commonagenda.dk
Jesper Claus Larsen
Executive Director
+45 53 89 99 13
jcl@commonagenda.dk


---

# Stine Bosse - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politikere/stine-bosse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Stine Bosse
Stine Bosse
Medlem af Europa-Parlamentet, Næstformand i sundhedsudvalget
empty
stine.bosse@europarl.europa.eu
+45 26281939
empty
Hent pressefoto


---

# Siden blev ikke fundet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politikere/bergur-loekke-rasmussen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Siden eksisterer ikke...
Du er landet i ingenmandsland… Et sted midt imellem alt det gode indhold. Vælg et punkt i menuen øverst.


---

# Siden blev ikke fundet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/ep-kandidater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Siden eksisterer ikke...
Du er landet i ingenmandsland… Et sted midt imellem alt det gode indhold. Vælg et punkt i menuen øverst.


---

# Lars Løkke Rasmussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-loekke-rasmussen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars Løkke Rasmussen
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for moderaterne
Udenrigsminister
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Sjællands Storkreds
empty
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto
Mine mærkesager
1.
Mærkesag nr. 1
2.
Mærkesag nr. 2
3.
Mærkesag nr. 3
4.
Mærkesag nr. 4
5.
Mærkesag nr. 5
Lær mig bedre at kende
Hvem er jeg?
Derfor er jeg i Moderaterne


---

# Christina Egelund - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/christina-egelund

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Christina Egelund
Christina Egelund
Uddannelses- og forskningsminister.
Fungerende minister for digitalisering.
empty
min@ufm.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Henrik Frandsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/henrik-frandsen-2

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Henrik Frandsen
Henrik Frandsen
Ældreminister
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Sydjyllands Storkreds
empty
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Jakob Engel-Schmidt - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jakob-engel-schmidt

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Jakob Engel-Schmidt
Jakob Engel-Schmidt
Kulturminister
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Nordsjællands Storkreds
empty
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Lars Aagaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-aagaard

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars Aagaard
Lars Aagaard
Klima-, energi- og forsyningsminister
empty
kefm@kefm.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Caroline Stage - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/caroline-stage

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Caroline Stage
Caroline Stage
Digitaliseringsminister (barsel)
empty
minister@digmin.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Mohammad Rona - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mohammad-rona

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Mohammad Rona
Mohammad Rona
Gruppeformand
Ordførerskaber:Udlændinge, integration, indfødsret, skat, klima, energi, forsyning, miljø, kultur, nordisk samarbejde, Færøerne, Grønland og Kirke
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Nordjyllands Storkreds
empty
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
Hent pressefoto
Mine mærkesager
Vi skal styrke dansk erhvervsliv
Vores erhvervsliv skal have et boost, hvor både SKAT og international arbejdskraft skal være nøglen til succes. Et stærkt erhvervsliv er med til at finansiere vores velfærdssamfund og velstand.
Vores børn og unge
Vores børn og unge er vores fremtid! Derfor skal vi blive ved med at investere i vores velfærd herunder skoler, børnehave og vuggestuer. Alle børn fortjener en god start på livet.
Integration og flygtninge
Migration og flygtningestrømmene til EU skal bremses, og der skal slås hårdt ned på menneskesmuglere. Vi skal selv bestemme, hvem og hvor mange der skal komme til Europa.
Vi skal passe på vores klode
Vi skal tage et større ansvar for de klimaudfordringer vi ser i dag, og hvor EU skal vise mere styrke. Vi skal fx være langt mere ambitiøse, på måden vi genbruger på i dag.
Lær mig bedre at kende
Hvem er jeg?
Jeg har en fortid i tele- og IT-branchen, hvor jeg i mange år har haft min daglige gang siden 2009. Drømmen var oprindelig at arbejde i en bank som investeringsrådgiver, men det satte finanskrisen en stopper for.Jeg er oprindelig fra den københavnske Vestegn, men er i dag bosat i Aalborg med min kone og vores to børn. Jeg er vokset op i den konservative kommune, Vallensbæk, hvor mine forældre stadig bor.Begge mine børn spiller fodbold, så derfor går der rigtig meget fritid med det – og vi elsker det!
Derfor er jeg i Moderaterne
Jeg havde i mange været politisk hjemløs, hvor det hele altid handlede om næste valg, og aldrig om, hvordan vi kunne ændre vores samfund i en bedre og stærkere retning. Der var brug for fornyelse. Der var brug for at vi tænkte politik i løsninger og ikke i overskrifter.
Jeg stiller op
Kommunalvalg 2025
18. november 2025
Jeg stiller op i Aalborg kommune ved kommunalvalget den 18. november 2025.
Læs mere
Folketingsvalg
Senest den 31. oktober 2026
Jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne i Nordjyllands storkreds.
Læs mere


---

# Monika Rubin - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/monika-rubin

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Monika Rubin
Monika Rubin
Politisk ordfører
Ordførerskaber:Sundhed og EU
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Charlotte Bagge - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/charlotte-bagge-hansen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Charlotte Bagge
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Charlotte Bagge
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Hvis du overvejer, hvem der skal repræsentere dig i folketinget, håber jeg, du vil overveje mig.Jeg har lokal erfaring da jeg tidligere sad i kommunalbestyrelsen i Vordingborg og national erfaring som medlem af folketinget siden 2022, hvor jeg har været privilegeret og haft en række spændende ansvarsområder.Jeg er ikke tilfreds med “godt nok” løsninger.Danmark fortjener beslutninger, der holder på den lange bane, og som virker i i praksis, også uden for de største byer. Med min baggrund som selvstændig ved jeg, hvad det betyder når rammevilkår ikke fungerer. Derfor insisterer jeg på ansvarlige, gennemtænkte løsninger frem for hurtige kompromiser.Jeg lytter, jeg samarbejder- men jeg går ikke på kompromis med kvaliteten.
Hvis du overvejer, hvem der skal repræsentere dig i folketinget, håber jeg, du vil overveje mig.Jeg har lokal erfaring da jeg tidligere sad i kommunalbestyrelsen i Vordingborg og national erfaring som medlem af folketinget siden 2022, hvor jeg har været privilegeret og haft en række spændende ansvarsområder.Jeg er ikke tilfreds med “godt nok” løsninger.Danmark fortjener beslutninger, der holder på den lange bane, og som virker i i praksis, også uden for de største byer. Med min baggrund som selvstændig ved jeg, hvad det betyder når rammevilkår ikke fungerer. Derfor insisterer jeg på ansvarlige, gennemtænkte løsninger frem for hurtige kompromiser.Jeg lytter, jeg samarbejder- men jeg går ikke på kompromis med kvaliteten.
En´ der står op for dig - uanset hvor du bor!
- Charlotte Bagge, folketingskandidat Moderaterne
Om Charlotte Bagge
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjælland Storkreds
Alder: 56 år
Bosat i: Vordingborg
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Jens Mûller+45 28199011
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Nær sundhed
Vi skal sikre ældreomsorg og sundhedstilbud tæt på dig uanset postnummer. Vores ældre og seniorer fortjener fællesskab, forebyggelse og trivsel.
Tidlig indsats
Vi skal lytte tidligere, handle hurtigere og sikre støtte og hjælp til vores børn og unge, inden udfordringerne vokser sig store. Vores børn skal have tryghed og trivsel.
Bedre vilkår
Vi skal hjælpe flere iværksættere i gang og skabe bedre betingelser for udvikling af vores virksomheder. De mange selvstændige erhvervsdrivende er vores vej til vækst og velfærd.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#74430
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Mette Kierkgaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mette-kierkgaard

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Mette Kierkgaard
Mette Kierkgaard
Ordførerskaber:Social, udenrigs og udvikling
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Sydjyllands Storkreds
empty
mette.kierkgaard@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Nanna W. Gotfredsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/nanna-w-gotfredsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Nanna W. Gotfredsen
Nanna W. Gotfredsen
Ordførerskaber:Justits, bolig, indenrigs og udsatte
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Københavns Storkreds
empty
nanna.gotfredsen@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Peter Have - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/peter-have

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Peter Have
Peter Have
Ordførerskaber:Forsvar, transport og beredskab
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Østjyllands Storkreds
empty
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
Hent pressefoto
Mine mærkesager
Transport
Vi skal sikre lige muligheder for alle borgere – uanset hvor de bor – når det gælder transport og mobilitet. Det vil ikke alene løfte livskvaliteten og styrke den sociale sammenhængskraft, men også fremme økonomisk vækst i hele landet. Mobilitet skal være for alle.
Forsvar
Vi skal skabe de bedste rammer for at fastholde og motivere vores dygtige folk i forsvaret. Ved at give soldaterne mulighed for at udvikle sig både inden for og uden for uniformen, kan vi forme en attraktiv og fremtidssikret arbejdsplads. Forsvaret skal være et sted, hvor alle kan se en fremtid – hvad enten det er militært eller civilt. Investeringer i materiel er intet værd uden et stærkt og dedikeret mandskab.
Klima
Klimakampen skal gå hånd i hånd med erhvervslivet. Vi skal sikre, at den grønne omstilling er både realistisk og økonomisk bæredygtig, så vi samtidig skaber nye danske arbejdspladser. Vedvarende energi skal have førsteprioritet, og vi skal gøre det attraktivt for danske husstande at udfase olie-, gas- og pillefyr til fordel for varmevekslere og fjernvarme. Den grønne fremtid er vejen frem – både for klimaet og for jobskabelsen.
Erhvervspolitik
De rette rammevilkår for erhvervslivet er afgørende, for det er vores private virksomheder, der bærer velfærdssamfundet. Derfor skal vi sikre, at virksomhederne kan tjene penge, så de kan investere i fremtiden og opkvalificere deres medarbejdere. Vi skal gøre det nemt at starte nye virksomheder, for de er fundamentet for fremtidens arbejdspladser og dermed vores fælles velstand.
Fri tandpleje
Tandpleje er lige så meget en del af vores sundhed som alt andet. Dårlig tandhygiejne kan føre til alvorlige følgesygdomme, og derfor mener jeg, at vi på sigt bør arbejde hen imod fri tandpleje for alle. God mundsundhed er afgørende for det generelle helbred og bør tages mere alvorligt.
Lær mig bedre at kende
Hvem er jeg?
Jeg er en selvstændig erhvervsdrivende med solid ledelseserfaring og driver til daglig Låsby Kro og Hotel – en dansk landevejskro med en historie, der går helt tilbage til 1734.Med en uddannelse som tjener og sommelier har jeg en passion for mad, vin og de oplevelser, det kan skabe for gæster fra nær og fjern.Tidligere har jeg tjent som soldat i hæren i syv år.Jeg er far til en voksen datter på 27 år.
Derfor er jeg i Moderaterne
Min drivkraft er ambitionen om at bryde ud af de små ekkokamre og fredsommeligt krydse klinger med dem, der har et andet synspunkt end mig selv. Jeg tror på dialog – mellem den offentligt ansatte sygeplejerske og den private erhvervsdrivende – for netop den samtale kan skabe forståelse og styrke de fælles interesser, som begge parter deler. Det handler om at skabe gode rammevilkår for alle – til gavn for hele samfundet.


---

# Rasmus Lund-Nielsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/rasmus-lund-nielsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Rasmus Lund-Nielsen
Rasmus Lund-Nielsen
Ordførerskaber:Børn, digitalisering, psykiatri, trivsel, undervisning, forskning og uddannelse
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Københavns Omegns Storkreds
empty
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
Hent pressefoto


---

# Rosa Eriksen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/rosa-eriksen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Rosa Eriksen
Rosa Eriksen
Ordførerskaber:Ældre, ligestilling, civilsamfund og beskæftigelse
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Fyns Storkreds
empty
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Tobias Grotkjær Elmstrøm - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/tobias-grotkjaer-elmstroem

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gå tilbage
/
Tobias Grotkjær Elmstrøm
Tobias Grotkjær Elmstrøm
Østjyllands Storkreds
empty
tobias.elmstroem@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Charlotte Bagge Hansen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/charlotte-bagge-hansen-oestdanmark

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Charlotte Bagge Hansen
Charlotte Bagge Hansen
Regionsrådsmedlem i Region Østdanmark pr. 1. januar 2027
Region Østdanmark
empty
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
Hent pressefoto


---

# Lars Lindskov - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-lindskov

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars Lindskov
Lars Lindskov
Regionsrådsmedlem i Region Sjælland
Region Sjælland
empty
larlin@regionsjaelland.dk
+45 30501979
empty
Hent pressefoto


---

# Ali Qais - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ali-qais-taarnby

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Ali Qais
Ali Qais
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Tårnby
empty
ali.qais@kmbtaarnby.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Bergur Løkke Rasmussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/bergur-loekke-rasmussen-helsingoer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Bergur Løkke Rasmussen
Bergur Løkke Rasmussen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Helsingør
empty
berlo@helsingor.dk
+45 40355101
empty
Hent pressefoto


---

# Bent Olsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/bent-olsen-vejle

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Bent Olsen
Bent Olsen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Vejle
empty
benol@vejle.dk
+45 60134911
empty
Hent pressefoto


---

# René Christensen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/rene-christensen-guldborgsund

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
René Christensen
René Christensen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Guldborgsund
empty
rc@guldborgsund.dk
+45 52501118
empty
Hent pressefoto


---

# Theis Clamer Hansen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/theis-clamer-hansen-gribskov

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Theis Clamer Hansen
Theis Clamer Hansen
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Gribskov
empty
thcha@gribskov.dk
+45 72 49 66 05
empty
Hent pressefoto


---

# Thomas Elong - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/thomas-elong-hilleroed

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Thomas Elong
Thomas Elong
Valgt byrådsmedlem pr. 1. januar 2026
Hillerød
empty
telo@hillerod.dk
+45 61466999
empty
Hent pressefoto


---

# Stine Bosse - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/stine-bosse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Stine Bosse
Stine Bosse
Medlem af Europa-Parlamentet, Næstformand i sundhedsudvalget
empty
stine.bosse@europarl.europa.eu
+45 26281939
empty
Hent pressefoto


---

# Moderaterne i EU - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/moderaternes-eu-politik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Moderaterne i EU
Centervælgerne og EU
Moderaterne er et evidensbaseret parti, og derfor er os derfor magtpåliggende at forstå, hvordan danskerne forholder sig til europæiske spørgsmål – dette gælder ikke mindst i en tid med usikkerhed og ændringer i dynamikkerne i verdensordenen.I 2025 har vi foretaget en kvantitativ undersøgelse, hvor der dykkes ned i, hvilke tematikker i EU, der fylder mest for centervælgerne.Undersøgelsen er finansieret med tilskud fra Europa Nævnet.
Download undersøgelsen
Centervælgerne og EU (pdf)
ALL IN på europæiske løsninger
Den 9. juni 2024 stemte vi til et historisk vigtigt valg midt i krig og kriser. Freden på vores kontinent, som vi i mange år har taget for givet, er blevet erstattet af krig efter Ruslands invasion af Ukraine. Derfor skal vi styrke det europæiske forsvarssamarbejde endnu mere.Sikkerhed er ikke det eneste, vi skal finde fælles løsninger på. Vi bærer et kæmpe fælles ansvar for at sikre fremtiden for de kommende generationer.Klimakrisen vil få store udfordringer til at skylle ind over os i Danmark og Europa. En stemme på Moderaterne er en stemme på, at vi opnår de klimamål, vi har sat os for. Vi vil garantere europæerne en vej, hvor grøn omstilling, velstand og vækst går hånd i hånd og sikrer både levevej, levefod og et sted, vi kan bo med vores børn og børnebørn.Migration vil uundgåeligt komme i kølvandet på alvorlige klimaforandringer i store dele af Afrika og Asien. Vi skal styrke EU’s grænser. EU skal have en holdbar politik, så vi kan håndtere flygtninge og migranter en gang for alle. Blandt andet med fælles modtagecentre ved EU’s ydre grænse og hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union. Vi skal hjælpe de reelle flygtninge, og sende de illegale migranter sikkert hjem igen.
Vi gik til valg på klare mærkesager: Et styrket forsvar og et mere sikkert Europa, som kan passe på sig selv. Et europæisk samlet svar på en fair og fast flygtninge- og migrationspolitik. Og ikke mindst en ambitiøs klima- og miljøpolitik med mere handling nu.
Forandring fra midten - også i Europa
En stemme på Moderaterne til Europa-Parlamentsvalget er en stemme på samarbejde og forandring fra midten. Nutidens og fremtidens største udfordringer kan kun løses i fællesskab på tværs af grænser i et stærkt og ambitiøst EU.Moderaterne er et parti, som er skabt på at finde holdbare løsninger på samfundets udfordringer gennem samarbejde og samtale. Vi vil arbejde tæt med de partier, som vil skabe positive forandringer til gavn for borgerne ikke kun i dag men også i morgen og i overmorgen. Og vi vil aktivt kæmpe imod de kræfter, der forsøger at så splid og splittelse i Europa. Kræfter, som drømmer om, at frygten og nationalismen igen splitter os. Det er lige så relevant i EU som i Danmark.
Moderaternes mærkesager
Vi skal sikre frihed og fred i Europa
EU må og skal tage ansvar for vores egen sikkerhed. Der er et massivt behov for at styrke forsvarssamarbejdet i Europa. Vi skal sikre fælles indkøb og fælles produktion af forsvarsudstyr både for at gøre det billigere og bedre. Det skal en ny forsvarskommissær i EU have ansvar for.
Og så skal vi selvfølgelig fortsætte støtten til Ukraine, så længe det er nødvendigt.
Vi skal løse klimakrisen i fællesskab
EU har ambitiøse klimamål – og forhåbentlig snart et på 90% reduktion af udledninger i 2040. Derfor er det også afgørende, at vi ændrer fokus fra mål til konkret handling.
Vi skal farve landbrugsstøtten grønnere og få sat CO2-kvoter på fødevareproduktionen. EU’s grønne industri skal have bedre vilkår, så vi får endnu mere fart på udbygningen af vedvarende energi.
Vi skal beskytte og genoprette naturen både til lands, til vands og i luften.
Vi skal have styr på EU's ydre grænser
Slut med lappeløsninger: EU skal have en holdbar politik, så vi kan håndtere flygtninge og migranter en gang for alle.
Vi skal sikre vores ydre grænser med fælles modtagecentre ved grænsen, og vi skal indgå hjemsendelsesaftaler med Den Afrikanske Union, så vi hjælper de reelle flygtninge, og sender de illegale migranter sikkert hjem igen.
Vejen til Europa skal i stedet gå gennem uddannelse og arbejde, bl.a. gennem aftaler med lande uden for EU.
Læs Moderaternes europapolitiske fundament
Vi skal sikre fred og stabilitet i Europa
Et af vor tids allervigtigste politiske budskaber er, at vi skal tage ansvar for vores egen sikkerhed i Europa.Det er en virkelig ubehagelig erkendelse, men det er efterhånden gået op for os alle sammen: Ikke siden 2. verdenskrig har vi i Danmark og de øvrige EU-lande kendt til så aggressiv og ekspansiv adfærd på kontinentet. Putin har en plan, og den vil os det ikke godt.NATO er stadig den vigtigste forsvarsalliance, men i takt med at USA, og i særdeleshed Trumps USA, blinker med lyset, bør vi gentænke vores eget bidrag, EU’s rolle som samordnende på forsvarsområdet og EUs evne til at stå i egen ret. Vi må og skal selv tage et større ansvar for vores egen sikkerhed. Det indebærer en række politiske valg og handlinger, som alle haster.Vi skal styrke det fælles europæiske forsvarssamarbejde, som skal udgøre en stærkere EU-søjle i NATO. Det er helt afgørende og skal gå hånd i hånd med de nødvendige investeringer i forsvaret i de enkelte lande.
Kontakt vores medlem af Europaparlamentet, Stine Bosse
“Der er simpelthen ikke tid til, at vi venter længere.Tørke, oversvømmelser og ustadigt vejr præger verden i et omfang, som vi aldrig har set før.Planer og snak skal omsættes til handling, og EU skal være førende i kampen for et bedre klima. “
Mød vores medlem af europa-parlamentet Bergur Løkke Rasmussen
Moderaternes kandidater til Europaparlamentsvalget
Se alle kandidater


---

# Caroline Stage - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/caroline-stage-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Caroline Stage
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Caroline Stage
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
minister@digmin.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Lasse Oszadlik - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lasse-oszadlik-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Lasse Oszadlik
Folketingskandidat i Bornholms Storkreds
Lasse Oszadlik
Folketingskandidat i Bornholms Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op for Bornholm med blik for Danmark.Bornholm kan noget.Jeg har boet her i sølle seks måneder og jeg lægger hele mit og familiens liv i øens hænder. Vi er alle en del af noget større, og det er værd at kæmpe for både familien, nabolaget, øen, landet og vores vestlige værdier og demokratier.Desværre er vi nu truet på flere nye fronter i alle samfundes lag og kroge.Så selvom det er godt og rart her på øen, så skal vi aktivt gøre en indsats for det gode vi har skabt.Det vil jeg tage med i folketinget: Indsatsen for det vi har skabt sammen.Jeg har været indsat i uniform, jeg har gjort indsatser som frivillig, jeg har været indsat i civilsamfundet, og nu er jeg klar til at være indsat politisk.
Jeg stiller op for Bornholm med blik for Danmark.Bornholm kan noget.Jeg har boet her i sølle seks måneder og jeg lægger hele mit og familiens liv i øens hænder. Vi er alle en del af noget større, og det er værd at kæmpe for både familien, nabolaget, øen, landet og vores vestlige værdier og demokratier.Desværre er vi nu truet på flere nye fronter i alle samfundes lag og kroge.Så selvom det er godt og rart her på øen, så skal vi aktivt gøre en indsats for det gode vi har skabt.Det vil jeg tage med i folketinget: Indsatsen for det vi har skabt sammen.Jeg har været indsat i uniform, jeg har gjort indsatser som frivillig, jeg har været indsat i civilsamfundet, og nu er jeg klar til at være indsat politisk.
Familie, Fællesskab, Forberedelse.
- Lasse Oszadlik, folketingskandidat Moderaterne
Om Lasse Oszadlik
Folketingskandidat for Moderaterne i: Bornholms Storkreds
Alder: 35 år
Bosat i: Bornholm
Oprindeligt fra: Køge
Uddannelse: Officer i hæren og kandidat i international sikkerhed og folkeret ved Syddansk Universitet.
Beskæftigelse: Missionskoordinator for Ingeniører Uden Grænser med ansvar for udsendelse af frivillige danske ingeniører til teknisk humanitær assistance i verden, herunder bl.a. Ukraine
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Frivillig foredragsholder for Røde Kors om krigens love og kunstig intelligens. Frivillig stifter og rådgiver i www.frivilligberedskabsplan.dk
Familie: Gift, 3 børn, 6 høns, 2 ænder og en traktor der har sit helt eget liv...
Fritid: Frivilligt arbejde, styrketræning og renovering af gård.
Kontakt
Bornholms Storkreds
empty
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
UKR foredrag frontline: Foredrag om Ingeniører Uden Grænser arbejde i UkraineUKR foredag profil vinkel: Foredrag om Ingeniører Uden Grænsers arbejde i UkraineUKR thumbs up: Godt mod under arbejdet i Ukraine
Afghanistan 03: Fra lejren i vestlige Kabul under udsendelseAfghanistan 02: Samarbejde med Afghansk kollega i KabulUKR Powerplant: Arbejde på ukrainsk kraftværk for Ingeniører Uden Grænsersofiivka 2 color: Test af fjernsupportsystem med ukrainsk partnersnihurivka: Besøg i by i UkraineUKR foredrag frontline: Foredrag om Ingeniører Uden Grænser arbejde i UkraineUKR foredag profil vinkel: Foredrag om Ingeniører Uden Grænsers arbejde i UkraineUKR thumbs up: Godt mod under arbejdet i Ukraine Afghanistan 03: Fra lejren i vestlige Kabul under udsendelseAfghanistan 02: Samarbejde med Afghansk kollega i KabulUKR Powerplant: Arbejde på ukrainsk kraftværk for Ingeniører Uden Grænser
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Familie
Jeg prioriterer familien, for det er her samfundet starter. Det skal kunne betale sig at have børn, så institutioner skal give mening, barsel skal være reel frihed, og vi skal gøre det nemt at vælge det sunde og ansvarlige liv.
Fællesskab
Fællesskab betyder, at vi løfter sammen. Vi kan mere sammen, og gennem fællesskaberne og foreningerne vinder vi styrke, tillid og værdi.
Forberedelse
Forberedelse handler om beredskab og robusthed. Bornholm er på Danmarks frontlinje i hybridkrigen. Vi skal styrke både det militære forsvar og det civile beredskab – og gøre øen mere selvforsynende med energi, fødevarer og kritisk infrastruktur. Samfundet skal fungere under alle forhold.
Vi skal bygge et Danmark på familien, fællesskabet og forberedelse – med Bornholm som forbillede.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Bornholms storkreds
Kirstine van Sabben
Bornholms Storkreds
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Pernille Christensen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/pernille-christensen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Pernille Christensen
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Pernille Christensen
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Ønsker du et velfærdssystem, der ser borgeren før paragraffen, så stem på mig.Som cand.scient.pol. og embedsmand på sundheds- og ældreområdet har jeg på tæt hold set både styrken i vores velfærd og de strukturer, der spænder ben for den.Når kontrol og dokumentation fylder mere end faglighed og menneskelighed, svækkes både kvaliteten og arbejdsglæden.Jeg stiller op til Folketinget for at gennemføre reformer, der frisætter fagligheden, fjerner unødigt bureaukrati og skaber løsninger, der virker i virkeligheden.For mig handler politik om ansvar, ordentlighed og modet til at forandre det, der ikke fungerer – så vi giver et stærkere og mere menneskeligt samfund videre.
Ønsker du et velfærdssystem, der ser borgeren før paragraffen, så stem på mig.Som cand.scient.pol. og embedsmand på sundheds- og ældreområdet har jeg på tæt hold set både styrken i vores velfærd og de strukturer, der spænder ben for den.Når kontrol og dokumentation fylder mere end faglighed og menneskelighed, svækkes både kvaliteten og arbejdsglæden.Jeg stiller op til Folketinget for at gennemføre reformer, der frisætter fagligheden, fjerner unødigt bureaukrati og skaber løsninger, der virker i virkeligheden.For mig handler politik om ansvar, ordentlighed og modet til at forandre det, der ikke fungerer – så vi giver et stærkere og mere menneskeligt samfund videre.
Faglighed fremfor system
- Pernille Christensen, folketingskandidat Moderaterne
Om Pernille Christensen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordsjællands Storkreds
Alder: 51 år
Bosat i: Bagsværd
Uddannelse: cand.scient.pol.
Beskæftigelse: Chefkonsulent i en kommune på sundheds, ældre og socialområdet
Kontakt
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Victorvj@ungemoderater.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Borger før paragraf
Vi skal fortsætte reformsporet i ældre-, sundheds- og beskæftigelsespolitikken. Mindre bureaukrati, mere faglighed og løsninger, der virker i virkeligheden – med mennesket før systemet.
Fremtidssikret velfærd
Velfærden skal nytænkes – også på social-, psykiatri- og børneområdet. Små skridt er taget, men vi skal turde de langsigtede reformer frem for hurtige, centralt fastsatte løsninger.
Grøn trepart & ansvar
Vi skal løse klima- og miljøudfordringer i samarbejde – ikke gennem polarisering. Lokale løsninger, ansvar fra erhvervet og krav om handling er vejen frem.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#317566
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands storkreds
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Ali Qais - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ali-qais-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Ali Qais
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Ali Qais
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Danmark gav mig en chance for at skabe en fremtid, og den chance har jeg grebet.Netop derfor mener jeg, at vi skal passe godt på det samfund, vi har bygget op.Danmark skal være et trygt land, hvor der er konsekvens for dem, der begår grov kriminalitet. Udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, skal udvises – vores tryghed må aldrig tages for givet.Samtidig skal vi styrke vores velfærd. Børn, der mistrives, skal have hjælp hurtigt, og derfor vil jeg arbejde for en permanent tolærerordning i indskolingen. Vi skal også gøre det mere attraktivt at være lærer, pædagog og sosu-medarbejder. Vores institutioner, skoler og plejehjem skal have mere frihed til at træffe beslutninger tæt på borgerne, og vores ældre skal have en værdig alderdom med mere selvbestemmelse.Endelig skal det bedre kunne betale sig at arbejde og drive virksomhed i Danmark. Derfor vil jeg arbejde for lavere personskat og lavere selskabsskat, så flere kan beholde mere af det, de tjener, og virksomheder kan skabe flere arbejdspladser.Stem på mig, hvis du ønsker et trygt Danmark, en stærk velfærd og bedre vilkår for dem, der arbejder og bidrager.
Danmark gav mig en chance for at skabe en fremtid, og den chance har jeg grebet.Netop derfor mener jeg, at vi skal passe godt på det samfund, vi har bygget op.Danmark skal være et trygt land, hvor der er konsekvens for dem, der begår grov kriminalitet. Udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, skal udvises – vores tryghed må aldrig tages for givet.Samtidig skal vi styrke vores velfærd. Børn, der mistrives, skal have hjælp hurtigt, og derfor vil jeg arbejde for en permanent tolærerordning i indskolingen. Vi skal også gøre det mere attraktivt at være lærer, pædagog og sosu-medarbejder. Vores institutioner, skoler og plejehjem skal have mere frihed til at træffe beslutninger tæt på borgerne, og vores ældre skal have en værdig alderdom med mere selvbestemmelse.Endelig skal det bedre kunne betale sig at arbejde og drive virksomhed i Danmark. Derfor vil jeg arbejde for lavere personskat og lavere selskabsskat, så flere kan beholde mere af det, de tjener, og virksomheder kan skabe flere arbejdspladser.Stem på mig, hvis du ønsker et trygt Danmark, en stærk velfærd og bedre vilkår for dem, der arbejder og bidrager.
Jeg kæmper for et Danmark med klare værdier, stærke fællesskaber og frihed til at skabe sin egen fremtid.
- Ali Qais, folketingskandidat Moderaterne
Om Ali Qais
Folketingskandidat for Moderaterne i: Storkøbenhavns Storkreds
Alder: 48 år
Bosat i: Tårnby
Oprindeligt fra: Jeg er vokset op i Irak og kom til Danmark med min familie i 1992. Efter 2 år i Horsens, flyttede jeg på en efterskole og gik på Studenterkurset i Sønderjylland. Fra 1997 til nu er jeg bosat på Amager.
Uddannelse: Astrofysiker
Beskæftigelse: Økonomichef
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Kommunalbestyrelsesmedlem i Tårnby kommune
Familie: Jeg er gift med sølvbryllup til sommer. Vi har 3 børn.
Fritid: Jeg bruger min tid med familien og vores lille hund Teo. Jeg bruger også tid på at bruge min teleskop/Stjernekikkert til at tage billeder af månen og planeterne.
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Ansvarlig udlændingepolitik
Jeg kom til Danmark som 14-årig fra et land i krig og fik en chance for at skabe min fremtid. Den chance skal man respektere. Desværre ser vi, at nogle med indvandrerbaggrund begår grov kriminalitet. Det må ikke ødelægge det trygge samfund, vi har i Danmark. Derfor går jeg ind for straksudvisning af udlændinge, der begår grov kriminalitet.
Stærkere velfærd for børn og ældre
Børn, der mistrives, skal have hjælp med det samme. Derfor vil jeg indføre en permanent tolærerordning i indskolingen. Samtidig skal vi gøre det mere attraktivt at være lærer, pædagog og sosu-medarbejder. Institutioner, skoler og plejehjem skal have mere frihed til at træffe beslutninger. Vores ældre fortjener en værdig alderdom med mere selvbestemmelse i hverdagen.
Lavere skat og stærkere erhvervsliv
Det skal bedre kunne betale sig at arbejde og drive virksomhed i Danmark. Derfor vil jeg sænke personskatten, så danskerne får mere ud af deres arbejde, og sænke selskabsskatten, så virksomheder kan investere mere og skabe flere arbejdspladser.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#68254
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Andreas Lausen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/andreas-lausen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Andreas Lausen
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Andreas Lausen
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Camilla Schuster Nygaard
Fyns Storkreds
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Andreas Raben - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/andreas-raben-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Andreas Raben
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Andreas Raben
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget, fordi jeg ønsker bedre vilkår for børn og unge i Danmark. Aldrig har så mange unge oplevet mismod, stress eller psykiske udfordringer. Det er ikke en tilfældighed. Det afspejler nogle grundlæggende valg, vores samfund har truffet. Og det kræver unge stemmer ved bordet for at ændre dem. Jeg stiller op for Moderaterne, fordi vi ikke er bange for at tænke langsigtet. Vi tror på en ansvarlig, reformvillig og pragmatisk politik, der virker i hverdagen.Mange unge i dag bærer på en uro, der er svær at sætte ord på. Vi følger en verden i brand, nærmest i realtid på sociale medier. Herhjemme nyder vi et godt velfærdssamfund, men mistrives alligevel. Vi oplever et boligmarked, der udvikler sig langt hurtigere, end vi kan følge med, nærmest uden håb for at deltage. Og klimakampen føles glemt, selv om det er vores og vores børns fremtid, der skal stå med konsekvenserne.Et bedre børneliv kræver investering i vores folkeskole og vores foreningsliv. Jeg havde selv langvarigt fravær fra skolen, fordi jeg mistrivedes. Det, der var min redning, var mit lokale foreningsliv. Det fik mig ud ad døren, og gjorde vidundere for min livskvalitet. Det skal flere børn have muligheden for – samtidigt med, at vi løfter folkeskolen.Jeg vil kæmpe for, at vi værner om en god barndom, uden mistrivsel, ringe vilkår i skolen og hvor alle har råd til fritidsaktiviteter.Jeg vil også være unges stemme, i en tid, hvor det føles som om politikere ikke helt forstår vores bekymringer. Jeg vil fokusere på klima og mere offentlig transport, forebygge mistrivsel i en tid med store forventninger og kæmpe for boliger, man faktisk har råd til.Jeg er hverken ideologisk eller perfektionistisk, men pragmatisk og ambitiøs på Danmarks vegne. Og så lover jeg at kæmpe for Nordsjælland, for ordentlighed og for resultater der kan mærkes.
Jeg stiller op til Folketinget, fordi jeg ønsker bedre vilkår for børn og unge i Danmark. Aldrig har så mange unge oplevet mismod, stress eller psykiske udfordringer. Det er ikke en tilfældighed. Det afspejler nogle grundlæggende valg, vores samfund har truffet. Og det kræver unge stemmer ved bordet for at ændre dem. Jeg stiller op for Moderaterne, fordi vi ikke er bange for at tænke langsigtet. Vi tror på en ansvarlig, reformvillig og pragmatisk politik, der virker i hverdagen.Mange unge i dag bærer på en uro, der er svær at sætte ord på. Vi følger en verden i brand, nærmest i realtid på sociale medier. Herhjemme nyder vi et godt velfærdssamfund, men mistrives alligevel. Vi oplever et boligmarked, der udvikler sig langt hurtigere, end vi kan følge med, nærmest uden håb for at deltage. Og klimakampen føles glemt, selv om det er vores og vores børns fremtid, der skal stå med konsekvenserne.Et bedre børneliv kræver investering i vores folkeskole og vores foreningsliv. Jeg havde selv langvarigt fravær fra skolen, fordi jeg mistrivedes. Det, der var min redning, var mit lokale foreningsliv. Det fik mig ud ad døren, og gjorde vidundere for min livskvalitet. Det skal flere børn have muligheden for – samtidigt med, at vi løfter folkeskolen.Jeg vil kæmpe for, at vi værner om en god barndom, uden mistrivsel, ringe vilkår i skolen og hvor alle har råd til fritidsaktiviteter.Jeg vil også være unges stemme, i en tid, hvor det føles som om politikere ikke helt forstår vores bekymringer. Jeg vil fokusere på klima og mere offentlig transport, forebygge mistrivsel i en tid med store forventninger og kæmpe for boliger, man faktisk har råd til.Jeg er hverken ideologisk eller perfektionistisk, men pragmatisk og ambitiøs på Danmarks vegne. Og så lover jeg at kæmpe for Nordsjælland, for ordentlighed og for resultater der kan mærkes.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Andreas Raben
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordsjællands Storkreds
Alder: 21 år
Beskæftigelse: Studerende
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Medlem af Moderaternes hovedbestyrelse og næstformand for Europæisk Ungdom København. Tidl. aktiv i bl.a. elevråd og flere lokale foreninger.
Familie: Jeg har tre søskende, og min egen hund, Balder.
Fritid: Min fritid tilbringer jeg ofte i naturen, hvor jeg elsker vandre- og shelterture. Jeg har også en årlig ekspedition til Norge, som jeg planlægger i løbet af året. Ellers elsker jeg bare at hænge ud med mine venner fra studiet og snakke om verdens tilstand.
Kontakt
Nordsjællands Storkreds
empty
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et bedre børneliv
En god barndom opstår ikke af sig selv. Det kræver en folkeskole med ro til at lære og tid til at trives – og et foreningsliv, alle kan deltage i, uanset hvad ens forældre tjener.
Håb for unge
Det skal ikke være urealistisk at drømme om en bolig, et liv uden mistrivsel og et klima, vi kan være bekendt at give videre. Unge skal kunne tro på politik – og det kræver politikere, der tror på unge.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#68246
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands storkreds
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Ayhan Kilic - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ayhan-kilic-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Ayhan Kilic
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Ayhan Kilic
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg arbejder for løsninger, der hænger sammen – skabt gennem samarbejde og ansvar.Jeg kæmper for erhvervsuddannelserne, lærlingene og et stærkt erhvervsliv, for uden erhvervslivet har vi ingen velfærd.Jeg tager ansvar – også når beslutninger er svære – og jeg står for ordentlighed i politik og i måden, vi behandler hinanden på.Jeg stiller op for at bringe erfaring, resultater og ansvar ind i Folketinget.Med mere end 20 års erfaring fra kommunalpolitik ved jeg, hvordan beslutninger påvirker hverdagen for borgere, medarbejdere og virksomheder.
Jeg arbejder for løsninger, der hænger sammen – skabt gennem samarbejde og ansvar.Jeg kæmper for erhvervsuddannelserne, lærlingene og et stærkt erhvervsliv, for uden erhvervslivet har vi ingen velfærd.Jeg tager ansvar – også når beslutninger er svære – og jeg står for ordentlighed i politik og i måden, vi behandler hinanden på.Jeg stiller op for at bringe erfaring, resultater og ansvar ind i Folketinget.Med mere end 20 års erfaring fra kommunalpolitik ved jeg, hvordan beslutninger påvirker hverdagen for borgere, medarbejdere og virksomheder.
Nordsjælland skal have en stemme, der virker.
- Charlotte Haagendrup, folketingskandidat Moderaterne
Om Ayhan Kilic
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordsjællands Storkreds
Alder: 58 år
Bosat i: Egedal
Oprindeligt fra: Kgs. Lyngby
Uddannelse: Socialrådgiver
Beskæftigelse: Socialrådgiver i kommunal familieafdeling
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg har gennem en årrække haft en bestyrelsepost gennem årrække i en privat virksomhed og så er jeg politisk udpeget til bestyrelsen i Egedal fjernvarme.
Familie: Jeg er gift med Henrik og vi har 4 børn i alderen 26-38 år. Vi har desuden 6 børnebørn mellem 7-10 år Vi har to katte - og så har vi pt. tre herreløse udenfor.
Fritid: En del af min fritid bruger jeg faktisk på politik. Men når jeg skal slappe af, kaster jeg mig over kreative projekter. Strik og kortfremstilling er noget af det.  I vores fristed ved Næstved holder jeg af gå- og cykelture sammen med min mand, og meget tid bruges også sammen med børn og børnebørn.
Kontakt
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Henrik Haagendrup+45 20869593
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Flere faglærte - lige vilkår
De unge, der tager en erhvervsuddannelse, skal være de nye rockstjerner. Lærlinge skal ligestilles i vilkår og respekt. Erhvervsskolerne skal have moderne udstyr og ordentlige rammer.
Bedre dyrevelfærd
Dyrevelfærd gælder både kæledyr og produktionsdyr. Obligatorisk mærkning skal stoppe dumping, og straffen for mishandling skal skærpes. Forholdene i især svineproduktionen kræver langt skrappere krav og kontrol.
Frihed til folkeskolen
Folkeskolen har brug for ro og tillid – ikke detailstyring. Beslutninger skal tages tæt på børnene. Flere voksne i hverdagen og større frihed til praktisk og varieret undervisning skal styrke trivsel og læring.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#503937
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands storkreds
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Charlotte Haagendrup
Nordsjællands Storkreds
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Sten Larsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/sten-larsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Sten Larsen
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Sten Larsen
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg kan være med til at sikre at sundhedsreformen implementeres og kronikerpakkerne bliver en stærk virkelighed for os alle.Jeg kan være med til at sikre at vi balancerer vores ressourcer korrekt imellem forebyggelse og behandling, så vi har råd til at at være både ældre og syge og få god behandling i fremtiden.Jeg har arbejdet som læge i det danske hospitalsvæsen i mere end 35 år og de seneste 20 år som leder af hospitalsafdelinger. Jeg har af naturlige årsager en særlig interesse for sundheds- og ældrepolitik, men har ellers en bred politisk interesse.Mine mærkesager er at sikre den samme behandlingskvalitet i sundhedsvæsenet uanset hvor man bor i landet, sikre at så mange som muligt får mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet efter at have nået pensionsalderen, sikre at alle ældre i fremtiden vil kunne få hjælp og pleje i det omfang det er nødvendigt og undgå spild i sundhedsbehandlinger.
Jeg kan være med til at sikre at sundhedsreformen implementeres og kronikerpakkerne bliver en stærk virkelighed for os alle.Jeg kan være med til at sikre at vi balancerer vores ressourcer korrekt imellem forebyggelse og behandling, så vi har råd til at at være både ældre og syge og få god behandling i fremtiden.Jeg har arbejdet som læge i det danske hospitalsvæsen i mere end 35 år og de seneste 20 år som leder af hospitalsafdelinger. Jeg har af naturlige årsager en særlig interesse for sundheds- og ældrepolitik, men har ellers en bred politisk interesse.Mine mærkesager er at sikre den samme behandlingskvalitet i sundhedsvæsenet uanset hvor man bor i landet, sikre at så mange som muligt får mulighed for at forblive på arbejdsmarkedet efter at have nået pensionsalderen, sikre at alle ældre i fremtiden vil kunne få hjælp og pleje i det omfang det er nødvendigt og undgå spild i sundhedsbehandlinger.
Jeg vil omsætte sundhedsfaglighed til varige politiske løsninger
Sten Larsen, folketingskandidat Moderaterne
Om Sten Larsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Østjyllands storkreds.
Alder: 68 år
Bosat i: Aarhus kommune
Oprindeligt fra: Jeg har som barn boet flere steder i Danmark, men har i min skoletid boet i Allerød i Nordsjælland og de seneste 24 år i Jylland
Uddannelse: Jeg er uddannet læge
Beskæftigelse: Jeg er cheflæge på Aalborg Universitetshospital
Familie: Jeg er gift med Ann, som er plejehjemschef i Aarhus. Vi bor i et hus i den nordlige del af Viby. Vi har tilsammen 3 voksne udeboende børn.
Fritid: Jeg har hele mit voksne liv dyrket styrketræning og gør det fortsat på motions niveau. Vedligeholder ellers et gammelt hus med tilhørende have og bruger meget gerne tid på at holde mig opdateret på samfundsrelevante nyheder.
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
Følg med
Pressekontakt: Ann FredborgTlf: +45 23222232
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Sikre den samme kvalitet i sundhedsbehandlinger uanset bopæl
Der er stadig stor forskel på hvilken kvalitet der leveres ved behandling i det danske sundhedsvæsen, som er afhængig af hvor i landet man har bopæl.
Undgå spild ved sundhedsbehandlinger
Der er mange patienter som ikke opnår det ønskede resultat ved behandling i det det danske sundhedsvæsen. Et eksempel er at hver femte patient der ved en operation får et kunstigt knæ, ikke får den ønskede effekt. Hvis lovgivningen ændres så data kan behandles via AI-løsninger, så vil dette kunne undgås.
Sikre at den ældre del af befolkningen i fremtiden kan få den nødvendige hjælp og pleje
På grund af den demografiske udvikling, med langt flere ældre i fremtidens Danmark, så er der behov for at der er tilstrækkeligt med ansatte i hjemmeplejen og på plejehjemmene til at løse opgaven, herunder via udenlandsk arbejdskraft.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#686354
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Michael Nielsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/michael-nielsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Michael Nielsen
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Michael Nielsen
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi Vestjylland fortjener en stemme på Christiansborg, der kender virkeligheden.Jeg har arbejdet mig frem gennem mere end 30 år i industrien, været soldat og engageret mig i lokalsamfundet.Jeg ved, hvor afgørende arbejdspladser, tryghed og velfungerende velfærd er for vores hverdag.Den erfaring vil jeg bruge til at arbejde for løsninger, der virker i hele landet.
Jeg stiller op, fordi Vestjylland fortjener en stemme på Christiansborg, der kender virkeligheden.Jeg har arbejdet mig frem gennem mere end 30 år i industrien, været soldat og engageret mig i lokalsamfundet.Jeg ved, hvor afgørende arbejdspladser, tryghed og velfungerende velfærd er for vores hverdag.Den erfaring vil jeg bruge til at arbejde for løsninger, der virker i hele landet.
Jeg har ikke taget den klassiske vej ind politik – men jeg har taget ansvar hele vejen.
- Michael Nielsen, folketingskandidat Moderaterne
Om Michael Nielsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Vestjyllands Storkreds
Alder: 56 år
Bosat i: Viborg
Oprindeligt fra: Min livsrejse har strakt sig tværs over det midt- og vestjyske landskab med dybe rødder i Timring, Spjald og Herning. Det er her i det vestjyske, at en stor del af min familie stadig bor, hvilket også er årsagen til mit stærke tilhørsforhold til området. Efter de tidlige år flyttede jeg til Viborg, hvor både min skoletid og mine ungdomsår blev udlevet, inden turen til sidst gik videre til Bjerringbro, som har været min faste base de sidste 35 år.
Uddannelse: Klejnsmed efterfulgt af akademiuddannelse i ledelse, og en MBA i Leadership Psychology
Beskæftigelse: Fabrikschef i en emballage virksomhed
Bestyrelses-/foreningsarbejde: I mit virke som fabrikschef er en vigtig del af mit job at efteruddanne og opkvalificere medarbejderne, så de er klædt på til at klare morgendagens udfordringer. Derfor har jeg valgt at lægge min energi og viden i det lokale uddannelsesudvalg for industrioperatør-uddannelsen. Det er et tillidshverv, som ligger mig meget på sinde, da det handler om at sikre medarbejderne en tryg fremtid i industrien.
Familie: Jeg er gift med Jette, der arbejder som kommunal dagplejer. Sammen har vi tre børn, som alle er godt på vej i livet. En ekstra glæde i vores hverdag er vores to børnebørn, der sørger for, at mormor og morfar holder sig unge.
Fritid: Min fritid bruger jeg på at holde en tæt relation til mine børn og børnebørn. Samtidig har familien en slægtsgård, som en stor del af min fritid går med at vedligeholde. Når der er overskud til det, kan jeg finde på at bruge et par timer på jagt for at se solen stå op eller gå ned.
Kontakt
Vestjyllands Storkreds
empty
mcn111@hotmail.com
+45 20206499
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et stærkt forsvar og ansvarligt samarbejde
Med min egen baggrund som soldat ved jeg, at et stærkt forsvar ikke er en selvfølge. Danmark skal kunnepasse på sig selv og stå skulder ved skulder med vores allierede. Samtidig er forsvaret en vigtig del af livet iVestjylland, hvor kaserner og flyvepladser også er lokale arbejdspladser og en del af vores fællesskab.
En servicegaranti i velfærden
Penge kan ikke købe tid, men vi kan organisere os bedre, så borgere ikke tabes mellem systemer – særligt isundhedsvæsenet.
Arbejdspladser og produktion i hele landet
Hvis der ikke er job lokalt, flytter mennesker. Derfor skal vi styrke produktionsdanmark, sikre kvalificeretarbejdskraft og skabe rammer, der gør det attraktivt at bo og drive virksomhed uden for de største byer.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Vestjyllands storkreds
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Jeppe von Berg
Vestjyllands Storkreds
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
SE MERE
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Brian Perri - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/brian-perri-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Brian Perri
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Brian Perri
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi jeg vil modernisere et velfærdssamfund, der er blevet for tungt og komplekst. Jeg har selv været hjemløs og ved, hvor afgørende det er, at fællesskabet er stærkt, når livet vælter. Men jeg arbejder også i dag i kommunernes it-fællesskab og ser, hvordan bureaukrati og kontrolkrav fylder mere og mere. Både for borgere og virksomheder.Vi skal turde gentænke den offentlige forvaltning i en digital tidsalder. Mindre unødig administration giver mere tid til mennesker, mere faglighed og bedre rammer for erhvervslivet. Når virksomheder kan vokse, skaber vi flere arbejdspladser og flere muligheder for dem, der står udenfor arbejdsmarkedet.Velfærd skal være stærk nok til både at gribe og give mennesker mulighed for at komme videre.
Jeg stiller op, fordi jeg vil modernisere et velfærdssamfund, der er blevet for tungt og komplekst. Jeg har selv været hjemløs og ved, hvor afgørende det er, at fællesskabet er stærkt, når livet vælter. Men jeg arbejder også i dag i kommunernes it-fællesskab og ser, hvordan bureaukrati og kontrolkrav fylder mere og mere. Både for borgere og virksomheder.Vi skal turde gentænke den offentlige forvaltning i en digital tidsalder. Mindre unødig administration giver mere tid til mennesker, mere faglighed og bedre rammer for erhvervslivet. Når virksomheder kan vokse, skaber vi flere arbejdspladser og flere muligheder for dem, der står udenfor arbejdsmarkedet.Velfærd skal være stærk nok til både at gribe og give mennesker mulighed for at komme videre.
Velfærdssamfundet skal være stærkt, når livet vælter. Men det skal også være stærkt nok til at få mennesker videre.
- Brian Perri, folketingskandidat Moderaterne
Om Brian Perri
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjællands Storkreds
Alder: 46 år
Bosat i: Holbæk
Oprindeligt fra: Jeg er født og opvokset på Sjælland.
Beskæftigelse: Jeg er chefkonsulent i Kombit, som er kommunernes IT-fællesskab
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Er bestyrelsesmedlem i Moderaterne Holbæk. Jeg sidder som politisk udpeget medlem af integrationsrådet i Holbæk Kommune.
Familie: Jeg bor i Tølløse med min mand, som jeg har kendt i 25 år, og vores lettere gnavne, men højt elskede hund på 12 år.
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Henrik GravesenMail: hg@acsr.dkTelefon: 42300999
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Stop systemstyringen
Vi har bygget et system, der styrer for meget og løser for lidt. Mindre detailregulering og færre kontrolkrav skal give plads til faglighed, ansvar og resultater.
Fjern byrder fra erhverv
Virksomheder bruger alt for mange ressourcer på indberetninger og administration. Det hæmmer vækst og jobskabelse. En enklere stat giver flere arbejdspladser.
Fællesskab i centrum
Velfærd handler om mere end systemer. Vi skal styrke civilsamfund, ansvar og fællesskaber, så flere får mulighed for at bidrage og være inkluderet.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#633176
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Mogens Haugaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mogens-haugaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Mogens Haugaard
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Mogens Haugaard
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg er stor erfaring i politik fra 23 år i kommunalpolitik.3 perioder som udvalgsformand og 1 periode som borgmesterSå jeg kan bidrage til stabilitet og udvikling for Moderaterne.Og vil arbejde loyalt ud fra den placering jeg måtte få i hierarkiet.
Jeg er stor erfaring i politik fra 23 år i kommunalpolitik.3 perioder som udvalgsformand og 1 periode som borgmesterSå jeg kan bidrage til stabilitet og udvikling for Moderaterne.Og vil arbejde loyalt ud fra den placering jeg måtte få i hierarkiet.
Jeg er  udviklingsorienteret og handlekraftig.
- Mogens Haugaard, folketingskandidat Moderaterne
Om Mogens Haugaard
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjællands storkreds
Alder: 67 år
Bosat i: Stevns
Uddannelse: Landbrugsdriftleder
Beskæftigelse: Landbrug og ejendomsteknikker
Bestyrelsesposter: Scandinavian Cello School, Lund Havn & Stevns Valgmenigheds Kirke. (det samme som folkekirke)
Familie: Jeg har 3 voksne sønner og 3 svigerdøtre og 5 snart 6 børnebørn. Og en velfungerende familie med min søskende, en bror og søster.
Fritid: Passer mit Landbrug med en Hereford besætning. Sælger kødet fra gårdbutik. Spiller hyggefodbold. Spiller trompet til husbehov. Nyder mine børn og børnebørn.
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Børge Løwebl@viteq.dk Mobil. 61130180Helle Larsenhelleklarsen7@gmail.com
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Frisættelse af institutioner
Frisættelse af institutioner, vil skabe bedre arbejdsvilkår, ogvalgmuligheder i den kommunale velfærd.
Grøn omstilling
På jorden pumpes der 97 mio. tdr. råolie op af jorden om dagen, og brændes af op i atmosfæren, det er der ikke noget Økosystem der kan holde til.
Pensionsreform
Pension reformen skal tilrettelægges i takt med vi bliver ældre, ellers hænger dansk økonomi ikke sammen.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#633176
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Morten Arvidsson - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mortenarvidsson-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Morten Arvidsson
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Morten Arvidsson
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg har arbejdet med mennesker hele mit liv – som lærer, elitehåndboldtræner og i kommunal forvaltning.Jeg har lært én ting: Du vinder sjældent på tilfældigheder.Du vinder, når du prioriterer rigtigt.Succes kræver, at du bruger den viden og de erfaringer, du allerede har.At du justerer og tør omprioritere.Vi skal gøre det samme i Danmark.Vi skal bygge videre på det, der virker. Lytte til forskningen – og til dig, der står i hverdagen. Samle indsatserne og bruge ressourcerne klogere, så de gør større gavn for flere.Alt kan ikke prioriteres. Det vigtigste skal.Det er ledelse.Jeg vil bruge hele holdet – så du mærker, at du er med, og at din hverdag spiller.
Jeg har arbejdet med mennesker hele mit liv – som lærer, elitehåndboldtræner og i kommunal forvaltning.Jeg har lært én ting: Du vinder sjældent på tilfældigheder.Du vinder, når du prioriterer rigtigt.Succes kræver, at du bruger den viden og de erfaringer, du allerede har.At du justerer og tør omprioritere.Vi skal gøre det samme i Danmark.Vi skal bygge videre på det, der virker. Lytte til forskningen – og til dig, der står i hverdagen. Samle indsatserne og bruge ressourcerne klogere, så de gør større gavn for flere.Alt kan ikke prioriteres. Det vigtigste skal.Det er ledelse.Jeg vil bruge hele holdet – så du mærker, at du er med, og at din hverdag spiller.
Vi skal have mod til at prioritere det, der virker – og KRAMMES i tide
- Morten Arvidsson, folketingskandidat Moderaterne
Om Morten Arvidsson
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands Storkreds
Alder: 62 år
Bosat i: Frederikshavn
Oprindeligt fra: Thy
Uddannelse: Lærer. AU i oplevelsesøkonomi. Diverse toptræneruddannelser.
Beskæftigelse: Koordinator  - Klima, Kultur og Sundhed i Aalborg kommune
Familie: Far til 3 børn på 18, 21, og 24 år.
Fritid: Træning. Gåture, især ved de nordjyske strande. Læsning - gerne biografier - men bliver også meget faglitteratur. Koncerter - med mange af de dygtige unge og yngre danske kunstnere.
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Mod til at omprioritere
Vi skal turde flytte ressourcer derhen, hvor de gør størst gavn. Det betyder, at noget får mere – og noget mindre. Ingen symbolpolitik, men mere effekt, så du mærker forskellen i din hverdag.
Du bør KRAMMES
Når vi sætter ind i tide – med fokus på Kost, Rygning, Alkohol, Motion, Miljø, Ensomhed og Søvn – KRAMMES vi og undgår dyre reparationer senere. Forebyggelse er omsorg i tide.
Sammenhæng i velfærden
Din hverdag hænger sammen – det skal systemerne også gøre. Vi skal samle indsatserne, bryde siloerne, bruge fornuften og hele holdet, så hjælpen bliver enklere, hurtigere og mere effektiv for dig.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#976971
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Jeppe von Berg - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jeppe-von-berg-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Jeppe von Berg
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Jeppe von Berg
Folketingskandidat i Vestjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi jeg brænder for at skabe forandring, og fordi jeg – med mit moderate værdigrundlag – tror på, at politik fungerer bedst, når sund fornuft prioriteres højere end ideologi.Engageret vil jeg arbejde for et stærkere og friere Danmark, hvor god velfærd, ansvarlig økonomi og hensynet til fremtiden tænkes sammen. Ressourcerne skal bruges bedst muligt og klogest muligt – på løsninger, der holder i længden, og som ikke kun ser godt ud på papiret.Jeg er overbevist om, at vores demokrati står stærkest, når beslutninger bygger på praksiserfaring fra hverdagen og indsigt i det liv, de påvirker.Med solid erfaring fra velfærdsområdet (som pædagog) vil jeg sikre, at politiske beslutninger tager afsæt i virkeligheden.Jeg kender børns, unges og psykisk sårbares hverdag indefra – og vil arbejde dedikeret for, at systemer aldrig sættes før mennesker.
Jeg stiller op, fordi jeg brænder for at skabe forandring, og fordi jeg – med mit moderate værdigrundlag – tror på, at politik fungerer bedst, når sund fornuft prioriteres højere end ideologi.Engageret vil jeg arbejde for et stærkere og friere Danmark, hvor god velfærd, ansvarlig økonomi og hensynet til fremtiden tænkes sammen. Ressourcerne skal bruges bedst muligt og klogest muligt – på løsninger, der holder i længden, og som ikke kun ser godt ud på papiret.Jeg er overbevist om, at vores demokrati står stærkest, når beslutninger bygger på praksiserfaring fra hverdagen og indsigt i det liv, de påvirker.Med solid erfaring fra velfærdsområdet (som pædagog) vil jeg sikre, at politiske beslutninger tager afsæt i virkeligheden.Jeg kender børns, unges og psykisk sårbares hverdag indefra – og vil arbejde dedikeret for, at systemer aldrig sættes før mennesker.
Stem en pædagog i Folketinget – jeg sætter børnene først
- Jeppe von Berg, folketingskandidat Moderaterne
Om Jeppe von Berg
Folketingskandidat for Moderaterne i: Vestjyllands Storkreds
Alder: 29 år
Bosat i: Viborg Kommune
Oprindeligt fra: Rønne, Bornholm
Uddannelse: Pædagog
Beskæftigelse: SFO- og skolepædagog
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg er leder af Unge Moderater Vestjylland, bestyrelsesmedlem i Moderaterne i Viborg Kommune samt bestyrelsesmedlem og hovedkoordinator i Sind Ungdom Viborg
Fritid: Jeg er glad for at lave musik, fotografere, dyrke friluftsliv og se fodbold
Kontakt
Vestjyllands Storkreds
empty
von-berg@hotmail.com
+45 40330091
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Bedre trivsel for børn og unge
Vi skal have højere kvalitet i vores skoler og daginstitutioner, herunder gennem mere lokal frihed og stærkere støtte til børn med særlige behov. Alle fortjener en tryg og god opvækst.
Styrkelse af psykiatrien
Psykisk sygdom skal blive taget mindst lige så alvorligt som fysisk sygdom. Ingen psykisk sårbare skal stå i ingenmandsland.
Mere grøn omstilling
Vi skal værne om naturen. Bæredygtighed skal altid tænkes ind i politiske beslutninger, så vi kan få en grønnere fremtid.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Vestjyllands storkreds
Michael Nielsen
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Camilla Schuster Nygaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/camilla-schuster-nygaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Camilla Schuster Nygaard
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Camilla Schuster Nygaard
Folketingskandidat i Fyns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
For nylig sad jeg hos en borger, som havde ventet alt for længe med at søge hjælp. Ikke fordi viljen manglede – men fordi systemet var uoverskueligt, og overskuddet var væk. Den situation møder jeg alt for ofte som sygeplejerske. Og det er derfor, jeg stiller op.Ulighed i sundhed er ikke tal i en rapport. Det er mennesker, der falder mellem stolene. Det er forskellen på liv med muligheder – og liv med begrænsninger.Jeg tror på et Danmark, hvor vi samler, når andre splitter. Hvor sundhed ikke afhænger af postnummer eller uddannelse. Hvor der er nærhed, lægedækning og tryghed – også uden for de største byer.Jeg er empatisk, samarbejdende og løsningsorienteret. Jeg lytter, og jeg handler.Hvis du ønsker en stemme, der tager mennesker med ind i politik – så håber jeg på din tillid.
For nylig sad jeg hos en borger, som havde ventet alt for længe med at søge hjælp. Ikke fordi viljen manglede – men fordi systemet var uoverskueligt, og overskuddet var væk. Den situation møder jeg alt for ofte som sygeplejerske. Og det er derfor, jeg stiller op.Ulighed i sundhed er ikke tal i en rapport. Det er mennesker, der falder mellem stolene. Det er forskellen på liv med muligheder – og liv med begrænsninger.Jeg tror på et Danmark, hvor vi samler, når andre splitter. Hvor sundhed ikke afhænger af postnummer eller uddannelse. Hvor der er nærhed, lægedækning og tryghed – også uden for de største byer.Jeg er empatisk, samarbejdende og løsningsorienteret. Jeg lytter, og jeg handler.Hvis du ønsker en stemme, der tager mennesker med ind i politik – så håber jeg på din tillid.
Jeg stiller op, fordi sundhed ikke må afhænge af postnummer
- Camilla Schuster Nygaard, folketingskandidat Moderaterne
Om Camilla Schuster Nygaard
Folketingskandidat for Moderaterne i: Fyns Storkreds
Alder: 42 år
Bosat i: Langeland
Oprindeligt fra: Jeg er født på Frederiksberg og opvokset i Herlev, hvor jeg havde min skolegang på Elverhøjskolen og Frederiksberg Privatskole. Det var her, jeg fik mit første møde med fællesskaber, ansvar og forskellighed – noget der stadig præger mig i dag.
Uddannelse: Sygeplejerske
Beskæftigelse: Uddannelsesansvarlig sygeplejerske
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg er nyvalgt 2. suppleant i bestyrelsen for Langeland Forsyning og ser frem til at bidrage til arbejdet med ansvarlig og stabil lokal forsyning.  Jeg er udpeget som vurderingsmand efter Mark- og Vejfredsloven samt medlem af Hegnsynet i Langeland Kommune frem til 31/12-2029.
Familie: Jeg bor i Rudkøbing med min kæreste gennem mange år. Sammen har vi tre unge voksne børn. Familien betyder alt for mig og er mit faste ståsted – også når arbejdsliv og politik fylder.
Fritid: Naturen er mit frirum. Jeg elsker at vandre – både alene, med venner og med min hund – fordi det giver mig ro og perspektiv.  Fællesskaber betyder meget for mig, og jeg har gennem mange år været engageret i frivilligt arbejde og foreningsliv. Det giver mig energi at bidrage og tage ansvar – også uden for mit arbejdsliv.
Kontakt
Fyns Storkreds
empty
camillaschusternygaard@gmail.com
+45 40764212
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Her sidder jeg på en af mine utallige vandreture med en god veninde.Min kæreste og jeg nyder at tage på tur på min kærestes motorcykel.Et skønt minde fra Paris med vores 3 unge voksne børn
Egon og jeg er ude på en af vores mange skønne ture Foto: Anton KornumHer sidder jeg på en af mine utallige vandreture med en god veninde.Min kæreste og jeg nyder at tage på tur på min kærestes motorcykel.Et skønt minde fra Paris med vores 3 unge voksne børn Egon og jeg er ude på en af vores mange skønne ture Foto: Anton KornumHer sidder jeg på en af mine utallige vandreture med en god veninde.Min kæreste og jeg nyder at tage på tur på min kærestes motorcykel.
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Ulighed i sundhed
Sundhed må ikke afhænge af postnummer, uddannelse eller økonomi. Vi skal styrke forebyggelse, lægedækning og tidlig indsats – også i yderområderne.
Nærhed i sundhed
Flere almenlæger, stærke lokale tilbud og bedre sammenhæng mellem kommune, region og hospital. Sundhed skal være tilgængelig tæt på borgerne.
Stærke fællesskaber
Vi skal samle, ikke splitte. Investere i børn og unge, sikre værdig ældrepleje og skabe tryghed for dem, der har mindst stemme i systemet.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#51884
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Fyns storkreds
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Peter Have - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/peter-have-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Peter Have
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Peter Have
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Ditte Ravn Kaagaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ditte-ravn-kaagaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Ditte Ravn Kaagaard
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Ditte Ravn Kaagaard
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg vil være med til at sætte retning for de beslutninger der former vores samfund og fremtid. Jeg har en baggrund som psykolog, hvor jeg i over 15 år har arbejdet med samtaleterapi i både grupper og individuelt, samt indenfor myndighedsarbejde og det offentlige. De sidste 7 år har jeg været med til drive vores familieejede virksomhed.Som psykolog kunne jeg se, at en del af de stressrelaterede problemstillinger, som nogle kom i behandling for, også var en del af et strukturelt problem, herunder manglende tid til kerneopgaver i det offentlige og at der var tiltagende mange børn og unge, som ikke trivedes i vores uddannelsessystem. Det blev en dyb motivation for, at ville gøre noget ved de overordnede rammer gennem politik. Som virksomhedsejer har jeg også set, hvordan for mange regler kommer til at spænde ben for virkelyst og handlekraft. Vi bliver nødt til at gøre nogle ting anderledes, med fødderne solidt plantet i virkeligheden.Derfor bringer jeg en særlig kombination af erfaring med til Borgen hele vejen fra Nordjylland, som kommer fra erhvervserfaring med iværksætteri og virksomhedsledelse samt en særlig forståelse af det menneskelige, funderet i min mangeårige psykologfaglige baggrund.
Jeg vil være med til at sætte retning for de beslutninger der former vores samfund og fremtid. Jeg har en baggrund som psykolog, hvor jeg i over 15 år har arbejdet med samtaleterapi i både grupper og individuelt, samt indenfor myndighedsarbejde og det offentlige. De sidste 7 år har jeg været med til drive vores familieejede virksomhed.Som psykolog kunne jeg se, at en del af de stressrelaterede problemstillinger, som nogle kom i behandling for, også var en del af et strukturelt problem, herunder manglende tid til kerneopgaver i det offentlige og at der var tiltagende mange børn og unge, som ikke trivedes i vores uddannelsessystem. Det blev en dyb motivation for, at ville gøre noget ved de overordnede rammer gennem politik. Som virksomhedsejer har jeg også set, hvordan for mange regler kommer til at spænde ben for virkelyst og handlekraft. Vi bliver nødt til at gøre nogle ting anderledes, med fødderne solidt plantet i virkeligheden.Derfor bringer jeg en særlig kombination af erfaring med til Borgen hele vejen fra Nordjylland, som kommer fra erhvervserfaring med iværksætteri og virksomhedsledelse samt en særlig forståelse af det menneskelige, funderet i min mangeårige psykologfaglige baggrund.
Nu kører skolebussen – for bedre skoler!
- Ditte Ravn Kaagaard, folketingskandidat Moderaterne
Om Ditte Ravn Kaagaard
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands Storkreds
Alder: 49 år
Bosat i: Bor på landet udenfor Støvring, syd for Aalborg.
Oprindeligt fra: Hjørring
Uddannelse: Psykolog
Beskæftigelse: Virksomhedsejer
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Volsted Distillery, Styregruppen for danske destillerier og spiritusproducenter i SMVDanmark, kreds Nordjylland i Moderaterne og Lille Vildmose Naturfond.
Familie: Jeg er gift med Thorbjørn, der er ingeniør og sammen har vi to børn på 13 og 17 år. Jeg bor på landet, hvor vi omgiver os med vores to hunde, to katte, en lille flok høns og min datters hest.
Fritid: I min fritid nyder jeg at være i naturen, både at gå ture og dyrke ting i vores drivhus eller køkkenhaven. Jeg holder meget af at bruge min kreative side, når jeg eksempelvis laver keramik, eller binder buketter af årstidens blomster. Det er det allerbedste, når jeg kan samle familie og venner omkring et veldækket bord til et godt måltid og gode samtaler. Jeg bruger en del af min fritid i det fantastiske fællesskab i Moderaterne og på at udvikle og arbejde med politik. Jeg vil beskrive mig selv som et alsidigt og nysgerrigt menneske, med en stor interesse for den samtid vi lever i.
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Trivsel for børn og unge
Et godt liv starter med et godt børneliv. Når så mange børn og unge eksempelvis ikke kommer i skole og har ufrivilligt skolefravær, så er der nogle grundlæggende ting, vi er nødt til at gøre anderledes. Vi skal skabe stærke læringsmiljøer med ro, faglighed og plads til forskellighed. Vi skal væk fra at tale om ”PDO” (”pissedårlig opdragelse”) og i stedet fokusere på ”MNU” (”mega nice uddannelse”). For det er der, at vi finder de gode løsninger. ”Nu kører skolebussen – for bedre skoler”!
Et sundhedsvæsen i balance
Vi skal have et sundhedsvæsen med mennesket i centrum. Ingen skal falde mellem to stole. Vi skal tænke helhedsorienteret og samarbejde på tværs. Derfor skal de politiske rammer give tilliden og friheden tilbage til sundhedspersonalet indenfor de forskellige sundhedsområder. Det kan styrke, at der kan gives den nødvendige behandling i ordentlige rammer for både borgere og ansatte. Sundhedspersonalet skal kunne træffe faglige beslutninger med afsæt i virkeligheden og have tid til deres kerneopgaver – det er med til at give den bedste behandling!
Et stærkt erhvervsliv med fokus på grøn omstilling og gode rammer for iværksætteri
Der er brug for gode rammer for vores erhvervsliv og dem der skaber arbejdspladserne. Det betyder at der er brug for en skattepolitik, der gør det attraktivt at drive virksomhed og regler der ikke er hindrende for virke- og handlekraft. Danmark har alle muligheder for at blive endnu stærkere indenfor innovation og grøn omstilling og i Nordjylland har vi et særligt potentiale med udgangspunkt i Aalborg Universitet. Et andet stort potentiale for at kunne gå forrest er ”Green Hub Denmark”, der arbejder for at gøre Nordjylland til ”Silicon Valley” for grøn omstilling.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#976971
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Betina Asbæk - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/betina-asbaek-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Betina Asbæk
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Betina Asbæk
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Mia Linda Møller - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mia-linda-moeller-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Mia Linda Møller
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Mia Linda Møller
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne, fordi politik skal tage udgangspunkt i virkeligheden og i mennesker – ikke i systemer og siloer.Jeg kommer med stærke erfaringer fra sundhedsområdet, ledelse og civilsamfund, og jeg ved, hvor kæden hopper af for borgerne i hverdagen. Jeg arbejder for et mere sammenhængende sundhedsvæsen, bedre vilkår for ældre, forebyggelse og mental trivsel – og for at beslutninger træffes på viden, ikke ideologi.Samtidig skal vi sikre et Danmark, hvor sundhed, trivsel og økonomi tænkes sammen. Det er kernen i en wellbeing economy: At styrke vækst gennem mennesker – ikke på bekostning af dem.Et sundt og trivselsstærkt samfund øger både produktivitet, tilknytning til arbejdsmarkedet og innovationskraft.Forebyggelse, gode livsvilkår og lighed i sundhed er ikke en udgift – det er en investering, der skaber værdi for både mennesker, virksomheder og samfund.Derfor skal vi udvikle Danmark bæredygtigt – socialt, menneskeligt og økonomisk. Et stærkt erhvervsliv og en robust økonomi kræver, at vi passer på de mennesker, der får hjulene til at dreje.En stemme på mig er en stemme på nærvær, faglighed og løsninger, der virker i praksis – for mennesker, for erhvervslivet og for Danmarks langsigtede vækst.
Jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne, fordi politik skal tage udgangspunkt i virkeligheden og i mennesker – ikke i systemer og siloer.Jeg kommer med stærke erfaringer fra sundhedsområdet, ledelse og civilsamfund, og jeg ved, hvor kæden hopper af for borgerne i hverdagen. Jeg arbejder for et mere sammenhængende sundhedsvæsen, bedre vilkår for ældre, forebyggelse og mental trivsel – og for at beslutninger træffes på viden, ikke ideologi.Samtidig skal vi sikre et Danmark, hvor sundhed, trivsel og økonomi tænkes sammen. Det er kernen i en wellbeing economy: At styrke vækst gennem mennesker – ikke på bekostning af dem.Et sundt og trivselsstærkt samfund øger både produktivitet, tilknytning til arbejdsmarkedet og innovationskraft.Forebyggelse, gode livsvilkår og lighed i sundhed er ikke en udgift – det er en investering, der skaber værdi for både mennesker, virksomheder og samfund.Derfor skal vi udvikle Danmark bæredygtigt – socialt, menneskeligt og økonomisk. Et stærkt erhvervsliv og en robust økonomi kræver, at vi passer på de mennesker, der får hjulene til at dreje.En stemme på mig er en stemme på nærvær, faglighed og løsninger, der virker i praksis – for mennesker, for erhvervslivet og for Danmarks langsigtede vækst.
Når vi investerer i sundhed, trivsel og bæredygtige løsninger, investerer vi i mennesker – og i et Danmark, der står stærkere, klogere og mere modstandsdygtigt. Sammen kan vi skabe et samfund, hvor det gode liv er et fælles mål – ikke en individuel kamp.
- Mia Linda Møller, folketingskandidat Moderaterne
Om Mia Linda Møller
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjællands Storkreds
Alder: 57 år
Bosat i: Næstved
Oprindeligt fra: Næstved
Uddannelse: Sygeplejerske med en Master i ledelse
Beskæftigelse: Sundhedscenterleder
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Bestyrelsesmedlem i PKA+. Bestyrelsesmedlem i SundBy Netværket under WHO. Delegeret i Pensionskassen for sygeplejersker og lægesekretærer.
Familie: Jeg er gift med Jens, der er uddannet maskiningeniør med en fortid i forsvaret som premierløjtnant og i dag arbejder som international salgschef i et tysk firma. Sammen har vi to sønner på 32 og 28 år. Den ene er uddannet gastronom (kok), men da livet tog en kolbøtte, læser han nu til folkeskolelærer. Den anden er voksenlærling som bådebygger.
Fritid: I min fritid er jeg helårsbader og elsker en god gåtur i naturen – eller vandreture i de østrigske Alper, hvor jeg også gerne tager på alpin skiferie med min familie. Jeg holder meget af basketball, som jeg både har spillet og været foreningsleder og frivillig i gennem mange år. Om sommeren sejler jeg med min mand i de danske farvande – selvfølgelig for sejl. Derudover bruger jeg min fritid på at få ny viden, dyrke yoga og mindfulness og være sammen med familie og venner.
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
En røg-, nikotin- og rusmiddelfri ungdom
Alle unge skal have mulighed for at vokse op uden røg, nikotin og rusmidler. Det kræver stærk forebyggelse, sunde fællesskaber og trygge rammer i skole, fritid og natteliv – så flere unge får et stærkt fundament i livet.
Mindre ulighed – på tværs af køn, geografi og sociale vilkår
Ulighed i sundhed og trivsel skal mindskes – socialt, geografisk og kønsmæssigt. Lighed i kvinders sundhed skal være en naturlig del af dette: bedre forskning, bedre diagnostik og lige adgang til hjælp. Ingen må få dårligere livsmuligheder på grund af postnummer, baggrund eller køn.
Mere fokus og investering i sundhed og forebyggelse
Et stærkt sundhedsvæsen begynder før sygdom opstår. Vi skal investere langt mere i forebyggelse, mental trivsel, tidlige indsatser og sunde hverdagsfællesskaber. Det gavner både mennesker, økonomi og vores fælles bæredygtige fremtid.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#633176
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Lone Hansen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lone-hansen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Lone Hansen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Lone Hansen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg ønsker at stille op til Folketinget, fordi jeg brænder for at skabe en mere bæredygtig og retfærdig fremtid for Danmark.Som mor til to voksne børn – min søn på 24 år, som kæmper med at finde sin plads på arbejdsmarkedet gennem et flexjob, og min datter, der studerer internationale studier på RUC – har jeg fået en dyb forståelse for de udfordringer, mange danskere møder dagligt.Disse personlige erfaringer har styrket min tro på, at vi kan gøre en forskel, når vi arbejder sammen.Med over 30 års erfaring inden for fødevaresikkerhed og lovgivning har jeg set med egne øjne, hvor store muligheder der ligger i at sikre vores fødevareproduktion.Min baggrund rækker gennem hele værdikæden – fra mark til bord – og giver mig en solid forståelse for de rammer, der styrer vores system. Som specialist inden for fødevarelovgivning og -standarder har jeg fået indsigt i, hvordan disse rammer kan være både effektive og fleksible, så de understøtter innovation og ansvarlighed.
Jeg ønsker at stille op til Folketinget, fordi jeg brænder for at skabe en mere bæredygtig og retfærdig fremtid for Danmark.Som mor til to voksne børn – min søn på 24 år, som kæmper med at finde sin plads på arbejdsmarkedet gennem et flexjob, og min datter, der studerer internationale studier på RUC – har jeg fået en dyb forståelse for de udfordringer, mange danskere møder dagligt.Disse personlige erfaringer har styrket min tro på, at vi kan gøre en forskel, når vi arbejder sammen.Med over 30 års erfaring inden for fødevaresikkerhed og lovgivning har jeg set med egne øjne, hvor store muligheder der ligger i at sikre vores fødevareproduktion.Min baggrund rækker gennem hele værdikæden – fra mark til bord – og giver mig en solid forståelse for de rammer, der styrer vores system. Som specialist inden for fødevarelovgivning og -standarder har jeg fået indsigt i, hvordan disse rammer kan være både effektive og fleksible, så de understøtter innovation og ansvarlighed.
Stem på mig, hvis du vil have en fagligt stærk og menneskeligt forankret stemme i Folketinget – én der kæmper for mindre madspild, bedre dyrevelfærd, sundere fødevarer og stærkere psykisk trivsel, så ingen bliver efterladt.
- Lone Hansen, folketingskandidat Moderaterne
Om Lone Hansen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sydjyllands Storkreds
Alder: 57 år
Bosat i: Esbjerg
Oprindeligt fra: Jeg er opvokset i Glejbjerg, en lille by udenfor Esbjerg
Uddannelse: Levnedsmiddeltekniker
Beskæftigelse: Marketleader fødevarer i en international virksomhed
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg har i flere år engageret mig aktivt i foreningsarbejde for Moderaterne i Esbjerg vores lokalområde, fordi jeg tror på værdien af fællesskab og frivillighed. Her har jeg oplevet, hvordan ansvar, samarbejde og dialog skaber konkrete resultater – tæt på hverdagen.
Familie: Jeg er forælder til to voksne børn og en del af en lille familie på tre. Min datter på 25 læser internationale studier på RUC og brænder for at forstå verden og de globale sammenhænge, vi er en del af. Min søn på 24 er fleksjobber og har haft sine udfordringer i livet. Det har givet mig en tæt og personlig forståelse for, hvordan vores systemer fungerer – både når de lykkes, og når de kan være svært at navigere i.  Som forælder har jeg lært, at livet ikke altid følger en lige linje. Vi er forskellige, og vi har brug for forskellige rammer for at kunne trives og bidrage. Den erfaring har præget mit menneskesyn og mit politiske engagement. Jeg tror på et samfund, hvor der både er plads til ambitioner og internationale perspektiver – og hvor vi samtidig tager hånd om dem, der har brug for lidt ekstra støtte.  Min familie minder mig hver dag om, hvorfor politik betyder noget: Det handler om mennesker, muligheder og værdighed.
Fritid: Når jeg har tid i hverdagen, finder jeg ro i at male. Det giver mig mulighed for at fordybe mig og koble af fra en travl hverdag.  Men mit største og vigtigste pusterum er, at jeg synger i gospelkor. Der er noget helt særligt ved at stå sammen med andre og skabe musik. Det giver energi, fællesskab og glæde – og minder mig om, hvor meget vi kan løfte i fællesskab. At synge sammen giver både styrke og balance, og det er et frirum, jeg sætter stor pris på.
Kontakt
Sydjyllands Storkreds
empty
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Madspild
Jeg arbejder i international arbejdsgruppe for ny ISO-standard om madspild. Jeg vil implementere konkrete tiltag, der halverer madspildet inden 2030 gennem incitamenter, forbrugeruddannelse og bedre infrastruktur.
Dyrevelfærd
Jeg vil kæmpe for højere standarder og mere gennemsigtighed, så forbrugerne kan træffe informerede valg.
Sunde og klimavenlige fødevarer
Jeg vil arbejde for tydelig klimamærkning, investering i økologisk landbrug og støtte til lokale producenter.
Skolemad og mad til ældre
Alle borgere fortjener adgang til nærende mad – det handler om værdighed og sundhed.
Psykisk sundhed
Gennem lokalpolitisk arbejde i Moderaterne har jeg set vigtigheden af mental trivsel. Jeg vil skabe bedre rammer for psykisk velvære, især for unge.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#82421
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands storkreds
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Morten Hell - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/morten-hell-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Morten Hell
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Morten Hell
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Du skal stemme på mig, hvis du ønsker mindre bureaukrati og mere plads til innovation i både erhvervsliv og sundhedsvæsenet.Jeg har arbejdet i sundhedsvæsenet i knap 20 år. De seneste 3 år har jeg været leder af et psykiatrisk afsnit, og jeg må erkende at den bureaukratiske byrde er alt for stor og meningsløs.Jeg ønsker at reducere bureaukratiet og skabe mere fleksibilitet i behandlingen. Bureaukratiet skal også reduceres for små- og mellemstore virksomheder, så de kan fokusere på drift og iværksætteri.Jeg er aktiv forsker, hvor jeg undersøger behandlingseffekt af nye behandlingsformer. Forskning skal prioriteres og rettes mod iværksætteri og praksisnære løsninger.
Du skal stemme på mig, hvis du ønsker mindre bureaukrati og mere plads til innovation i både erhvervsliv og sundhedsvæsenet.Jeg har arbejdet i sundhedsvæsenet i knap 20 år. De seneste 3 år har jeg været leder af et psykiatrisk afsnit, og jeg må erkende at den bureaukratiske byrde er alt for stor og meningsløs.Jeg ønsker at reducere bureaukratiet og skabe mere fleksibilitet i behandlingen. Bureaukratiet skal også reduceres for små- og mellemstore virksomheder, så de kan fokusere på drift og iværksætteri.Jeg er aktiv forsker, hvor jeg undersøger behandlingseffekt af nye behandlingsformer. Forskning skal prioriteres og rettes mod iværksætteri og praksisnære løsninger.
Innovation og iværksætteri skal trumfe bureaukrati.
Morten Hell, folketingskandidat Moderaterne
Om Morten Hell
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sydjyllands storkreds.
Alder: 48 år
Bosat i: Kolding
Oprindeligt fra: Høruphav, en lille by lidt uden for Sønderborg.
Uddannelse: Psykolog, ph.d.
Beskæftigelse: Behandlingsansvarlig specialpsykolog
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg er formand for Dalby GF, medlem af skolebestyrelsen på Dalby skole og fodboldtræner for Dalbys U14 drenge.
Familie: Jeg er gift med Louise. Vi har to børn, Viola på 16 år og Arthur på 13 år. Vi er en familie der går op i sport og musik, og kultur fylder generelt en del i vores liv.
Fritid: Jeg dyrker al den sport jeg kan komme til. Fodbold fylder mest, hvor jeg både spiller og træner. Jeg elsker god mad og kører gerne efter gode restauranter.
Kontakt
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
SMV'er skal sættes fri
Små og mellemstore virksomheder (SMV) har sjældent den administrative kapacitet til at håndtere besværlige regler og tung lovgivning. Der bør være en slags “SMV” tryktest på Christiansborg, hvor der laves en konsekvensberegning af lovgivningen inden den vedtages.
Patienter i centrum
Sundhedsfaglige oplever ofte, at det sundhedsfaglige skøn bliver trumfet af bureaukratiske regler fra forskellige tilsyn. Hvis vi skal have patienterne i centrum, så skal sundhedsfaglige have flere beføjelser, og regler skal tilpasses så rammerne bliver meningsfulde. Desuden bør vi investere meget mere i forebyggelse og rehabilitering, så flere får et leveværdigt liv.
Nytænkning skal belønnes
Uddannelse skal prioriteres, så flere får mulighed for at dygtiggøre sig igennem hele livet og nye ideer kan blive til virkelig. Forskere flytter fra USA til Europa. Vi skal sikre, at de kommer til Danmark og bidrager til en innovativ kultur, som kan skabe flere arbejdspladser. Nytænkning og iværksætteri skal have meget bedre vilkår.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands storkreds
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Gitte Bjerremand Andersen
Sydjyllands Storkreds
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Zishan Ali - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/zishan-ali-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Zishan Ali
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Zishan Ali
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Fordi jeg er ikke en undtagelse – jeg er det Danmark kan.Mit navn er Zishan Ali. Folkeskolelærer. Far. Født københavner – opvokset i Tingbjerg. Muslim. Bindestregsdansker – pakidaner.Jeg er en del af mange fællesskaber – fra boligområdet og foreningslivet til klasselokalet og familielivet.Fællesskaber, som ved hvert folketingsvalg bliver gjort til politiske kamppladser. Retorikken bliver hårdere. Løsningerne bliver ikke altid bedre.Jeg har levet midt i den debat hele mit liv. Derfor engagerer jeg mig i politik – ikke for at gentage den, men for at give den retning.Nu skal vi videre.
Fordi jeg er ikke en undtagelse – jeg er det Danmark kan.Mit navn er Zishan Ali. Folkeskolelærer. Far. Født københavner – opvokset i Tingbjerg. Muslim. Bindestregsdansker – pakidaner.Jeg er en del af mange fællesskaber – fra boligområdet og foreningslivet til klasselokalet og familielivet.Fællesskaber, som ved hvert folketingsvalg bliver gjort til politiske kamppladser. Retorikken bliver hårdere. Løsningerne bliver ikke altid bedre.Jeg har levet midt i den debat hele mit liv. Derfor engagerer jeg mig i politik – ikke for at gentage den, men for at give den retning.Nu skal vi videre.
Jeg vil være folkeskolens stemme på Christiansborg. Jeg vil tage hverdagen med ind i lovgivningen.
- Zishan Ali, folketingskandidat Moderaterne
Om Zishan Ali
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Omegns Storkreds
Alder: 41 år
Bosat i: Ballerup
Oprindeligt fra: Jeg er født og opvokset i København – og min opvækst i Tingbjerg har givet mig et stærkt engagement for ansvar, fællesskab og muligheder for alle.
Uddannelse: Jeg er uddannet lærer og har en BSc. i Business, Language and Culture fra CBS
Beskæftigelse: Jeg arbejder som lærer i folkeskolen og er samtidig skolevejleder.
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Medlem af hovedbestyrelsen i Moderaterne. Medlem af breddeudvalget i Ballerup Skovlunde Fodbold (BSF).
Familie: Familien fylder meget i mit liv. Vi bor sammen på tværs af tre generationer, og det betyder meget for os, at vores børn har deres hverdag tæt på deres bedsteforældre.  Mine forældre kom til Danmark fra Pakistan. Min far er pensioneret tjenestemand fra Flyvevåbnet, og min mor arbejder fortsat i ATP. De har givet mig en stærk respekt for ansvar, pligt og det at bidrage.  Jeg er gift med Nazish, og vi har to børn – en datter på 13 år og en søn på 9. Vi arbejder begge i kommunen, hvor hun er sosu-assistent. Vores børn går i den lokale folkeskole og er aktive i fritidslivet.  Vores hverdag består af arbejde, skole, fritidsaktiviteter og familieliv – som hos mange andre familier.
Fritid: Min fritid går primært med familien og mine børns fritidsaktiviteter. Derudover engagerer jeg mig i foreningslivet og holder af gode samtaler, sport - cricket - og tid med venner.
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Folkeskolen først
Folkeskolen er nok Danmarks vigtigste institution. Fejler den, fejler vi som samfund.Vi ser flere børn i mistrivsel, mere dokumentation og mindre undervisning. Problemet er ikke børnene – det er rammerne.Løsningen er ikke flere regler, men mere tillid.Skolen skal have ro og retning – ikke nye eksperimenter.
Ansvarlig økonomi - Stærk velfærd
Stærk velfærd kræver sunde offentlige finanser og reformer, der øger arbejdsudbuddet. Det skal kunne betale sig at arbejde. Mindre bureaukrati og kloge investeringer i uddannelse og grøn omstilling.
Fast politik - Ordentlig tone
Danmark er en retsstat. Klare krav, konsekvens og respekt for konventionerne. Vi vurderer mennesker på handlinger, ikke baggrund – og samler, hvor yderfløjene splitter.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Frederik Lau Petersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/frederik-lau-petersen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Frederik Lau Petersen
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Frederik Lau Petersen
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi Danmark har brug for ro og råderum.For mig handler politik om hverdagen. Om at frihed ikke er store ord, men ro i maven. At det skal kunne betale sig at arbejde og tage ansvar. At man skal have lov til at beholde mere af det, man selv tjener.Jeg vil sætte skatten på arbejde ned, fjerne momsen på frugt og grønt og sikre billigere og mere stabil energi. Det giver mere frihed og økonomisk luft i familierne – og et stærkere Danmark i en urolig verden.Samtidig tror jeg på balance. Løsninger skal kunne gennemføres i praksis og samle frem for at splitte.Hvis du ønsker et Danmark med mere råderum, mere frihed og mere ansvar i midten, så håber jeg på din stemme.
Jeg stiller op, fordi Danmark har brug for ro og råderum.For mig handler politik om hverdagen. Om at frihed ikke er store ord, men ro i maven. At det skal kunne betale sig at arbejde og tage ansvar. At man skal have lov til at beholde mere af det, man selv tjener.Jeg vil sætte skatten på arbejde ned, fjerne momsen på frugt og grønt og sikre billigere og mere stabil energi. Det giver mere frihed og økonomisk luft i familierne – og et stærkere Danmark i en urolig verden.Samtidig tror jeg på balance. Løsninger skal kunne gennemføres i praksis og samle frem for at splitte.Hvis du ønsker et Danmark med mere råderum, mere frihed og mere ansvar i midten, så håber jeg på din stemme.
Mere råderum. Mere frihed. Mere ro i hverdagen. Det er sådan, vi bygger et stærkere Danmark.
- Frederik Lau Petersen, folketingskandidat Moderaterne
Om Frederik Lau Petersen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Omegns Storkreds
Alder: 25 år
Bosat i: Rødovre
Oprindeligt fra: Jeg er født og opvokset i Rødovre og har hele mit liv haft min hverdag i Københavns omegn. Det er her, jeg har mine venner og min familie. Det er her, jeg har mit fritidsliv og har engageret mig i lokalsamfundet. Omegnen er ikke bare dér, jeg bor. Det er mit udgangspunkt, mit fællesskab og den virkelighed, jeg brænder for at gøre endnu bedre.
Uddannelse: Jeg har en bachelor i European Business fra Copenhagen Business School og læser i dag statskundskab på Københavns Universitet.
Beskæftigelse: Udover at læse statskundskab på Københavns Universitet arbejder jeg som parlamentarisk assistent på Christiansborg med klima, miljø, grøn omstilling og udenrigspolitik.
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Mere frihed og økonomi i hverdagen
Hverdagen skal kunne hænge sammen. Uanset om man har fritidsjob, studiejob eller er på arbejdsmarkedet, skal politik give muligheder – ikke en konstant følelse af at være bagud. For mange handler det ikke om luksus. Det handler om ro til at få det hele til at fungere. Når råderummet vokser, ændrer hverdagen karakter. Og når flere får den frihed, står Danmark stærkere og flere kan trives.
Vi skal turde løfte taktstokken, når det gælder energi og sikkerhed
Når vi taler om den grønne omstilling, er det rigtige spørgsmål hvor og hvor meget, ikke om det skal ske. Verden er blevet mere uforudsigelig, og det kan mærkes helt ind i danske hjem og virksomheder. Energipolitik handler ikke kun om klima – men også om tryghed, konkurrencekraft og national robusthed. Derfor skal Danmark sikre stabil energi og gøre Danmark mindre sårbart over for kriser.
Frihed og tryghed, når man bliver ældre
Staten skal ikke bestemme, hvor længe man skal arbejde. Det valg følger livet, helbredet og situationen derhjemme. Der skal være plads til at trappe ned i stedet for at stoppe brat. Og der skal være respekt for begge veje. Pensionen passer ikke ind i én fast model. Det handler om frihed, fleksibilitet og respekt for, at mennesker er forskellige.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#700731
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Sara Pernille Jespersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/sara-pernille-jespersen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Sara Pernille Jespersen
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Sara Pernille Jespersen
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Du skal stemme på mig, hvis du ønsker en kandidat, der kender den virkelighed, som mange menneskers hverdag er formet af.Jeg er sygeplejerske og det kommer jeg altid til at være, uanset hvor jeg arbejder.Det er her, jeg har lært at tage ansvar, finde løsninger, når tiden er knap, og møde mennesker med respekt og ordentlighed.Jeg kender vores velfærdssystem indefra. Ikke fra papiret, men fra hverdagen.Jeg ved, hvordan beslutninger mærkes, når de rammer både medarbejdere og borgere.Jeg stiller op, fordi jeg tror, vi har brug for flere af hverdagens eksperter i politik.Mennesker, der har stået midt i det, som lovgivningen handler om og som kan være med til at bygge bro mellem system og virkelighed.Jeg har et arbejdsliv, et familieliv og en hverdag, der skal hænge sammen, ligesom så mange andres.Det er den erfaring og det perspektiv, jeg tager med ind i politik.Jeg lover ikke hurtige løsninger.Men jeg lover at arbejde for, at de beslutninger, vi træffer, giver mening i virkeligheden.
Du skal stemme på mig, hvis du ønsker en kandidat, der kender den virkelighed, som mange menneskers hverdag er formet af.Jeg er sygeplejerske og det kommer jeg altid til at være, uanset hvor jeg arbejder.Det er her, jeg har lært at tage ansvar, finde løsninger, når tiden er knap, og møde mennesker med respekt og ordentlighed.Jeg kender vores velfærdssystem indefra. Ikke fra papiret, men fra hverdagen.Jeg ved, hvordan beslutninger mærkes, når de rammer både medarbejdere og borgere.Jeg stiller op, fordi jeg tror, vi har brug for flere af hverdagens eksperter i politik.Mennesker, der har stået midt i det, som lovgivningen handler om og som kan være med til at bygge bro mellem system og virkelighed.Jeg har et arbejdsliv, et familieliv og en hverdag, der skal hænge sammen, ligesom så mange andres.Det er den erfaring og det perspektiv, jeg tager med ind i politik.Jeg lover ikke hurtige løsninger.Men jeg lover at arbejde for, at de beslutninger, vi træffer, giver mening i virkeligheden.
Jeg tager virkeligheden med ind i politik.
- Sara Pernille Jespersen, folketingskandidat Moderaterne
Om Sara Pernille Jespersen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Østjyllands storkreds.
Alder: 34 år
Bosat i: Aarhus
Oprindeligt fra: Fyn og Sønderjylland - Christiansfeld.
Uddannelse: Sygeplejerske
Beskæftigelse: Visitationssygeplejerske
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Kasserer for kommunekredsen i Aarhus.
Familie: Gift med Mikael, sammen har vi tre børn på 2, 6 og 9 år.
Fritid: I min fritid snører jeg gerne løbeskoene eller tager en tur med styrketræning, for som sygeplejerske ved jeg, hvor vigtigt det er at passe på kroppen. Jeg elsker også at læse og har stort set altid en bog med i tasken (man ved jo aldrig, hvornår der opstår 10 minutters ro). Politik fylder en stor del af min fritid, og hjemme sørger mine tre børn for, at der sjældent er stille ret længe ad gangen.
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Tillid til fagligheden i velfærden
Vores velfærd lykkes kun, når der er tillid til dem, der står med opgaven i hænderne.Alt for meget tid går i dag til kontrol, registrering og systemkrav, der fjerner fokus fra det, det hele handler om: mennesker.Jeg vil arbejde for mere fagligt råderum og mindre unødvendig dokumentation, så kvaliteten og nærværet kan komme tilbage i hverdagen, til gavn for både borgere og medarbejdere.
Børn og unge skal have mulighed for at høre til
Trivsel handler ikke kun om karakterer og test, men om relationer, retning og følelsen af at være en del af noget.Dannelse er fundamentet for livsmod, ansvar og deltagelse i fællesskabet.Derfor skal vi skabe rammer, hvor børn og unge møder voksne med tid, engagement og forventninger og hvor der er plads til at være menneske, før man skal præstere.
Frivillighed og civilsamfund er limen i vores velfærdssamfund
Velfærd skabes ikke kun gennem offentlige tilbud. Den lever i foreninger, fællesskaber og lokale initiativer, hvor mennesker mødes om noget, der er større end dem selv.Her bliver vi set. Her bliver vi savnet, hvis vi ikke kommer.Det er her, ensomhed forebygges, og ansvar for hinanden vokser.Jeg vil arbejde for bedre vilkår for frivilligheden og for, at civilsamfundet bliver tænkt ind som en central del af et bæredygtigt velfærdssamfund.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#686354
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Gitte Bjerremand Andersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/gitte-b-andersen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Gitte Bjerremand Andersen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Gitte Bjerremand Andersen
Folketingskandidat i Sydjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op for Moderaterne, fordi jeg tror på en ansvarlig, reformvillig og pragmatisk politik, der virker i menneskers hverdag. Politik skal ikke kun være gode intentioner. Den skal kunne mærkes: I velfærden, i arbejdslivet og i lokalsamfundene.Som socialrådgiver med mere end 20 års erfaring ved jeg, hvordan beslutninger fra Christiansborg påvirker virkeligheden i kommuner, familier og virksomheder. Jeg vil arbejde for løsninger, der både kan holde menneskeligt og økonomisk, og som styrker retssikkerhed, tidlig indsats og en bæredygtig velfærd.Mit udgangspunkt er klart: Internationalt udsyn og en stærk, borgernær velfærd er ikke modsætninger, men forudsætninger for hinanden. Jeg vil være en tydelig stemme for Sydjylland, så landsdelens erfaringer og behov bliver tænkt med nationalt.Politik skal bygge på faglighed, erfaring og respekt for mennesker. Ikke på systemer for systemernes skyld. For vækst giver kun mening, hvis den også skaber tryghed, værdighed og sammenhæng i menneskers liv.
Jeg stiller op for Moderaterne, fordi jeg tror på en ansvarlig, reformvillig og pragmatisk politik, der virker i menneskers hverdag. Politik skal ikke kun være gode intentioner. Den skal kunne mærkes: I velfærden, i arbejdslivet og i lokalsamfundene.Som socialrådgiver med mere end 20 års erfaring ved jeg, hvordan beslutninger fra Christiansborg påvirker virkeligheden i kommuner, familier og virksomheder. Jeg vil arbejde for løsninger, der både kan holde menneskeligt og økonomisk, og som styrker retssikkerhed, tidlig indsats og en bæredygtig velfærd.Mit udgangspunkt er klart: Internationalt udsyn og en stærk, borgernær velfærd er ikke modsætninger, men forudsætninger for hinanden. Jeg vil være en tydelig stemme for Sydjylland, så landsdelens erfaringer og behov bliver tænkt med nationalt.Politik skal bygge på faglighed, erfaring og respekt for mennesker. Ikke på systemer for systemernes skyld. For vækst giver kun mening, hvis den også skaber tryghed, værdighed og sammenhæng i menneskers liv.
Vi skal have internationalt udsyn & nærhed i velfærden
- Gitte Bjerremand Andersen, folketingskandidat Moderaterne
Om Gitte Bjerremand Andersen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sydjyllands Storkreds
Alder: 49 år
Bosat i: Billund kommune
Oprindeligt fra: Jeg er vokset op på landet, tæt ved Juelsminde og med udsigt til Vejle Fjord. De sidste 25 år har jeg boet i Billund kommune.
Uddannelse: Socialrådgiver
Beskæftigelse: Jobkonsulent
Familie: Gift med Brian og mor til Lukas på 27 år, Markus på 25 år og Noah på 16 år.
Fritid: Meget af min fritid går med både politisk og organisatorisk arbejde. Jeg har de seneste tre år været aktiv i Moderaternes organisatoriske arbejde og er i dag medlem af storkredsbestyrelsen i Sydjylland samt kommunekredsformand i Billund. Senest var jeg i front som spidskandidat til kommunalvalget. Er der tid til overs nyder jeg gåture i vores skov med familien og vores jagthund Balder.
Kontakt
Sydjyllands Storkreds
empty
gitte@bjerremandandersen.dk
+45 22780931
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Brian Munk AndersenKampagneledertlf. 25324295
Drøftelser omkring international arbejdskraft sammen med Mette KierkgaardHandicap er min hjertesag - cykeltur med NoahJeg nyder naturen
Besøg på International School of Billund med Lars Løkke Rasmussen og Henrik FrandsenValgkamp for Moderaterne i Billund kommuneDrøftelser omkring international arbejdskraft sammen med Mette KierkgaardHandicap er min hjertesag - cykeltur med NoahJeg nyder naturen  Besøg på International School of Billund med Lars Løkke Rasmussen og Henrik FrandsenValgkamp for Moderaterne i Billund kommuneDrøftelser omkring international arbejdskraft sammen med Mette Kierkgaard
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Tidlig hjælp til familier
Når et barn falder ud, falder familien med. Tidlig hjælp er både menneskeligt og økonomisk den klogeste investering. Familien skal møde én indgang. Ikke en jungle af paragraffer, døre og fagpersoner.
Arbejdskraft til vækst
Manglen på arbejdskraft bliver en af de store udfordringer. Både for velfærden og virksomhedernes konkurrenceevne. Vækst og velfærd hænger sammen, derfor skal vi sikre arbejdskraft nok til fremtiden.
Handicap er velfærd
Retssikkerhed og værdighed skal være fundamentet. Mennesker med handicap og deres familier skal mødes af et system, der hjælper – ikke et system, de skal kæmpe imod.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sydjyllands storkreds
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lone Hansen
Sydjyllands Storkreds
Lonewindelborg@gmail.com
+45 41191116
empty
SE MERE
Morten Hell
Sydjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Charlotte Haagendrup - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/charlotte-haagendrup-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Charlotte Haagendrup
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Charlotte Haagendrup
Folketingskandidat i Nordsjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg arbejder for løsninger, der hænger sammen – skabt gennem samarbejde og ansvar.Jeg kæmper for erhvervsuddannelserne, lærlingene og et stærkt erhvervsliv, for uden erhvervslivet har vi ingen velfærd.Jeg tager ansvar – også når beslutninger er svære – og jeg står for ordentlighed i politik og i måden, vi behandler hinanden på.Jeg stiller op for at bringe erfaring, resultater og ansvar ind i Folketinget.Med mere end 20 års erfaring fra kommunalpolitik ved jeg, hvordan beslutninger påvirker hverdagen for borgere, medarbejdere og virksomheder.
Jeg arbejder for løsninger, der hænger sammen – skabt gennem samarbejde og ansvar.Jeg kæmper for erhvervsuddannelserne, lærlingene og et stærkt erhvervsliv, for uden erhvervslivet har vi ingen velfærd.Jeg tager ansvar – også når beslutninger er svære – og jeg står for ordentlighed i politik og i måden, vi behandler hinanden på.Jeg stiller op for at bringe erfaring, resultater og ansvar ind i Folketinget.Med mere end 20 års erfaring fra kommunalpolitik ved jeg, hvordan beslutninger påvirker hverdagen for borgere, medarbejdere og virksomheder.
Nordsjælland fortjener en stemme,  der bor her
- Charlotte Haagendrup, folketingskandidat Moderaterne
Om Charlotte Haagendrup
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordsjællands Storkreds
Alder: 58 år
Bosat i: Egedal
Oprindeligt fra: Kgs. Lyngby
Uddannelse: Socialrådgiver
Beskæftigelse: Socialrådgiver i kommunal familieafdeling
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg har gennem en årrække haft en bestyrelsepost gennem årrække i en privat virksomhed og så er jeg politisk udpeget til bestyrelsen i Egedal fjernvarme.
Familie: Jeg er gift med Henrik og vi har 4 børn i alderen 26-38 år. Vi har desuden 6 børnebørn mellem 7-10 år Vi har to katte - og så har vi pt. tre herreløse udenfor.
Fritid: En del af min fritid bruger jeg faktisk på politik. Men når jeg skal slappe af, kaster jeg mig over kreative projekter. Strik og kortfremstilling er noget af det.  I vores fristed ved Næstved holder jeg af gå- og cykelture sammen med min mand, og meget tid bruges også sammen med børn og børnebørn.
Kontakt
Nordsjællands Storkreds
empty
charlottehaagendrup@hotmail.com
+45 20831113
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Henrik Haagendrup+45 20869593
Gademøde i AalborgPrisoverrækkelse i EgedalFamiliedag i Legoland
Skolepolitik på årsmødetGademøde i KV25 valgkampGademøde i AalborgPrisoverrækkelse i EgedalFamiliedag i Legoland Skolepolitik på årsmødetGademøde i KV25 valgkampGademøde i Aalborg
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Flere faglærte - lige vilkår
De unge, der tager en erhvervsuddannelse, skal være de nye rockstjerner. Lærlinge skal ligestilles i vilkår og respekt. Erhvervsskolerne skal have moderne udstyr og ordentlige rammer.
Bedre dyrevelfærd
Dyrevelfærd gælder både kæledyr og produktionsdyr. Obligatorisk mærkning skal stoppe dumping, og straffen for mishandling skal skærpes. Forholdene i især svineproduktionen kræver langt skrappere krav og kontrol.
Frihed til folkeskolen
Folkeskolen har brug for ro og tillid – ikke detailstyring. Beslutninger skal tages tæt på børnene. Flere voksne i hverdagen og større frihed til praktisk og varieret undervisning skal styrke trivsel og læring.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#503937
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordsjællands storkreds
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Jan Carlsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jan-carlsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Jan Carlsen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Jan Carlsen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg kommer med en masse ledererfaring fra det private erhvervsliv og vil sikre at politik bygges evidens og på langsigtede sund fornuft!Forenklinger af systemer, god ledelse med medarbejderinddragelse, frisættelser af lokale institutioner, sikker og tryg brug af AI.Sikre at de vedtagne reformer bliver fulgt til dørs og flere kommer til.Danmark skal være mere medmenneskelig.
Jeg kommer med en masse ledererfaring fra det private erhvervsliv og vil sikre at politik bygges evidens og på langsigtede sund fornuft!Forenklinger af systemer, god ledelse med medarbejderinddragelse, frisættelser af lokale institutioner, sikker og tryg brug af AI.Sikre at de vedtagne reformer bliver fulgt til dørs og flere kommer til.Danmark skal være mere medmenneskelig.
Stærk velfærd kræver sunde beslutninger!
- Jan Carlsen, folketingskandidat Moderaterne
Om Jan Carlsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjælland Storkreds
Alder: 60 år
Bosat i: Roskilde
Oprindeligt fra: Roskilde
Uddannelse: MBA
Beskæftigelse: Interims leder og konsulent
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg er Moderaternes kommuneformand i Roskilde
Familie: Gift og vi har 4 sammenbragte voksne børn
Fritid: Hygge med min familie og venner. Hus og have, rejser, alpin skiløb, fitness og ballroom dans.
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Sundhedsreformen skal ses for både borgernes og medarbejdernes side
Sikre en ensartet god borgernær sundhedsbehandling med patienten i centrum! Sundhedshuse i nærmiljøet. Vi skal også have fokus på dobbelt diagnoser og psykiatrien. Jeg vil arbejde for at sundhedsreformen kommer til at virke, så der skaber reel sammenhæng mellem familielægen, sygehuset, psykiatrien og den kommunale indsats.
Ældrepleje med værdighed og valgfrihed
Jeg vil arbejde for kontinuitet i plejen, færre regler og større valgfrihed til både den ældre og medarbejderen i hverdagen. Faste teams med kendte medarbejdere. Alt for mange oplever i dag skiftende medarbejdere, stramme minutskemaer og unødvendigt bureaukrati. Det skaber utryghed. Omsorg må aldrig reduceres til stopur og dokumentationskrav.
Styrke fællesskaber mod ensomhed og mistrivsel gennem kultur og klubliv.
Ensomhed og mistrivsel findes i alle aldre! Vi skal gøre det lettere at være frivillig og sikre børn, unge og ældre i mistrivsel får adgang til fritidsaktiviteter, hvor de kan opleve succes og blive en del af et fællesskab.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Thomas Skovgaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/thomas-skovgaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Thomas Skovgaard
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Thomas Skovgaard
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget, fordi Danmark skal hænge bedre sammen – og fordi Nordjylland skal stå stærkere.I mit arbejde samarbejder jeg hver dag med virksomheder om arbejdskraft og udvikling. Jeg møder virksomheder, der må sige nej til ordrer, fordi de mangler medarbejdere. Og jeg møder mennesker, der gerne vil arbejde og bidrage, hvis mulighederne er der.Nordjylland har potentialet til at blive en vækstmotor for Danmark. Vi står stærkt inden for forsvar, droner, rumteknologi og grøn energi. Med bedre rammer for innovation, uddannelse og virksomheder kan vi skabe flere arbejdspladser og mere vækst.Samtidig ser vi flere børn og unge mistrives. Skolen skal have mere tillid til lærernes faglighed og blive bedre til at udvikle talent – ikke kun rette alle ind i samme form.Vi har ganske enkelt ikke råd til at overse talent.Nordjylland er mit udgangspunkt.Danmark er mit ansvar.Din nordjyske stemme på Borgen.
Jeg stiller op til Folketinget, fordi Danmark skal hænge bedre sammen – og fordi Nordjylland skal stå stærkere.I mit arbejde samarbejder jeg hver dag med virksomheder om arbejdskraft og udvikling. Jeg møder virksomheder, der må sige nej til ordrer, fordi de mangler medarbejdere. Og jeg møder mennesker, der gerne vil arbejde og bidrage, hvis mulighederne er der.Nordjylland har potentialet til at blive en vækstmotor for Danmark. Vi står stærkt inden for forsvar, droner, rumteknologi og grøn energi. Med bedre rammer for innovation, uddannelse og virksomheder kan vi skabe flere arbejdspladser og mere vækst.Samtidig ser vi flere børn og unge mistrives. Skolen skal have mere tillid til lærernes faglighed og blive bedre til at udvikle talent – ikke kun rette alle ind i samme form.Vi har ganske enkelt ikke råd til at overse talent.Nordjylland er mit udgangspunkt.Danmark er mit ansvar.Din nordjyske stemme på Borgen.
Vi har ikke råd til at overse talent, hverken i skolen eller på arbejdsmarkedet.
- Thomas Skovgaard, folketingskandidat Moderaterne
Om Thomas Skovgaard
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands Storkreds
Alder: 49 år
Bosat i: Brønderslev
Oprindeligt fra: Aalborg
Uddannelse: Jeg har en baggrund i IT- og telebranchen, hvor jeg har arbejdet med support, salg og ledelse, før jeg for 11 år siden begyndte som virksomhedskonsulent.
Beskæftigelse: Virksomhedskonsulent
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg engagerer mig i initiativer, der styrker samarbejdet mellem erhvervsliv, civilsamfund og lokalsamfund i Nordjylland. Jeg er medlem af Moderaternes kredsbestyrelse i Nordjylland og kommunekredsformand i Brønderslev Kommune.
Familie: Jeg er gift og far til to børn. Familien og lokalsamfundet betyder meget for mig, og det er også derfor jeg engagerer mig politisk.
Fritid: Jeg bruger min fritid sammen med familie og venner. Jeg interesserer mig for samfundsudvikling, erhvervsliv og lokal udvikling - og følger tæt med i udviklingen i Nordjylland.
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Debat i NordjyllandMin skønne familieDin nordjyske stemme på Borgen
Dialog med virksomheder om politikSammen om udvikling i NordjyllandDebat i NordjyllandMin skønne familieDin nordjyske stemme på Borgen Dialog med virksomheder om politikSammen om udvikling i NordjyllandDebat i Nordjylland
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Børn og unge først
Flere børn mistrives. Vi skal sikre tidlig indsats og give lærerne mere frihed og tillid til at bruge deres faglighed, så skolen udvikler talent og fællesskab.
Vækst i Nordjylland
Nordjylland står stærkt i forsvar, droner, rumteknologi og grøn energi. Med mindre bureaukrati og bedre samarbejde om arbejdskraft og uddannelse kan vi skabe flere job.
Flere i arbejde
Virksomheder mangler kvalificeret arbejdskraft. Det skal kunne betale sig at arbejde, og vi skal gøre det lettere at rekruttere, opkvalificere og fastholde medarbejdere.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#976971
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Nikolaj C. Andersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/nikolaj-andersen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Nikolaj C. Andersen
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Nikolaj C. Andersen
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op, fordi jeg mener, at politik skal tage udgangspunkt i mennesker – ikke systemer. Alt for ofte bliver beslutninger truffet langt fra dem, der mærker konsekvenserne i hverdagen. Det vil jeg ændre.Jeg er nordjyde, og jeg ved, hvor vigtigt det er, at hele Danmark bliver hørt – også Vendsyssel og resten af Nordjylland.Vi skal have en politik, der styrker ældreplejen, tager psykiatrien alvorligt og skaber en grøn omstilling, der giver mening for almindelige mennesker.Jeg tror på samarbejde frem for skyttegrave. På løsninger frem for symbolpolitik. Og på at politik bliver bedst, når vi lytter til dem, det handler om.Jeg lover ikke mirakler. Men jeg lover at arbejde hårdt, sige tingene ærligt og blive ved med at kæmpe for, at politikken kommer tættere på mennesker.Hvis du også ønsker mere jordnær politik og en stærk nordjysk stemme på Christiansborg, håber jeg på din opbakning.
Jeg stiller op, fordi jeg mener, at politik skal tage udgangspunkt i mennesker – ikke systemer. Alt for ofte bliver beslutninger truffet langt fra dem, der mærker konsekvenserne i hverdagen. Det vil jeg ændre.Jeg er nordjyde, og jeg ved, hvor vigtigt det er, at hele Danmark bliver hørt – også Vendsyssel og resten af Nordjylland.Vi skal have en politik, der styrker ældreplejen, tager psykiatrien alvorligt og skaber en grøn omstilling, der giver mening for almindelige mennesker.Jeg tror på samarbejde frem for skyttegrave. På løsninger frem for symbolpolitik. Og på at politik bliver bedst, når vi lytter til dem, det handler om.Jeg lover ikke mirakler. Men jeg lover at arbejde hårdt, sige tingene ærligt og blive ved med at kæmpe for, at politikken kommer tættere på mennesker.Hvis du også ønsker mere jordnær politik og en stærk nordjysk stemme på Christiansborg, håber jeg på din opbakning.
Politik må aldrig blive en øvelse i afstand - den skal bygge bro mellem beslutninger og hverdag
- Nikolaj C. Andersen, folketingskandidat Moderaterne
Om Nikolaj C. Andersen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands Storkreds
Alder: 35 år
Bosat i: Frederikshavn
Oprindeligt fra: Tårs, Hjørring kommune
Uddannelse: Handelskolen
Beskæftigelse: Sales Manager
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Formand for New Care Knowledge - Formand for Syvsten Borgerforening - Næstformand i Forening for Natur og egn
Fritid: Jeg er træner for serie 5 i Bangsbo Freja ellers bruger jeg min fritid på frivilligt arbejde, politik og min have
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Klima & Miljø
– teknologi med mennesket først
Beredskabspolitik
– balance og robusthed
Værdigt liv
– ædrepolitik og velfærdsteknologi
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#976971
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Frida Qvist Kristensen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/frida-qvist-kristensen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Frida Qvist Kristensen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Frida Qvist Kristensen
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg får tit at vide, at jeg er for ung til at blande mig i politik. For ung til at tage ansvar. Men hver gang jeg hører det, tænker jeg: Hvis ikke vi unge blander os nu – hvornår skal vi så? For det er også vores fremtid, der bliver besluttet på Christiansborg.Jeg hedder Frida Qvist Kristensen. Jeg er 19 år, lærervikar i folkeskolen (– og jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne).Jeg stiller op, fordi jeg hver dag står midt i de systemer, vi taler om. Jeg står i klasselokalerne, hvor børnene har brug for ro og nærvær. Jeg møder unge, der prøver at finde deres vej i et uddannelsessystem, der kan føles mere som et pres end en mulighed. Og jeg ser frivillige, der løfter fællesskaber, men som ofte kæmper mere med regler end med mennesker.Jeg stiller op, fordi unge også har noget vigtigt at bringe ind i Folketinget. Ikke fordi vi ved alt – men fordi vi ser noget andet.
Jeg får tit at vide, at jeg er for ung til at blande mig i politik. For ung til at tage ansvar. Men hver gang jeg hører det, tænker jeg: Hvis ikke vi unge blander os nu – hvornår skal vi så? For det er også vores fremtid, der bliver besluttet på Christiansborg.Jeg hedder Frida Qvist Kristensen. Jeg er 19 år, lærervikar i folkeskolen (– og jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne).Jeg stiller op, fordi jeg hver dag står midt i de systemer, vi taler om. Jeg står i klasselokalerne, hvor børnene har brug for ro og nærvær. Jeg møder unge, der prøver at finde deres vej i et uddannelsessystem, der kan føles mere som et pres end en mulighed. Og jeg ser frivillige, der løfter fællesskaber, men som ofte kæmper mere med regler end med mennesker.Jeg stiller op, fordi unge også har noget vigtigt at bringe ind i Folketinget. Ikke fordi vi ved alt – men fordi vi ser noget andet.
Jeg blander mig og siger min mening – fordi det også er min fremtid
- Frida Qvist Kristensen, folketingskandidat Moderaterne
Om Frida Qvist Kristensen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Sjællands Storkreds
Alder: 19 år
Bosat i: Slagelse Kommune
Oprindeligt fra: Opvokset i Skælskør
Beskæftigelse: Fastansat lærervikar
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Jeg er aktiv i den lokale garde, hvor unge mennesker spiller musik. Derudover er jeg leder af Unge Moderater på Sjælland og sidder også i Sjællands Storkreds bestyrelse.
Fritid: I min fritid elsker jeg at spille musik, være sammen med gode mennesker og hygge mig. Derudover elsker jeg at sætte de unges stemme på dagsordenen!
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
En stærkere folkeskole
Jeg kæmper for en to-voksens-ordning, fordi flere voksne i klasselokalet giver mere ro og bedre læring til de børn, der har brug for det. Samtidig ønsker jeg at frisætte folkeskolen, så skolerne selv kan skabe de rammer, hvor både elever og medarbejdere trives bedst.
Bedre muligheder for unge
Jeg vil arbejde for mere fleksible uddannelsesveje, stærkere erhvervs- og praksisrettede tilbud, bedre overgange mellem folkeskole og ungdomsuddannelse – og reelle muligheder for at finde sin vej, også hvis den ikke er snorlige.
Kultur og foreningsliv i hverdagen
Kultur er ikke kun store begivenheder og nationale sejre – kultur er også de små lokale foreninger, der skaber fællesskab i hverdagen. Jeg vil kæmpe for, at det bliver nemmere og mindre bureaukratisk at drive forening, så flere kan engagere sig, og så kulturen får plads.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#144580
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Kasper Nygaard
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Dorthe Beck-Nyling - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/dorthe-beck-nyling-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Dorthe Beck-Nyling
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Dorthe Beck-Nyling
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg hedder Dorthe Beck-Nyling og jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne i Københavns omegn, fordi jeg ønsker at tage ansvar for en politik, der bygger på dialog, balance og holdbare løsninger.Jeg glæder mig helt særligt over at få lov at stille op i det område, hvor jeg selv har boet i størstedelen af mit liv. Det er her, jeg kender hverdagen, menneskene og de udfordringer og muligheder, der præger vores lokalsamfund.Jeg har i mange år arbejdet professionelt med mennesker i udsatte positioner – både i den offentlige og private del af det specialiserede socialområde. Jeg er uddannet pædagog, har en diplomuddannelse i ledelse og arbejder i dag som leder i det socialpædagogiske felt.Derudover er jeg bestyrelsesmedlem på et bo- og aktivitetstilbud og domsmand i Københavns Byret.Privat er jeg gift, har fire voksne børn og syv børnebørn, som er det vigtigste fundament i mit liv.Både fagligt og personligt har jeg set, hvordan systemer alt for ofte spænder ben for sig selv. Når søjler ikke taler sammen, bliver mennesker tabt mellem dem.Jeg har oplevet, hvordan forebyggelse ofte nedprioriteres, selvom det både er menneskeligt og økonomisk klogere end brandslukning. Den indsigt tager jeg med mig politisk: Vi skal tænke helhedsorienteret fra starten og sikre løsninger, der holder – også på den lange bane.Mit politiske engagement udspringer af et ønske om at skabe politik med balance mellem økonomisk ansvarlighed og menneskelige værdier.Netop derfor har jeg fundet mit politiske hjem i Moderaterne. For første gang oplever jeg et parti, hvor jeg ikke skal gå på kompromis med mine grundlæggende værdier: dialog frem for skyttegrave, både/og frem for enten/eller og ansvarlighed frem for kortsigtet popularitet.Den tid vi har haft i regering, har vist mig, hvor vigtigt det er med et parti, der kan samle, tage ansvar og være med til at gennemføre nødvendige reformer – også når det ikke er det nemmeste.Politik skal ikke være en popularitets-konkurrence fra uge til uge. Det skal være ansvarlige beslutninger, der holder på den lange bane. Det vil jeg gerne være med til at tage ansvar for.Jeg brænder især for social-, handicap- og sundhedspolitik. Herunder værdighed i praksis – ikke kun i reformer, men i menneskers hverdag. Lighed i sundhed uanset køn, baggrund eller handicap. Mere og klogere forebyggelse. Og en tidlig, rigtig indsats for børn og unge, så vi undgår nederlag, der sætter sig fast og bliver dyrere – både menneskeligt og samfundsøkonomisk – senere.Valgkampene, mit arbejde i kommunekredsbestyrelsen og deltagelsen i Det Politiske Talenthold har styrket min lyst til at fortsætte den politiske rejse og tage et større ansvar.Den tid Moderaterne har været i regering, har vist, hvor nødvendigt et samlende midterparti er – både indenrigs- og udenrigspolitisk. Dialog er ikke svaghed. Det er en forudsætning for holdbare beslutninger.Jeg stiller op, fordi jeg vil være en stemme i Folketinget, der lytter, stiller spørgsmål og insisterer på løsninger, der virker i virkeligheden. Og fordi jeg ønsker at repræsentere Københavns omegn med indsigt, nærhed og ansvarlighed.Jeg håber på jeres tillid og opbakning.
Jeg hedder Dorthe Beck-Nyling og jeg stiller op til Folketinget for Moderaterne i Københavns omegn, fordi jeg ønsker at tage ansvar for en politik, der bygger på dialog, balance og holdbare løsninger.Jeg glæder mig helt særligt over at få lov at stille op i det område, hvor jeg selv har boet i størstedelen af mit liv. Det er her, jeg kender hverdagen, menneskene og de udfordringer og muligheder, der præger vores lokalsamfund.Jeg har i mange år arbejdet professionelt med mennesker i udsatte positioner – både i den offentlige og private del af det specialiserede socialområde. Jeg er uddannet pædagog, har en diplomuddannelse i ledelse og arbejder i dag som leder i det socialpædagogiske felt.Derudover er jeg bestyrelsesmedlem på et bo- og aktivitetstilbud og domsmand i Københavns Byret.Privat er jeg gift, har fire voksne børn og syv børnebørn, som er det vigtigste fundament i mit liv.Både fagligt og personligt har jeg set, hvordan systemer alt for ofte spænder ben for sig selv. Når søjler ikke taler sammen, bliver mennesker tabt mellem dem.Jeg har oplevet, hvordan forebyggelse ofte nedprioriteres, selvom det både er menneskeligt og økonomisk klogere end brandslukning. Den indsigt tager jeg med mig politisk: Vi skal tænke helhedsorienteret fra starten og sikre løsninger, der holder – også på den lange bane.Mit politiske engagement udspringer af et ønske om at skabe politik med balance mellem økonomisk ansvarlighed og menneskelige værdier.Netop derfor har jeg fundet mit politiske hjem i Moderaterne. For første gang oplever jeg et parti, hvor jeg ikke skal gå på kompromis med mine grundlæggende værdier: dialog frem for skyttegrave, både/og frem for enten/eller og ansvarlighed frem for kortsigtet popularitet.Den tid vi har haft i regering, har vist mig, hvor vigtigt det er med et parti, der kan samle, tage ansvar og være med til at gennemføre nødvendige reformer – også når det ikke er det nemmeste.Politik skal ikke være en popularitets-konkurrence fra uge til uge. Det skal være ansvarlige beslutninger, der holder på den lange bane. Det vil jeg gerne være med til at tage ansvar for.Jeg brænder især for social-, handicap- og sundhedspolitik. Herunder værdighed i praksis – ikke kun i reformer, men i menneskers hverdag. Lighed i sundhed uanset køn, baggrund eller handicap. Mere og klogere forebyggelse. Og en tidlig, rigtig indsats for børn og unge, så vi undgår nederlag, der sætter sig fast og bliver dyrere – både menneskeligt og samfundsøkonomisk – senere.Valgkampene, mit arbejde i kommunekredsbestyrelsen og deltagelsen i Det Politiske Talenthold har styrket min lyst til at fortsætte den politiske rejse og tage et større ansvar.Den tid Moderaterne har været i regering, har vist, hvor nødvendigt et samlende midterparti er – både indenrigs- og udenrigspolitisk. Dialog er ikke svaghed. Det er en forudsætning for holdbare beslutninger.Jeg stiller op, fordi jeg vil være en stemme i Folketinget, der lytter, stiller spørgsmål og insisterer på løsninger, der virker i virkeligheden. Og fordi jeg ønsker at repræsentere Københavns omegn med indsigt, nærhed og ansvarlighed.Jeg håber på jeres tillid og opbakning.
Der skal være dialog, sammenhæng og balance i dansk politik.
- Dorthe Beck-Nyling, folketingskandidat Moderaterne
Om Dorthe Beck-Nyling
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Omegns Storkreds
Alder: 49 år
Bosat i: København
Oprindeligt fra: Jeg er født og boede de første år i Ballerup. Min familie flyttede til Gl. Ølstykke i en årrække, men da jeg var ca. 12 flyttede vi tilbage til Ballerup hvor jeg boede helt frem til sent i mit voksenliv. I 2016 flyttede min mand og jeg til Tølløse i 3,5 år inden vi landede i København i 2020.
Uddannelse: Professionsbachelor i pædagogik, diplom i ledelse og uddannelse op til officer i Hjemmeværnet.
Beskæftigelse: Souschef på Behandlingsskolerne + domsmand Københavns byret
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Bestyrelsesmedlem på Bo- og Aktivitetstilbuddet Søholm & Bestyrelsesmedlem i Moderaterne Københavns kommunekreds
Familie: Jeg er gift med Dennis på 20'ende år og tilsammen har vi 4 voksne børn og 7 børnebørn - og vores hund Arnold. De er fundamentet og kernen i mit liv.
Fritid: Jeg bruger gerne min fritid med min mand, børn, børnebørn og resten af familien. Vi bruger gerne tid på kulturelle oplevelser, hvor vi nyder godt af at bo centralt i København og bruger byen aktivt, men vi nyder også hjemlig hygge, afslapning og gåture. En stor del af min fritid bruger jeg også på politiske arrangementer og aktiviteter, bl.a. gennem mit engagement i kommunekreds bestyrelsen i København.
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Dennis Beck-Nylingbecknyling@outlook.dk
Jeg har været medlem af Hjemmeværnet i 20 år, hvoraf 7 af årene var jeg kompagnichef i Hjortespring. Jeg var også ansat 2 år i Forsvaret under coronaen, hvor jeg var delingsfører.Jeg har løbet rigtig meget sammen med min mand. Jeg har været skadet de senere år, men håber meget at komme til at løbe igen, da det giver mig en stor glæde.Min mand og jeg sammen med vores hund Arnold, som vi elsker at gå lange ture sammen med.
Jeg står foran Christiansborg efter en af vores mange gode og udbytterige møder med politikudvikling.Jeg har været medlem af Hjemmeværnet i 20 år, hvoraf 7 af årene var jeg kompagnichef i Hjortespring. Jeg var også ansat 2 år i Forsvaret under coronaen, hvor jeg var delingsfører.Jeg har løbet rigtig meget sammen med min mand. Jeg har været skadet de senere år, men håber meget at komme til at løbe igen, da det giver mig en stor glæde.Min mand og jeg sammen med vores hund Arnold, som vi elsker at gå lange ture sammen med. Jeg står foran Christiansborg efter en af vores mange gode og udbytterige møder med politikudvikling.Jeg har været medlem af Hjemmeværnet i 20 år, hvoraf 7 af årene var jeg kompagnichef i Hjortespring. Jeg var også ansat 2 år i Forsvaret under coronaen, hvor jeg var delingsfører.Jeg har løbet rigtig meget sammen med min mand. Jeg har været skadet de senere år, men håber meget at komme til at løbe igen, da det giver mig en stor glæde.
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Sundheds- & Sociallovgivning
Sikre sammenhæng mellem sundheds- og sociallovgivningen, så de underbygger hinanden, fremfor som nu, at modarbejde hinanden.
Børn & unge
Forebyggelse og tidlig indsats for børn og unge – det gælder både i forhold til skoleværing, men også i forbindelse med ex. handicaps eller socio-emotionelle udfordringer. Ofte bliver det billigste tilbud valgt først, fremfor det tilbud, som barnet eller den unge har behov for. Det betyder, at barnet eller den unge får flere nederlag og behovet ofte eskalerer i takt med at det også bliver dyrere.
Værdighed
Værdighedsreformen skal have liv og underbygges med konkrete tiltag, herunder mobile tilbud.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#57468
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Karan Khosla
Københavns Omegns Storkreds
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Lisbeth Dam Larsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lisbeth-dam-larsen-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Lisbeth
Dam Larsen
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Lisbeth Dam Larsen
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Stem på mig og Moderaterne. Vi søger de bedste løsninger hen over midten.Vores børn er vores vigtigste ressource og derfor den vigtigste prioritering for mig. Vores skoler skal have frihed til at vælge de bedste løsninger for klassestørrelser, deletimer og antal voksne. Men hvis vi vil have ro, trivsel og læring i skolen, så starter det længe før første skoledag. Derfor tidlig investering i ALLE vores børn fra 0-18 år og med hjælp fra bl.a. sundhedspleje, pædagoger og lærere. Evt. behov for udredning skal ske hurtigt og uden skelen til rigide faggrænser.Vi er det grønne parti på midten, der kan sikre den nødvendige udvikling ift. klimatiltag, bæredygtighed og biodiversitet. Vi har brug for mere bæredygtigt byggeri – hellere bygge om og til end at rive ned og bygge nyt. Vi mangler små boliger og mulighed for, at generationer kan bo sammen. En af mine mærkesager er retten til at bygge et HAVEHUS på max. 75 m2, som bolig for familiens ældste, for den unge eller bare til udlejning.
Stem på mig og Moderaterne. Vi søger de bedste løsninger hen over midten.Vores børn er vores vigtigste ressource og derfor den vigtigste prioritering for mig. Vores skoler skal have frihed til at vælge de bedste løsninger for klassestørrelser, deletimer og antal voksne. Men hvis vi vil have ro, trivsel og læring i skolen, så starter det længe før første skoledag. Derfor tidlig investering i ALLE vores børn fra 0-18 år og med hjælp fra bl.a. sundhedspleje, pædagoger og lærere. Evt. behov for udredning skal ske hurtigt og uden skelen til rigide faggrænser.Vi er det grønne parti på midten, der kan sikre den nødvendige udvikling ift. klimatiltag, bæredygtighed og biodiversitet. Vi har brug for mere bæredygtigt byggeri – hellere bygge om og til end at rive ned og bygge nyt. Vi mangler små boliger og mulighed for, at generationer kan bo sammen. En af mine mærkesager er retten til at bygge et HAVEHUS på max. 75 m2, som bolig for familiens ældste, for den unge eller bare til udlejning.
Vores børn er vores vigtigste ressource.
- Lisbeth Dam Larsen, folketingskandidat Moderaterne
Om Lisbeth Dam Larsen
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns storkreds.
Bosat i: Dragør
Oprindeligt fra: Amager
Uddannelse: Ingeniør DIAB, Arkitekt MMA og MPO fra RUC
Beskæftigelse: Arbejder som projektleder med almene helhedsplaner i Domea.dk
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Bestyrelsesmedlem i Moderaterne i Dragør, medlem af storkredsbestyrelsen, Moderaterne KBHBestyrelsesmedlem i Hey, har du snakket med Bedste / Enggårdens Venner
Familie: Jeg har to voksne døtre, er kæreste med Torben, og tilsammen har vi seks børnebørn 3 år - 10 år, som alle bor her på Amager - i Dragør og Tårnby
Fritid: Jeg elsker mit liv i Dragør med familie, venner, lokalpolitik, naturen, vandet, vores kulturarv og historie: Ligesom jeg elsker fællesskabet i Moderaterne og muligheden for at deltage i politikudvikling og i organisationsarbejdet. Jeg elsker at danse, at stå på ski, at rejse og at få plads til både biodiversitet og mennesker i min dejlige have.
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
l@adri.dk
+45 20715007
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Børnene er vores fremtid
Børnene er vores vigtigste ressource. De fortjener alle gode rammer for dagtilbud, skoler, fritidsliv og uddannelse. En tidlig indsats for alle er den bedste investering i deres trivsel og udvikling.Vi har brug for flere pædagoger.
En bæredygtig udvikling
Alt for mange regler og forældet lovgivning spænder ben for en bæredygtig og grøn udvikling. Det gælder især indenfor byggeriet og indenfor den grønne omstilling.Ret til det lille havehus som ekstra bolig er et lille skridt på vejen.
Foreninger og frivillige
Danmark er et foreningsland. Vi har brug for færre krav og færre indviklede skatteregler især overfor vores små foreninger. Og vi har brug for at understøtte vores frivillige bedre også økonomisk.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Ellen Emilie - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ellen-emilie-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Ellen Emilie
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Ellen Emilie
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Hvorfor stiller du op?Muligheden for at kunne gøre en forskel.For min egen og fremtidige generationer. Det betyder alt.Mange af de beslutninger, der skal tages nu, kommer til at påvirke os direkte. Derfor synes jeg, det er vigtigt at sidde med ved bordet i Folketinget – for at kunne sætte det lange lys på problemstillingerne og sikre min generation en stærk stemme, der hvor politikken smedes og føres ud i livet.
Hvorfor stiller du op?Muligheden for at kunne gøre en forskel.For min egen og fremtidige generationer. Det betyder alt.Mange af de beslutninger, der skal tages nu, kommer til at påvirke os direkte. Derfor synes jeg, det er vigtigt at sidde med ved bordet i Folketinget – for at kunne sætte det lange lys på problemstillingerne og sikre min generation en stærk stemme, der hvor politikken smedes og føres ud i livet.
Stem på en ung og seriøs stemme i København, der vil kæmpe for at skabe løsninger for et fremtidigt boligmarked fuld af muligheder, en fri folkeskole hvor alle trives, og at vi når i mål med vores klimamål.
- Ellen Emilie, folketingskandidat Moderaterne
Om Ellen Emilie
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Storkreds
Alder: 24 år
Bosat i: København
Oprindeligt fra: Jeg er født og opvokset i København.
Uddannelse: BA i Katastrofe og Risikomanagement
Beskæftigelse: Studerende
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Fremtidens boligmarked fuld af muligheder
Jeg går til valg på, at samfundet også skal holde til min generation og alle dem, der kommer efter. Vi skal ikke pille ved dem, der har friværdi nu, men vi bliver nødt til at kigge på systemet i fremtiden, så nye generationer har en chance. Derfor har Moderaterne præsenteret 6 nye boligskat-principper, der gør boligmarkedet enkelt, trygt og fair.Alle mine venner, der ejer en bolig, har fået hjælp af deres forældre, det er altså ikke holdbart. Det er med til at skævvride vores samfund. Det vil jeg gerne være med til at ændre, være med til at sætte det lange lys på og kæmpe og være en stemme for min generation i Folketinget.
En fri folkeskole hvor alle trives
Giv folkeskolen lov til at fungere og giv ansvaret tilbage til dem, der har fagligheden. Vi skal forebygge mistrivsel og investere i to-voksen- og lærerordninger. Jeg gik selv i folkeskolen under folkeskolereformen og ved, at politikere med regneark på Christiansborg ikke bør detailstyre folkeskolen, men at vi derimod skal have mere frihed til skolerne selv, som netop kender deres behov og elever bedst.
Vi skal stadig huske klimaet
Danmark har nogle af de flotteste klimamål i verden, og det er virkelig fedt. Men vi skal have dem realiseret. Den grønne trepart skal føres ud i livet, og derfor går jeg til valg på en 3-30-300 dagsorden i København. Alle skal kunne se mindst 3 træer udenfor deres vindue, vi skal have 30% trækronedække, og så skal alle bo max 300 meter fra et grønt areal. Dette kommer til at hjælpe massivt på bl.a. luftforurening, klimasikring og livskvaliteten i byen. Kort sagt: vi skal i mål med vores mål, og det vil jeg gerne være med til.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#57469
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mads Sebbelov
Københavns Storkreds
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Søren Vanting - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/soeren-vanting-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Søren Vanting
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Søren Vanting
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Første byrådspolitiker for Moderaterne i Jylland, sådan skrev pressen historien om mit skift for lidt over to år siden.Skiftet til Moderaterne var grundet et ungt og nyt parti, samt pragmatisk tilgang til løsninger uanset hvad jeg har haft med at gøre. Det giver resultater og løsninger, som tjener vores samfund både nu og i fremtiden. Derfor er det også naturligt, at stille min kandidat og profil til rådighed for Moderaterne i Østjyllands storkreds.Jeg er 53 år gammel, og har været folketingskandidat siden 2012 i vores fantastiske kreds og område.Mine ønsker er store, og jeg drømmer stort for Østjylland. Vi er den andenstørste kreds i landet og med Århus, som omdrejningspunkt skal vi have koblet området sammen på alle områder. Jeg tænker meget mobilitet, men selvklart også forbedringer på infrastrukturen.Arbejder til dagligt, som butikschef i Drømmeland A/S i Horsens, og pønser på bestyrelsesarbejde og rådgivning.Har historisk være hovedbestyrelsesmedlem for aftenskolen FOF. Tilmed for Dansk Arbejdsgiverforening/Dansk Erhverv arbejdet med arbejdsmarkedspolitik i Østjyllands RAR i gennem 8-10 år. Formand for jægerne i Hedensted Kommune i Jægerråd, og været frivillig i mange foreninger/bestyrelser.Tilmed også i opvæksten af familien to sønner, der nu begge er fyldt 20 år. Gift med Majken, og vi bor i byen Hornsyld hvor jeg også er opvokset med skolegang i Horsens og Vejle.Jeg har en HH-3 årig sammenholdt med merkonome fag. Stiller mig til rådighed og ydmyg over opgaven med repræsentation af Vores Storkreds Østjylland i Folketinget.
Første byrådspolitiker for Moderaterne i Jylland, sådan skrev pressen historien om mit skift for lidt over to år siden.Skiftet til Moderaterne var grundet et ungt og nyt parti, samt pragmatisk tilgang til løsninger uanset hvad jeg har haft med at gøre. Det giver resultater og løsninger, som tjener vores samfund både nu og i fremtiden. Derfor er det også naturligt, at stille min kandidat og profil til rådighed for Moderaterne i Østjyllands storkreds.Jeg er 53 år gammel, og har været folketingskandidat siden 2012 i vores fantastiske kreds og område.Mine ønsker er store, og jeg drømmer stort for Østjylland. Vi er den andenstørste kreds i landet og med Århus, som omdrejningspunkt skal vi have koblet området sammen på alle områder. Jeg tænker meget mobilitet, men selvklart også forbedringer på infrastrukturen.Arbejder til dagligt, som butikschef i Drømmeland A/S i Horsens, og pønser på bestyrelsesarbejde og rådgivning.Har historisk være hovedbestyrelsesmedlem for aftenskolen FOF. Tilmed for Dansk Arbejdsgiverforening/Dansk Erhverv arbejdet med arbejdsmarkedspolitik i Østjyllands RAR i gennem 8-10 år. Formand for jægerne i Hedensted Kommune i Jægerråd, og været frivillig i mange foreninger/bestyrelser.Tilmed også i opvæksten af familien to sønner, der nu begge er fyldt 20 år. Gift med Majken, og vi bor i byen Hornsyld hvor jeg også er opvokset med skolegang i Horsens og Vejle.Jeg har en HH-3 årig sammenholdt med merkonome fag. Stiller mig til rådighed og ydmyg over opgaven med repræsentation af Vores Storkreds Østjylland i Folketinget.
Jeg er din lokale kandidat i Folketinget og det er vigtigt med lokal repræsentation
- Søren Vanting, folketingskandidat Moderaterne
Om Søren Vanting
Folketingskandidat for Moderaterne i: Østjyllands Storkreds
Alder: 53 år
Bosat i: Hornsyld i Hedensted Kommune i Region Midtjyllland
Oprindeligt fra: Bor i min hjemstavns by Hornsyld. Skolegang i Horsens (Sct. Ibs) og Vejle (handelsskole). Er rigtig lokal Østjyde. Arbejder i Horsens i dag.
Uddannelse: Handelsgymnasiel med merkonome fag og projektleder
Beskæftigelse: Butikschef hos Drømmeland A/S i Horsens siden 2018
Bestyrelses-/foreningsarbejde: Første Moderaterne kommunalbestyrelsesmedlem i Jylland i Hedensted Kommune. Danmarks Jægerforbund, Folkeligt Oplysningsforbund.
Familie: Bor sammen med Majken og sammen har vi to sønner på henholdsvis 21 og 22 år gammel.
Fritid: Jæger, cykling, havearbejde og natur.
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Mobilitet for alle i Østjylland
Alle borgere i Østjylland skal have let adgang til arbejde, uddannelse og fritid – uanset postnummer. Vi skal styrke den kollektive trafik, forbedre vejnettet og skabe sammenhæng mellem by og opland. Flere statslige arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner skal placeres i storkredsen for at skabe balance og udvikling.
Infrastruktur og fremtidens forbindelser
Østjylland skal bindes bedre sammen gennem investeringer i moderne infrastruktur. Kattegatforbindelsen skal igangsættes for at styrke sammenhængen mellem landsdelene, og Letbanen 2.0 skal udbygges. Samtidig skal flere statslige arbejdspladser og uddannelsestilbud placeres i Østjylland for at sikre vækst, grøn transport og regional lighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Susan Kronborg
Østjyllands Storkreds
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Susan Kronborg - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/susan-kronborg-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Susan Kronborg
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Susan Kronborg
Folketingskandidat i Østjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg er cand.jur., LLM., og har en karriere i Skattestyrelsen og tidligere Skatteministeriet, men hele tiden med arbejdssted i Aarhus.Jeg har været i Folketinget fra 2020 – 2022. Jeg kender juraen og forhandlingerne. Min motivation for at engagere mig fortsat er, at jeg tror på, at politik skal bygge på viden, ikke spin.Jeg vil fokusere på sundhed: blandt andet dobbeltdiagnosepakker for mennesker, der både har et misbrug og en psykisk sygdom. De falder alt for ofte imellem to stole. Og der vil et forløb, som vi har på kræftområdet, kunne sætte turbo for en koncentreret behandling.Jeg kender til kræftpakkerne igennem mit hverv som bestyrelsesmedlem for Kræftens Bekæmpelse.Jeg vil også arbejde for flere offentlige arbejdspladser i Østjylland. Det giver ingen mening, at de unge efter endt uddannelse skal tage til København.Vores erhvervsvirksomheder mangler arbejdskraft og der skal være et job til ægtefællen, hvis vi skal kunne tiltrække flere hænder.
Jeg er cand.jur., LLM., og har en karriere i Skattestyrelsen og tidligere Skatteministeriet, men hele tiden med arbejdssted i Aarhus.Jeg har været i Folketinget fra 2020 – 2022. Jeg kender juraen og forhandlingerne. Min motivation for at engagere mig fortsat er, at jeg tror på, at politik skal bygge på viden, ikke spin.Jeg vil fokusere på sundhed: blandt andet dobbeltdiagnosepakker for mennesker, der både har et misbrug og en psykisk sygdom. De falder alt for ofte imellem to stole. Og der vil et forløb, som vi har på kræftområdet, kunne sætte turbo for en koncentreret behandling.Jeg kender til kræftpakkerne igennem mit hverv som bestyrelsesmedlem for Kræftens Bekæmpelse.Jeg vil også arbejde for flere offentlige arbejdspladser i Østjylland. Det giver ingen mening, at de unge efter endt uddannelse skal tage til København.Vores erhvervsvirksomheder mangler arbejdskraft og der skal være et job til ægtefællen, hvis vi skal kunne tiltrække flere hænder.
Jeg kæmper for ligeværd og retsstat med et liberalt udsyn
- Susan Kronborg, folketingskandidat Moderaterne
Om Susan Kronborg
Folketingskandidat for Moderaterne i: Østjyllands storkreds
Alder: 57 år
Bosat i: Skanderborg
Oprindeligt fra: Jeg er adopteret fra Korea og vokset op i Middelfart og Brande. Og er så flyttet til Aarhus i forbindelse med jura studiet på Aarhus Universitet.
Uddannelse: Cand jur, LLM
Beskæftigelse: Jeg  har en lang karriere bag mig i Skattestyrelsen og Skatteministeriet, men hele tiden med arbejdssted i Aarhus
Bestyrelse & foreningsarbejde: Jeg har som projektleder formået at stifte lokalforeningen Moderaterne Skanderborg. Derudover er jeg bestyrelsesmedlem i Kræftens Bekæmpelse.
Familie: Min mand Henrik Staunskjær har advokatvirksomhed i Skanderborg og Horsens.
Kontakt
Østjyllands Storkreds
empty
kronborgsusan@gmail.com
+45 20576399
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Sundhed
Hvis man vælger bundlinje før patientrettigheder, må man også stå på mål for et erstatningsansvar.Vi skal sikre, at personer med både psykisk sygdom og misbrug (dobbeltdiagnoser) bliver behandlet og ikke falder ned mellem to stole.
Arbejdspladser
Nogle vil indvende, at offentlige arbejdspladser ikke medfører vækst i sig selv. Men udflytning af offentlige arbejdspladser gavner også de østjyske erhvervsvirksomheder, som mangler arbejdskraft. De efterspurgte hænder der mangler, har jo også ægtefæller, som skal have et job.
Drikkevand
Rent drikkevand er et fantastisk gode. Men vi finder igen og igen bekæmpelsesmidler, som ved en tilfældighed bliver opdaget ved nye analyser af vores drikkevand. Senest har vi også hørt om svampemidler og træbeskyttelse, der er opdaget ved yderligere screening.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#102815
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Østjyllands storkreds
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Peter Have
Østjyllands Storkreds
peter.have@ft.dk
+45 33375500
empty
SE MERE
Sara Pernille Jespersen
Østjyllands Storkreds
saraph92@hotmail.com
+45 22521292
empty
SE MERE
Søren Vanting
Østjyllands Storkreds
vanting@protonmail.com
+45 40173751
empty
SE MERE
Sten Larsen
Østjyllands Storkreds
stenlarsen21@gmail.com
+45 21157230
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Karan Khosla - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/karan-khosla-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Karan Khosla
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Karan Khosla
Folketingskandidat i Københavns Omegns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Børn og unge er det vigtigste!Fremtid — Beslutningerne i dag former de næste 30 år.Nærhed — Jeg står tæt på unges hverdag: bolig, uddannelse, jobstart, trivsel.Repræsentation — Hvis politik kun laves af 50+, bliver prioriteringerne også 50+.Pragmatisme — Løsninger frem for blokke.Modernitet — Digitalisering og AI med et sundt skærmliv.Ansvar — Klare mål, ærlig pris, målbar effekt.Jeg vil også gerne have vi fokusere på:• Optag til videregående: De adgangsgivende fag/karakterer skal tælle – ikke bare alle.• Flere ungdomsboliger, så unge kan flytte ud og følge deres drømme.Moderaterne får enderne til at mødes: stærkere NATO, løft af psykiatrien og mindre skærmtid — uden at det skal være rødt eller blåt – men bare det er godt.
Børn og unge er det vigtigste!Fremtid — Beslutningerne i dag former de næste 30 år.Nærhed — Jeg står tæt på unges hverdag: bolig, uddannelse, jobstart, trivsel.Repræsentation — Hvis politik kun laves af 50+, bliver prioriteringerne også 50+.Pragmatisme — Løsninger frem for blokke.Modernitet — Digitalisering og AI med et sundt skærmliv.Ansvar — Klare mål, ærlig pris, målbar effekt.Jeg vil også gerne have vi fokusere på:• Optag til videregående: De adgangsgivende fag/karakterer skal tælle – ikke bare alle.• Flere ungdomsboliger, så unge kan flytte ud og følge deres drømme.Moderaterne får enderne til at mødes: stærkere NATO, løft af psykiatrien og mindre skærmtid — uden at det skal være rødt eller blåt – men bare det er godt.
Vi skal lave politik ikke kun for unge men også med unge - og politik for de næste 30 år og ikke kun 3 år.
- Karan Khosla, folketingskandidat Moderaterne
Om Karan Khosla
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns Omegns Storkreds
Alder: 29 år
Bosat i: Gentofte
Oprindeligt fra: Jeg har indiske rødder, som jeg er stolt af. Den indiske kultur har lært mig at prioritere uddannelse højt, være pligtopfyldende og have respekt for autoriteter.  Jeg er født i Gladsaxe og boede først i Værebroparken, som tidligere har været på ghettolisten. Derfor er jeg også stolt af, hvor jeg er i dag. Senere flyttede vi til DAB i Gladsaxe Søborg, hvor jeg boede i 25 år tæt på Gladsaxe Kirke, hvor jeg også har været frivillig.  I 2023 var jeg så heldig at kunne købe hus i Gentofte, og jeg meldte mig ind i bestyrelsen for grundejerforeningen, fordi jeg synes, det er vigtigt at give tilbage. Jeg var også kandidat til kommunalvalget i Gentofte.  Jeg har venner over hele Københavns Omegn, blandt andet i Lyngby, Herlev, Ballerup, Glostrup, Brøndby, Rødovre og Høje-Taastrup.
Uddannelse: Jeg har en dobbelt bachelor i erhvervsøkonomi og international politik fra IE University i Madrid. Kort sagt: lidt business, lidt geopolitik – og fem år med studerende fra hele verden.
Beskæftigelse: Til daglig arbejder jeg med salg og IT. Så jeg ser meget af det AI, som så mange taler om, helt tæt på i praksis, og jeg har også idéer til, hvordan vi skal bruge det klogt i fremtiden. Og ved siden af har jeg mit “ulønnede fuldtidsjob” som ungdomspolitiker, hvor jeg udvikler politik, debatterer og deltager i politiske arrangementer.
Bestyrelses-/foreningsarbejde: TILLIDSHVERV Gentofte Vangede Grundejerforening, Bestyrelse: Kasserer (2025–nu) · Sekretær (2024–2025) - POLITISK ERFARING: Folketingsvalgskandidat · Københavns Omegn · Moderaterne (2026) - Kommunalvalgskandidat · Gentofte · Moderaterne (2025) - Kampagneleder · Moderaterne (2022 - 2024) - Rasmus Lund-Nielsen (Valgt til Folketinget) og Klavs A. Holm (supleant til Europaparlamentet) - Ungdomspolitik (Unge Moderater) (2023 - Til stede), Leder/Formand (UM Københavns Omegn) · Forretningsudvalg & politisk ansvarlig · Landsbestyrelsesmedlem · Tidligere unge- og uddannelsesordfører - Politisk arbejde: 20+ debatter · debatindlæg i nationale medier · politisk arbejde gennemført · 2 politiske udspil (uddannelse og bolig)
Familie: Vi er mig, min mor, min far og min bror. Hvis det stod til min mor, så gik der nok ikke længe, før jeg også havde mine egne børn
Fritid: I min fritid fylder fodbold meget. Jeg har spillet fodbold og futsal før, og i dag er det mest stadion hver anden weekend. Nogle gange rejser jeg også ud, især til Spanien, for at se fodbold. Jeg har også spillet skak og var med i skakklubben på uni, og jeg følger stadig VM.  Derudover bruger jeg meget tid på ungdomspolitik med sociale arrangementer, debatter, politisk arbejde og udspil. Jeg elsker også at rejse og har været i over 30 lande på 4 kontinenter, og jeg håber at nå Sydamerika og endnu mere af Asien og Afrika.  Og så er jeg nørd: filosofi og science fiction. Jeg gamer også, bare mindre end før, men historiske spil som Assassins Creed har faktisk betydet ret meget for mig.
Kontakt
Københavns Omegns Storkreds
empty
kk@ungemoderater.dk
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Optag på relevante fag
Optag til videregående uddannelser skal baseres på gennemsnittet i de adgangsgivende fag – ikke alle fag. Forestil dig, hvis Einstein ikke kom ind på fysikstudiet på grund af en dårlig karakter i oldtidskundskab. Talent skal ikke sorteres fra af irrelevante fag.
Unges trivsel og skærmkrise
Unge står i en koncentrations- og trivselskrise. Vi skal udfordre techgiganternes algoritmer, bekæmpe fake news og AI-manipulation og sikre bedre adgang til hjælp – fx flere børnepsykologer med ydernumre.
Rent drikkevand og bedre vilkår for unge
Vi skal stoppe forurening af vores drikkevand, så vi også i fremtiden kan drikke fra vandhanen. Samtidig skal unge have bedre vilkår: mindre modregning når man arbejder, stærkere indsats mod ludomani og bedre adgang til boligmarkedet.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
#75602
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns Omegns storkreds
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Betina Asbæk
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Zishan Ali
Københavns Omegns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Frederik Lau Petersen
Københavns Omegns Storkreds
frederik5901@gmail.com
+45 40811014
empty
SE MERE
Dorthe Beck-Nyling
Københavns Omegns Storkreds
dbn-moderat@outlook.dk
empty
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Kasper Nygaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/kasper-nygaard-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Kasper Nygaard
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Kasper Nygaard
Folketingskandidat i Sjællands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Jeg stiller op til Folketinget med Moderaterne, fordi politik for mig handler om mennesker – ikke systemer og tal.Efter 20 år i uddannelsesverdenen har jeg set, hvordan vores måde at måle, styre og regulere på ofte overser netop det, der betyder mest: menneskelig dømmekraft, livserfaring og trivsel.Jeg tror på, at vi skal turde stå i kompleksiteten sammen – ikke reducere den til overskrifter.Jeg vil arbejde for et samfund, hvor vi ser mennesket bag tallene, hvor vi tør tænke langsigtet – og hvor bæredygtighed også handler om liv, læring og ledelse.Jeg tror på, at vi skal turde tage de svære snakke, vælge helheden frem for enkeltsager – og tænke i, hvad der holder i længden, ikke kun til næste valg.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Line Randa
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds.
Alder: 47 år
Bosat i: Nørresundby
Uddannelse: Uddannet cand.mag.
Beskæftigelse: Arbejder som ledelsesrådgiver på Aalborg Universitet. Tidligere leder af universitetets karrierevejledning og internationale kontor.
Familie: Mor til store børn, gift med Tobias som er skolelærer - og med benene solidt plantet i virkelighedens Danmark
Kontakt
Sjællands Storkreds
empty
empty
empty
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Et mere menneskeligt uddannelsessystem
En jordemoderuddannelse kræver et tårnhøjt karaktergennemsnit.Alligevel kan man blive optaget uden nogensinde at have fået vurderet, om man er omsorgsfuld, relationskompetent eller i stand til at stå i andres kriser.På medicin optages langt størstedelen af de studerende via kvote 1 – selvom faget i allerhøjeste grad handler om mødet med mennesker i sårbare livssituationer.Det samme gør sig gældende for uddannelser som psykologi, sygepleje, tandlæge, fysioterapi, lærer, pædagog og socialrådgiver.Fælles for dem er, at empati, dømmekraft, kommunikation og menneskelig modenhed er afgørende for at lykkes – men karakterer afgør fortsat, hvem der overhovedet får chancen.Ja, der findes kvote 2.Men alt for ofte spiller karakterer også her en afgørende rolle. Det betyder, at vi reelt sorterer på tal – også når vi siger, at vi ser på mennesket.Karakterer fylder for meget, når de næsten alene bestemmer adgangen.Og de fylder for lidt, når vi glemmer mennesket bag tallet.Jeg vil arbejde for et mere nuanceret optagelsessystem. Ét, der:reelt sidestiller kvote 1 og kvote 2giver plads til dannelse, empati og relevant erfaring på linje med karaktererser mennesket bag ansøgningen – ikke kun tallet foran kommaet
Et bæredygtigt arbejdsliv og livslang læring
Vi spørger alt for tidligt: “Hvad vil du være, når du bliver stor?” – som om svaret skal holde hele livet. Mange af os skal arbejde til vi er 75, men får sjældent mulighed for at skifte retning undervejs.Jeg valgte selv min uddannelse som 18-årig. Jeg kan godt huske, hvordan stressende det var at skulle tage stilling til resten af mit arbejdsliv – i starten af mit arbejdsliv.Som karrierevejleder har jeg set alt for mange unge stivne under presset for at vælge rigtigt – og for mange voksne gå i stå midt i arbejdslivet, fordi deres første valg enten var forkert eller er blevet det med tiden.Midt i livet drukner mange af os i forpligtelser. Derfor skal det være muligt at skrue ned for arbejdet i perioder – og op igen, når tiden er til det. Arbejdslivet skal kunne tage ny form, når man er 45 eller 55 – og slutte, når man selv vil.Vi skal skabe rammer, der gør det lettere at lære nyt, skifte spor og bidrage gennem hele livet – også som seniorer. For livet slutter ikke, når man fylder 65. Mange har energi, erfaring og lyst til at være en del af fællesskabet. Det skal vi give plads til.
Digital trivsel og skærmkløgt
Unge i dag vokser op i et digitalt konstant nærvær. Allerede som 8-årige får mange deres første smartphone – og med den følger sociale medier, skærmtid og et konstant pres for at være “på”.Som psykolog og moderat Rasmus Lund-Nielsen beskriver i Tetris-effekten, bliver hjernen formet af den kontinuerlige stimuli. Vi får sværere ved at finde ro, fordybelse og mening – og unge står i dag med færre mentale pauser end nogen generation før dem.Vi skal have en ny balance mellem teknologi og trivsel. Forældre og skoler skal have bedre værktøjer til at støtte børn og unge i deres digitale liv, og tech-branchen skal tage langt større ansvar.Jeg vil arbejde for, at Danmark bliver foregangsland for digital dannelse:Skærmkløgt som kompetence – bevidsthed om, hvornår vi er på, og hvornår vi er til stede.Trygge rammer omkring unges første smartphone – med støtte og klare forventninger til brug.Pauser, fordybelse og offline fællesskaber – fordi ro er en forudsætning for læring, trivsel og livsduelighed.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Sjællands storkreds
Brian Perri
Sjællands Storkreds
brian@perri.dk
+45 24432254
empty
SE MERE
Mogens Haugaard
Sjællands Storkreds
haugaardhereford@gmail.com
+45 23375587
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Mia Linda Møller
Sjællands Storkreds
miamoderaterne@outlook.dk
+45 50572138
empty
SE MERE
Jan Carlsen
Sjællands Storkreds
jec4000ros@gmail.com
+45 30700701
empty
SE MERE
Frida Qvist Kristensen
Sjællands Storkreds
fridafup2006@gmail.com
+45 52651818
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Mads Sebbelov - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mads-sebbelov-fv26

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Mads Sebbelov
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Mads Sebbelov
Folketingskandidat i Københavns Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg stiller op til Folketinget fordi politik ikke kun er holdninger – men er modet til at handle og skabe resultater, der gør en forskel i helt almindelige menneskers liv.Jeg har oplevet og mærket helt tæt på, hvor meget det betyder, når samfundet ikke følger med det levede liv. Det har drevet mig til at kæmpe for politisk forandring. Før jeg blev kandidat, lykkedes det mig at engagere tusindvis af danskere og få ændret lovgivningen om organdonation i 2024.Jeg har bevist, at jeg som engageret far og borger kan skabe reel politisk forandring. Det er netop denne erfaring og tilgang, jeg tager med mig ind i politik – med hjertet i hånden og fødderne solidt plantet i virkeligheden.
Jeg stiller op til Folketinget fordi politik ikke kun er holdninger – men er modet til at handle og skabe resultater, der gør en forskel i helt almindelige menneskers liv.Jeg har oplevet og mærket helt tæt på, hvor meget det betyder, når samfundet ikke følger med det levede liv. Det har drevet mig til at kæmpe for politisk forandring. Før jeg blev kandidat, lykkedes det mig at engagere tusindvis af danskere og få ændret lovgivningen om organdonation i 2024.Jeg har bevist, at jeg som engageret far og borger kan skabe reel politisk forandring. Det er netop denne erfaring og tilgang, jeg tager med mig ind i politik – med hjertet i hånden og fødderne solidt plantet i virkeligheden.
Politik med hjerte, fornuft og handling.
Mads Sebbelov, folketingskandidat Moderaterne
Om Mads Sebbelov
Folketingskandidat for Moderaterne i: Københavns storkreds.
Alder: 49 år
Bosat i: København
Oprindeligt fra: København
Uddannelse: Psykoterapeut & Master Coach, Maskiningeniør, Sergent i Den Kongelige Livgarde
Beskæftigelse: Personlig udvikling og stress coaching
Bestyrelsesarbejde: Bestyrelsesformand for Vilslevgruppen, (en almennyttig, uafhængig og nonprofit patientforening for unge mellem 15–30 år med organsvigt, som enten er transplanteret eller står på venteliste til et nyt organ.) Medlem af hovedbestyrelsen på 3.år og Københavns kommunekredsledelse for Moderaterne
Familie: Far til Josephine og Oscar samt hunden Albert
Fritid: I min fritid er jeg gusmester i Svanemøllens Vinterbadelaug, hvor jeg laver afstressende gus – oftest om søndagen. For mig er det et meningsfuldt frirum, hvor ro, nærvær og fællesskab er i centrum.
Kontakt
Københavns Storkreds
empty
mads@madssebbelov.dk
+45 40818582
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Kim Laursentlf: +45 28431162Mail: kimlaursenofficial@gmail.com
Drøftelse af B126 med statsministeren før afstemning i FolketingetJosephines 21års fødselsdag Hellerup KirkegårdDebat om organdonation på Moderaterne Grundlovsfestival i Odense
Mads Sebbelov - Politik med hjerte, fornuft og handlingDrøftelse af B126 med statsministeren før afstemning i FolketingetJosephines 21års fødselsdag Hellerup KirkegårdDebat om organdonation på Moderaterne Grundlovsfestival i Odense Mads Sebbelov - Politik med hjerte, fornuft og handlingDrøftelse af B126 med statsministeren før afstemning i FolketingetJosephines 21års fødselsdag Hellerup Kirkegård
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Fra sorg til lov - tag stilling
Sammen med gode folk blev mit løfte i 2020 til min datter Josephine indfriet 23. maj 2024. Her vedtog Folketinget beslutningsforslag B 126, som pålagde regeringen at ændre samtykke-modellen for organdonation. Organdonation giver alvorligt syge børn, unge og voksne mennesker en ny chance i livet. Fra tilvalg til et aktivt fravalg fra det fyldte 18. år.
Atomkraft for fremtiden
Jeg vil arbejde for at ophæve forbuddet fra 1985, så atomkraft kan indgå i energimixet og sikre uafhængighed samt nå vores CO₂-mål. For vores børn bør biomasse, hvor muligt, erstattes af klimavenlige SMR-reaktorer.
Danmarks ungdom
Vi har kræftpakker, fordi kræft ikke kan vente. Psykisk mistrivsel kan heller ikke vente. Jeg vil arbejde for akut psykiatripakker, så unge i krise mødes med tryghed, kontinuitet og rettidig hjælp.
Min erfaring har vist mig, at solide løsninger skabes i mødet mellem faglighed og følelse – mellem struktur og tillid. Jeg tror på, at varige forandringer kræver begge dele: ingeniørens sans for logik og psykoterapeutens blik for det menneskelige.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. Beløbet sendes til min storkreds. Derfor vil jeg bede dig skrive mit navn i kommentaren.På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Københavns storkreds
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Ellen Emilie
Københavns Storkreds
kontakt@ellenemilie.dk
+45 40313257
empty
SE MERE
Lisbeth Dam Larsen
Københavns Storkreds
l@adri.dk
+45 20715007
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Carsten Nielsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/carsten-nielsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Carsten Nielsen
Carsten Nielsen
Organisatorisk næstformand
Københavns Storkreds
empty
kbh@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Ruth Schade - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ruth-schade

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Ruth Schade
Ruth Schade
Landskasserer.
Storkredsformand Sjællands storkreds
Sjællands Storkreds
empty
Ruth-schade@stofanet.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Gitte Møller Højlund - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/gitte-moeller-hoejlund

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Gitte Møller Højlund
Gitte Møller Højlund
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2026
Østjyllands Storkreds
empty
oestjylland@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Henning Andersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/henning-andersen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Henning Andersen
Henning Andersen
Storkredsformand Nordsjælland
Østjyllands Storkreds
empty
nordsjælland@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Jacob Sten Jensen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jacob-sten-jensen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Jacob Sten Jensen
Jacob Sten Jensen
Storkredsformand Bornholms storkreds
Bornholms Storkreds
empty
bornholm@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Jesper Marcussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/jesper-marcussen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Jesper Marcussen
Jesper Marcussen
Storkredsformand Københavns omegns storkreds
Københavns Omegns Storkreds
empty
kbh.omegn@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Jørn Kamstrup Pedersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/joern-kamstrup-pedersen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Jørn Kamstrup Pedersen
Jørn Kamstrup Pedersen
Storkredsformand Nordjyllands storkreds
Nordjyllands Storkreds
empty
nordjylland@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Lars Petersen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-petersen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars Petersen
Lars Petersen
Storkredsformand Fyns storkreds
Fyns Storkreds
empty
fyn@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Lars-Erik Skydsbjerg - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-erik-skydsbjerg

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars-Erik Skydsbjerg
Lars-Erik Skydsbjerg
Storkredsformand Sydjylland
Sydjyllands Storkreds
empty
sydjylland@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Martin Risgaard Rasmussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/marcus-melau

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Martin Risgaard Rasmussen
Martin Risgaard Rasmussen
Storkredsformand Østjylland
Vestjyllands Storkreds
empty
oestjylland@moderaterne.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Lars Løkke Rasmussen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/lars-loekke-rasmussen-2

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lars Løkke Rasmussen
Lars Løkke Rasmussen
Politisk leder for Moderaterne
Udenrigsminister
Se CV og fuld liste over udvalgsposter på Folketingets hjemmeside.
Sjællands Storkreds
empty
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
Hent pressefoto
Mine mærkesager
1.
Mærkesag nr. 1
2.
Mærkesag nr. 2
3.
Mærkesag nr. 3
4.
Mærkesag nr. 4
5.
Mærkesag nr. 5
Lær mig bedre at kende
Hvem er jeg?
Derfor er jeg i Moderaterne


---

# Anders Skovbølling - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/anders-skovboelling

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Anders Skovbølling
Anders Skovbølling
Formand for Foreningen af 8. januar
empty
empty
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Andreas Raben - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/andreas-raben

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Andreas Raben
Andreas Raben
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2026
empty
andreas@raben.dk
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Anita Haag - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/anita-haag

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Anita Haag
Anita Haag
Valgt af medlemmerne på årsmødet 2025
empty
empty
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Bent Olsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/bent-olsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Bent Olsen
Bent Olsen
Repræsentant for byrådsmedlemmer
empty
empty
empty
empty
Hent pressefoto


---

# Siden blev ikke fundet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/bergur-loekke-rasmussen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Siden eksisterer ikke...
Du er landet i ingenmandsland… Et sted midt imellem alt det gode indhold. Vælg et punkt i menuen øverst.


---

# Charlotte Bagge - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/charlotte-bagge

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Charlotte Bagge
Charlotte Bagge
Repræsentant for regionsrådsmedlemmer
Nordsjællands Storkreds
empty
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
Hent pressefoto


---

# Lærke Kierkegaard - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/ellen-emilie

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Lærke Kierkegaard
Lærke Kierkegaard
Politisk leder for Unge Moderater
empty
lak@ungemoderater.dk
+45 93959406
empty
Hent pressefoto


---

# [PDF] Vedtaegter2024.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/08/Vedtaegter2024.pdf

Side 1 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
MODERATERNES
VEDTÆGTER
Vedtaget på årsmødet den 16. marts 2024.
Moderaterne har fra partiets start være kendetegnet ved en åben og tilgængelig dialog om de udfor -
dringer såvel hverdagen byder på som de udfordringer samfundet står over for på længere sigt. Mo -
deraterne er et åbent politisk parti, hvor det er muligt for både medlemmer og interesserede gennem 
den digitale platform Det Politiske Mødested at ytre sig, at komme med bidrag og at påvirke partiets 
politik. 
Moderaterne er ét parti og én forening. Hensigten er at skabe en stærk demokratisk ramme og give 
hvert eneste medlem direkte indflydelse ved at kunne stemme om de beslutninger, der skal tages på 
årsmøde og ved urafstemning. 
Moderaterne tager nu de næste skridt mod et parti og en forening, der er tydeligt til stede både lokalt, 
nationalt og europæisk. Denne udvikling skal ske i en agil, innovativ og meningsfuld politisk og for -
eningsmæssig ramme, der til enhver tid kan tilpasses den virkelighed, man befinder sig i.
En ramme, der samtidig er bæredygtig og robust, fordrer sikring af tværgående koordination og gover-
nance samt stor ledelseskraft. Det er forankret i disse vedtægter og de tilhørende forretningsordener 
og retningslinjer, der måtte gælde for foreningens respektive enheder. Hermed kan Moderaterne på 
den bedst mulige måde udvikle sig hen mod en organisatorisk modenhed og yderligere medlemsde-
mokrati.
Vedtægterne skal derfor tilpasses den udvikling og den periode, Moderaterne aktuelt ser ind i de kom-
mende år. Den demokratiske ramme, som vedtægterne er udtryk for, skal løbende tilpasses de næste 
faser og udviklingstrin, der naturligt vil komme – lokalt, nationalt og europæisk.
1. Navn og formål
Partiforeningens navn er Moderaterne, og formålet er at samle moderate vælgere i en landsdækkende 
organisation for at fremme gennemførelsen af moderaternes værdier, samt i den forbindelse arbejde 
for politisk repræsentation og indflydelse lokalt, nationalt samt internationalt.
1.2
Moderaterne har et ønske om at virke i et tidsaktuelt demokratisk medlemsmiljø med en direkte og 
transparent beslutningsform, hvilket bl.a. afspejler bestemmelserne nedenfor omkring organisering 
og medlemskab.
1.3
Moderaterne er et nyt politisk parti i fortsat udvikling, og i takt, hermed vil der blive foretaget den juste-
ring af organisation og vedtægterne, som til en hver tid giver mest muligt mening i tråd med modera-
ternes værdier og demokratisk målsætning, jfr. pkt.1.1 og 1.2.
Side 2 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
Moderaterne ser ind i en kommende periode med valg til Europa-Parlamentet i 2024 og regions- og 
kommunevalg i 2025, hvorfor Nærværende vedtægter er gældende frem til det ordinære årsmøde i 
2026 2024, hvor de skal erstattes af nogle nye og opdaterede vedtægter, der besluttes med simpelt 
stemmeflertal, jfr. pkt. 10.
2. Struktur og organisering
2.1
Moderaterne er én forening med ét sæt vedtægter, hvor man som indmeldt medlem, jfr. pkt. 3, har en 
direkte stemme på årsmøder, herunder valg til hovedbestyrelsen, der har ansvaret for den strategiske 
og daglige ledelse af partiet, jfr. pkt. 5.
Et af hovedbestyrelsen nedsat forretningsudvalg bistår med udførelsen af den daglige drift og gen -
nemførelsen af diverse aktiviteter.
2.2
2.2.1. Moderaterne vil indenfor foreningen organisere sig i relevante politisk fungerende enheder.
2.2.2. Moderaterne består af 10 storkredse, hvor der i hver storkreds vil være en formand udpeget af 
hovedbestyrelsen (storkredsformand), jfr. pkt. 5 og pkt. 6.
2.2.3. Moderaterne består tillige af 98 kommunekredse fordelt geografisk indenfor de respektive stor -
kredse, og storkredsbestyrelserne udpeger en projektleder med ansvar for udvikling af kommune -
kredsen jf. pkt. 7.
3. Medlemskab
3.1 Indmeldelse
3.1.1. Moderaterne har et princip om direkte og transparent medlemskab, hvor alle er direkte medlem-
mer med stemmeret i foreningen, og hvor medlemmerne samtidigt er geografisk tilknyttet en stor -
kreds og en kommunekreds ud fra medlemmets folkeregisteradresse.
3.1.2. Alle som vil tilslutte sig moderaternes formål og ”code of conduct” kan anmode om medlemskab 
i Moderaterne. Hovedbestyrelsen kan afvise en anmodning om medlemskab.
3.1.3. Medlemmer af Unge Moderater kan tilvælge medlemskab af Moderaterne.
3.2. Medlemskontingent
Medlemskontingentet fastsættes af hovedbestyrelsen og opkræves ved tilmelding som medlem. 
Medlemskontingentet er gældende for 12 måneder, hvorefter det fornyes løbende med 12 måneder.
Side 3 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
3.3. Medlemsrettigheder
Et medlemskab omfatter:
• Adgang til at deltage og tale på årsmøder
• Adgang til at stemme på årsmøder og urafstemninger initieret af hovedbestyrelsen
• Adgang til at deltage, tale og stemme i medlemsbeslutninger i den storkreds og kommunekreds, 
som medlemmet er tilknyttet Der kan ikke afgives stemme ved fuldmagt.
Disse medlemsrettigheder forudsætter, at der er indbetalt medlemskontingent jf. pkt.4.5. Såfremt et 
medlem flytter til en anden storkreds eller kommunekreds, vil det ikke udløse et nyt medlemskontin -
gent.
3.4. Valgbarhed
Medlemskab er en forudsætning for udpegning eller opstilling til kandidatur til valg (valgbarhed), med-
lem af hovedbestyrelse og diverse andre tillidshverv i Moderaterne.
3.5. Ophør af medlemskab
3.5.1. Et medlem kan lade sig udmelde på ethvert tidspunkt, hvorved medlemskabet ophører fra det 
tidspunkt meddelelsen herom skriftligt er kommet frem til Moderaterne.
3.5.2. Såfremt et medlem måtte udvise en adfærd eller et virke, der strider imod Moderaternes formål, 
”code of Conduct” eller andre vedtagne retningslinjer, kan hovedbestyrelsen beslutte at medlemska -
bet ophøre. Det pågældende medlem er berettiget til en høring forud hovedbestyrelsens beslutning.
3.5.3. Såfremt et medlem er en del af en gruppe for Moderaterne i et folkevalgt organ, og medlemmet 
udtræder af denne gruppe, men fortsat bliver i det folkevalgte organ, vil medlemskab af Moderaterne 
automatisk ophøre, da man ikke i et folkevalgt organ kan være mere end én gruppe for Moderaterne.
3.5.4. Såfremt et medlemskab som ovenfor anført ophører, vil vedkommende medlem hverken have et 
krav på tilbagebetaling af kontingent, eller på en andel af foreningens formue.
4. Årsmødet og urafstemninger
4.1
Årsmødet er partiets øverste myndighed. Imellem årsmøder er hovedbestyrelsen den øverste
myndighed, idet der dog også i samme perioder kan være forhold hovedbestyrelsen vælger at lægge 
ud til medlemmerne til beslutning ved urafstemninger, jfr. § 4 stk. 5.
4.2
4.2.1. Det ordinære årsmøde afholdes en gang årligt inden den 1. april, medmindre hovedbestyrelsen 
undtagelsesvis finder det hensigtsmæssigt at placere årsmødet på et andet tidspunkt på året eller 
undtagelsesvis finder det hensigtsmæssigt at afvikle årsmødet digitalt.
4.2.2. Hovedbestyrelsen kan indkalde til ekstraordinært årsmøde, såfremt det bliver besluttet med et 
kvalificeret flertal på 3/4 af de på bestyrelsesmødet deltagende hovedbestyrelsesmedlemmer
4.2.3. Årsmøder indkaldes af hovedbestyrelsen med mindst 14 dages varsel.
Side 4 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
4.2.4. Årsmødet ledes af en valgt dirigent, der ikke behøver at være medlem. Der udfærdiges et refe-
rat fra årsmødet, som dirigenten underskriver.
4.3
Hovedbestyrelsen har ansvaret for afholdelsen af årsmødet, hvor dagsordenen som minimum skal 
indeholde følgende punkter:
 ◆ Valg af dirigent
 ◆ Årsberetning (politisk og organisatorisk)
 ◆ Valg af politisk leder
 ◆ Valg af medlemmer til hovedbestyrelsen.
 ◆ Valg af to revisorer, hvoraf den ene skal være statsautoriseret
 ◆ Politiske drøftelser.
4.4
På det stiftende årsmøde vil der være valg af 10 medlemmer til hovedbestyrelsen, hvoraf 5 medlem-
mer vælges for 2 år.
På efterfølgende ordinære årsmøder vil der således være valg af 5 medlemmer for 2 år.
4.5
4.5.1 Alle medlemmer i Moderaterne kan afgive deres stemme på årsmødet.
For at afgive stemme skal medlemmet
A. Have betalt sit medlemskab i Moderaterne eller Unge Moderater senest 14 dage inden afholdel-
sen af et årsmøde (og ikke være i restance), og
B. Have tilmeldt sig deltagelsen i årsmødet inden den af hovedbestyrelsen angivne tilmeldings -
frist, som vil være mindst 7 dage fra tidspunktet for indkaldelsen. Selve valghandlingen og pro -
cessen vedrørende stemmeafgivelse skal foregå i henhold til en af hovedbestyrelsen vedtaget 
ordensforskrift.
4.5.2. Alle medlemmer kan afgive stemme på de urafstemninger, hovedbestyrelsen måtte finde an-
ledning til af afholde.
For at afgive stemme skal medlemmet:
A. Have betalt sit medlemskab i Moderaterne eller Unge Moderater senest 14 dage inden afholdel-
sen af urafstemningen (og ikke være i restance), og
B. Have tilmeldt sig deltagelsen i urafstemningen inden den af hovedbestyrelsen angivne tilmel -
dingsfrist.
4.5.3. Alle medlemmer kan afgive stemme ved medlemsbeslutninger i kommunekredse og stor -
kredse.
For at afgive stemme skal medlemmet:
A. Have betalt sit medlemskab i Moderaterne eller Unge Moderater senest 14 dage inden afholdel-
sen et medlemsmøde (og ikke være i restance), og
B. Medlemmet skal have tilmeldt sig deltagelsen i medlemsmødet inden den af storkredsen eller 
kommunekredsen angivne tilmeldingsfrist.
Side 5 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
5. Hovedbestyrelsen
5.1
Hovedbestyrelsen har ansvaret for ledelsen af Moderaterne, hvilket bl.a. omfatter:
 ◆ Håndtering og registrering af medlemskab.
 ◆ Afholdelse af årsmøder herunder opstilling og kandidatur til diverse tillidshverv
 ◆ Moderaternes vedtægter, ”code of Conduct”, diverse øvrige ordensforskrifter og lignende 
vedtagelser til efterlevelse i organisationen (good governance)
 ◆ Nedsættelse af valgudvalg i forbindelse med forestående valg, og udpegning af spidskan-
didater.
 ◆ Varetagelse af moderaternes økonomiske og juridiske forhold
5.2
Hovedbestyrelsen udøver sit virke i henhold til en af hovedbestyrelsen skriftlig vedtaget forretningsor-
den. Hovedbestyrelsen konstituerer sig i overensstemmelse med forretningsordenens bestemmelser 
herom, herunder næstformand og kasserer, idet formanden for hovedbestyrelsen vil være den på års-
mødet valgte politiske leder.
5.3
5.3.1. Beslutninger i hovedbestyrelsen foretages i udgangspunktet ved simpelt flertal, medmindre der 
er tale om væsentlige beslutninger, hvor der i henhold til forretningsordenen kræves et kvalificeret 
flertal.
5.3.2. Hovedbestyrelsen er beslutningsdygtig, når mere end halvdelen af medlemmerne er fremmødt. 
Der kan ikke stemmes ved fuldmagt.
5.4
Hovedbestyrelsen har op til 29 medlemmer og består af:
Den på årsmødet valgte politiske leder
A. 10 medlemmer valgt på årsmødet
B. 1 repræsentant for folketingsgruppen
C. 1 repræsentant fra foreningen af 8. januar 2021
D. d) Kredsformanden for hver af de ti storkredse
E. 2 repræsentanter fra Unge Moderater
F. 1 repræsentant for medlemmer indvalgt i kommunalbestyrelser
G. 1 repræsentant for medlemmer indvalgt i regionsråd
H. 1 repræsentant for medlemmer indvalgt i Europa-Parlamentet
I. 1 af hovedbestyrelsen valgt landskasserer, der kan udpeges udenfor hovedbestyrelsens midte.
5.5
Repræsentanter jf. pkt. 5.4. litra b, c og e-h konstituerer sig selv og uafhængigt af årsmødet.
5.6
I umiddelbar forlængelse af årsmødet udpeges kredsformændene i hver af de 10 storkredse af den 
øvrige hovedbestyrelse, og hovedbestyrelsen konstituerer sig herefter endeligt.
Side 6 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
5.7
Hovedbestyrelsen nedsætter et forretningsudvalg i henhold til et af hovedbestyrelsen skriftligt udar -
bejdet og vedtaget mandat. Hovedbestyrelsen kan endvidere delegere opgaver til diverse udvalg der i 
givet fald nedsættes i henhold til et af hovedbestyrelsen vedtaget mandat.
6. Storkredse
6.1
Der er 10 storkredse i Moderaterne, og de har ansvar for at organisere Moderaterne lokalt og udpege 
kommunale projektledere, engagere og tiltrække medlemmer, drøfte politik, udpege og medvirke til 
at udpege kandidater samt føre kampagne til folketingsvalg, regionsrådsvalg og Europa-Parlaments -
valg.
6.2
Storkredsformanden har ansvar for at etablere en storkredsbestyrelse, der vil bestå af 10-15 medlem -
mer. Storkredsbestyrelsen vil udover storkredsformanden bestå af medlemmer udpeget af storkreds -
formanden, mindst et medlem fra Unge Moderater og et flertal af valgte medlemmer blandt medlem-
merne i storkredsen.
6.3
Storkredsformanden er ansvarlig for at udpege eventuelle bestyrelsesmedlemmer jf. pkt. 6.2. Bestyrel-
sesmedlemmerne udpeges for et år.
6.4
Storkredsformanden er ansvarlig for at afvikle valg blandt medlemmerne til storkredsbestyrelsen. Det-
te valg foregår fysisk på et valgmøde eller som elektronisk afstemning senest 2 måneder efter et års -
møde. Valgperioden er for to år og med forskudte valg.
6.5
Storkredsbestyrelsen konstituerer sig selv ud fra en standard forretningsorden, dog således, at stor -
kredsformanden allerede er udpeget.
6.6
Såfremt de respektive projektledere og/ eller kommunekredsformænd i den pågældende storkreds jf. 
pkt. 7 ikke er medlem af storkredsbestyrelsen, skal der oprettes et forum i storkredsen, hvor der sikres 
kontakt mellem kommunekredsene og storkredsen.
6.7
Hovedbestyrelsen kan, hvor forudsætningerne herfor tilsiger det, dispensere fra kravet om antallet af 
storkredse, jfr. pkt. 6.1, eller på storkredsformandens anmodning dispensere fra storkredsbestyrelsens 
medlemsantal, jfr. pkt. 6.2, dog således at der som minimum skal være 5 medlemmer, hvoraf et flertal 
er valgt blandt medlemmerne i storkredsen.
Side 7 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
7. Kommunekredse
7.1
Der er 98 kommunekredse inden for de respektive storkredse. De har ansvar for at engagere og til -
trække medlemmer, drøfte lokalpolitik samt medvirke til at udpege kandidater og føre kampagne ved 
kommune- og regionsvalg.
7.2
7.2.1. Der udpeges af storkredsbestyrelsen, som kommunekredsen er hjemmehørende under, en pro -
jektleder for kommunekredsen, der samtidigt er formand for kommunekredsledelsen, medmindre 
storkredsbestyrelsen også udpeger en formand for kommunekredsledelsen. Denne udpegning skal 
foregå umiddelbart efter årsmødet.
7.2.2. Projektlederen har ansvar for at etablere en kommunekredsledelse, der udover projektlederen 
består af medlemmer udpeget af projektlederen, mindst en repræsentant fra Unge Moderater og et 
flertal af valgte medlemmer blandt medlemmerne i kommunekredsen. Udpegning skal foretages 
årligt. Har storkredsbestyrelsen udpeget en formand for kommunekredsen, så overtager formanden 
dette ansvar.
7.2.3. Projektlederen er ansvarlig for at afvikle valg blandt medlemmerne til kommunekredsledelsen. 
Dette valg skal foregå senest 2 måneder efter et årsmøde fysisk på et valgmøde eller som elektronisk 
afstemning, og valgperioden er for to år og med forskudte valg. Har storkredsbestyrelsen udpeget en 
formand for kommunekredsen, så overtager formanden dette ansvar.
7.3
Kommunekredsledelsen konstituerer sig selv ud fra en standard forretningsorden, dog således, at for-
manden allerede er udpeget af storkredsbestyrelsen.
8. Valg og opstilling af kandidater
8.1. Folketingsvalg
8.1.1. Ved folketingsvalg opstilles kandidater fra Moderaterne sideordnet. Hovedbestyrelsen beslutter 
opstillingsform.
8.1.2. Hovedbestyrelsen nedsætter et valgudvalg, der efter en høring af storkredsbestyrelserne, indstil -
ler folketingskandidater for en storkreds til hovedbestyrelsen for endelig udpegning i hovedbestyrel -
sen.
8.1.3. Folketingsgruppen konstituerer sig selv efter et folketingsvalg, herunder udpegning af repræsen-
tanten til hovedbestyrelse.
8.2. Valg til Europa-Parlamentet
8.2.1. Hovedbestyrelsen nedsætter et valgudvalg, der samarbejder med storkredsene om at finde eg -
nede kandidater.
8.2.2. Hovedbestyrelsen vælger og indplacerer kandidater efter indstilling fra det af hovedbestyrelsen 
nedsatte valgudvalg.
Side 8 / 8
MODERATERNEs vedtægter    Marts 2024
8.3. Regionsvalg
8.3.1. Hovedbestyrelsen nedsætter valgudvalg med repræsentation fra berørte storkredsbestyrelser.
8.3.2. Valgudvalget er ansvarlig for i samarbejde med de relevante storkredsbestyrelser og kommune -
kredsledelser at udvælge egnede kandidater.
8.3.3. Den endelige kandidatliste med beskrivelse af de respektive kandidater indstilles af valgudvalget 
og godkendes i hovedbestyrelsen. Hovedbestyrelsen vælger en spidskandidat, og medlemmerne i 
den berørte storkreds prioriterer det øvrige kandidatfelt.
8.3.4. Kandidaterne er opstillet sideordnet.
8.4. Kommunevalg
8.4.1 De respektive storkredse nedsætter valgudvalg med deltagelse af repræsentanter for kommune-
kredsen, herunder kommunekredsens projektleder og/eller dets formand. Storkredsen kan vælge, at 
et valgudvalg dækker flere kommuner.
8.4.2. Valgudvalget er ansvarlig for i samarbejde med storkredsbestyrelsen og alle kommunekredsle -
delserne at udvælge egnede kandidater.
8.4.3. Valgudvalget vælger en spidskandidat. Spidskandidaten og den endelige kandidatliste med be -
skrivelse af de respektive kandidater indstilles af valgudvalget og godkendes i hovedbestyrelsen. Med-
lemmerne i den berørte kommunekreds prioriterer det øvrige kandidatfelt.
8.4.4. Kandidaterne opstilles sideordnet.
8.5. Ophør af kandidatur og optagelse af allerede valgte medlemmer
8.5.1. Ethvert kandidatur, jfr. pkt. 8.1 – 8.4, ophører automatisk, når et valg er afholdt.
8.5.2. Hovedbestyrelsen kan bringe ethvert kandidatur, jfr. pkt. 8.1 – 8.4, til ophør inden afholdelsen af et 
valg, såfremt hovedbestyrelsen med et kvalificeret flertal af 2/3 af fremmødte finder det nødvendigt.
8.5.3. En allerede folkevalgt fra en anden liste kan alene blive medlem af Moderaterne såfremt vedkom-
mende godkendes af hovedbestyrelsen.
9. Tegningsret og hæftelse
9.1
Hovedbestyrelsen forpligtes ved retshandler, der indgås i overensstemmelse med tegningsfuldmagt 
tiltrådt af hovedbestyrelsen.
9.2
Der påhviler ikke medlemmerne nogen personlig hæftelse for de forpligtelser, der påhviler partifor -
eningen.
10. Vedtægtsændringer
Vedtægter for Moderaterne kan alene ændres på et årsmøde, første gang på det ordinære årsmøde 
i 2026, hvor beslutningsmajoriteten er simpelt flertal. Herefter kan vedtægterne ændres på årsmøde 
med en beslutningsmajoritet på 2/3 af de afgivne stemmer.


---

# Henrik Frandsen bliver ny ældreminister - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/henrik-frandsen-bliver-ny-aeldreminister

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Henrik Frandsen bliver ny ældreminister
NYHED
03.02.2026
Henrik Frandsen bliver ny ældreminister
Efter eget ønske fratræder Mette Kierkgaard som ældreminister for at få mere tid til sin familie. Ny ældreminister bliver Moderaternes hidtidige gruppeformand, Henrik Frandsen. Mette Kierkgaard fortsætter som medlem af Folketinget frem til næste folketingsvalg, hvorefter hun udtræder. Vi ønsker stort tillykke til Henrik Frandsen med udnævnelsen og Mette Kierkgaard rigtig meget held og lykke fremover.Læs Mette Kierkgaards eget opslag på Facebook her og hilsen fra formand Lars Løkke Rasmussen her.
Fridas tanke bag trykket
Jeg tror på rigsfællesskabet. Jeg har selv været i søværnet hvor jeg sejlede i Nordatlanten, og jeg har haft fornøjelsen af at besøge Grønland mange gange. Det grønlandske folk er et stolt folk, som hverken kan eller skal købes eller ejes af nogen. Derfor ramte sætningen lige ind i mit hjerte og pirrende min kreativitet. Med dette linoleumstryk har jeg forsøgt at give mit bidrag til både Lars’ allerede verdenskendte sætning, men også et ønske om at bevare respekten mellem mennesker og folkefærd.
Køb plakaten her
TidligereForrigeNy plakat af folketingskandidat Frida Vyff Bruun
NæsteModeraterne klar med foreløbig liste over folketingskandidaterNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Ny plakat af folketingskandidat Frida Vyff Bruun - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/ny-plakat-af-folketingskandidat-frida-vyff-bruun

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Ny plakat af folketingskandidat Frida Vyff Bruun
NYHED
30.01.2026
Ny plakat af folketingskandidat Frida Vyff Bruun
Folketingskandidat for Moderaterne, Frida Vyff Bruun, har skabt et helt særligt linoleumstryk med et budskab, der har fået stor opmærksomhed: den danske version af udenrigsminister Lars Løkke Rasmussens udtalelse “You can trade with people – you can’t trade people”, som han brugte i kølvandet på sit Washington-møde. Trykket er håndlavet, leveres nummereret og signeret, og hver plakat bærer de små unikke variationer, der kendetegner linoleumstryk som kunstform.Værket kan nu købes direkte i Moderaternes webshop – et kunstværk med både visuel og politisk tyngde, som kan pryde hjemmet eller kontoret.
Fridas tanke bag trykket
Jeg tror på rigsfællesskabet. Jeg har selv været i søværnet hvor jeg sejlede i Nordatlanten, og jeg har haft fornøjelsen af at besøge Grønland mange gange. Det grønlandske folk er et stolt folk, som hverken kan eller skal købes eller ejes af nogen. Derfor ramte sætningen lige ind i mit hjerte og pirrende min kreativitet. Med dette linoleumstryk har jeg forsøgt at give mit bidrag til både Lars’ allerede verdenskendte sætning, men også et ønske om at bevare respekten mellem mennesker og folkefærd.
Køb plakaten her
TidligereForrigeKandidatur til Hovedbestyrelsen
NæsteHenrik Frandsen bliver ny ældreministerNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# [PDF] Praktikantopslag-E2026.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/securepdfs/2026/02/Praktikantopslag-E2026.pdf

Februar 2026 
 
PRAKTIKANT TIL 
STINE BOSSE 
I EUROPA-PARLAMENTET 
 
Nu har du mulighed for at være med til at sætte solide aftryk på politiske dagsordener i 
Europa og prøve kræfter med politisk rådgivning i et internationalt miljø!  
Moderaterne søger en praktikant til et lærerigt efterårssemester i 202 6 fra 1. september til slutningen af januar 
2027. Praktikforløbet vil bringe dig vidt omkring, og du vil få lejlighed til at prøve kræfter med en række meget 
forskelligartede opgaver.  
 
OM STILLINGEN: 
Vi søger en praktikant til Moderaterne med fokus på politisk rådgivning og kommunikation. Som praktikant kommer 
du til at prøve kræfter med politiske opgaver relateret til Stine Bosses politiske udvalgsarbejde i Europa -
Parlamentet, herunder følge møder i de politiske udvalg, forberede baggrundsnotater , forhandle EU-lovgivning og 
bistå med det generelle parlamentariske arbejde. Du vil også få muligheden for at være med til at lægge linjen for 
den strategiske kommunikation og producere indhold til sociale - og traditionelle medier.  
 
Du vil desuden bistå kontoret i at besvare henvendelser fra borgere  og virksomheder, planlægge og eksekvere 
events samt andre forefaldende opgaver. 
 
OM DIG: 
• Du har basalt kendskab til EU’s institutioner. 
• Du er interesseret i politik på europæisk plan.  
• Du har interesse for eller erfaring med politikområder såsom sundhed, miljø, klima eller budget.  
• Du er positiv, initiativrig og er god til at samarbejde. 
• Du er fleksibel og kan arbejde under pres. 
• Du er flydende på dansk og engelsk i både skrift og tale.  
• Du er ikke bange for at kaste dig ud i nye, svære opgaver - eller for fin til at give en hånd med, når det 
bliver lavpraktisk. 
 
OM ARBEJDSPLADSEN: 
Du vil blive tilknyttet Stine Bosses team i Bruxelles. Ud over dig består kontoret af søde kolleger, som vil vejlede 
dig inden for såvel politisk rådgivning som kommunikation og administration. Arbejdsugen er fastsat til 37 timer, og 
du får et månedligt tilskud til at dække udgifter i forbindelse med opholdet. 
 
OM ANSØGNINGSPROCESSEN: 
Send din ansøgning, dit CV, anbefalinger og et eventuelt karakterudskrift til os.  
 
Du sender ansøgningen til stine.bosse@europarl.europa.eu mærket ”Ansøgning – Praktikant – 2026” 
 
Ansøgningsfristen er fredag d. 13. marts 2026.  
 
SPØRGSMÅL OG SVAR: 
Har du spørgsmål, er du mere end velkommen til at kontakte kontorleder Dana Fahoum på  
dana.fahoum@europarl.europa.eu eller +45 60 80 13 18  
 
Vi glæder os meget til at læse din ansøgning.


---

# FV26-kandidat - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politikere/fv-kandidater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
MODERATERNES
Kandidater til folketingsvalg
Opdateres løbende
FV26-kandidat
Filtrér
Filtrér
Alle kommuner
There are no filter terms yet
Alle storkredse
Alle storkredse
Bornholms Storkreds
Fyns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Storkreds
Nordjyllands Storkreds
Nordsjællands Storkreds
Sjællands Storkreds
Sydjyllands Storkreds
Vestjyllands Storkreds
Østjyllands Storkreds
Alle regioner
There are no filter terms yet
Alle kandidater
There are no filter terms yet
Søg efter politiker...Search×
Show (54)
Cancel
Caroline Stage
Østjyllands Storkreds
minister@digmin.dk
empty
empty
SE MERE
Charlotte Bagge
Sjællands Storkreds
charlotte.bagge@ft.dk
+45 33375826
empty
SE MERE
Christina Egelund
Østjyllands Storkreds
min@ufm.dk
empty
empty
SE MERE
Frida Bruun
Sydjyllands Storkreds
Fridab1988@gmail.com
+45 26178868
empty
SE MERE
Henrik Frandsen
Sydjyllands Storkreds
henrik.frandsen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Jakob Engel-Schmidt
Københavns Storkreds
jakob.engel-schmidt@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Kirstine van Sabben
Bornholms Storkreds
kirvansabben@gmail.com
+45 28261943
empty
SE MERE
Lars Aagaard
Fyns Storkreds
kefm@kefm.dk
empty
empty
SE MERE
Lars Løkke Rasmussen
Sjællands Storkreds
lars.loekke@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Lasse Oszadlik
Bornholms Storkreds
lasse.moderaterne@gmail.com
+45 42549453
empty
SE MERE
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Martin Sanderhoff
Vestjyllands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Mohammad Rona
Nordjyllands Storkreds
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
SE MERE
Monika Rubin
Københavns Omegns Storkreds
monika.rubin@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Morten E.G. Brautsch
Vestjyllands Storkreds
morten@megj.dk
+45 29821840
empty
SE MERE
Nanna W. Gotfredsen
Københavns Storkreds
nanna.gotfredsen@ft.dk
+45 61624982
empty
SE MERE
Özkan Kocak
Københavns Omegns Storkreds
ok@ozkankocak.com
+45 26366488
empty
SE MERE
Pernille Christensen
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Rasmus Lund-Nielsen
Nordsjællands Storkreds
rasmus.lund-nielsen@ft.dk
+45 26743659
empty
SE MERE
Rosa Eriksen
Fyns Storkreds
rosa.eriksen@ft.dk
empty
empty
SE MERE
Ali Qais
Københavns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Andreas Lausen
Fyns Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE
Andreas Raben
Nordsjællands Storkreds
andreas@raben.dk
+45 23 23 94 08
empty
SE MERE
Ayhan Kilic
Nordsjællands Storkreds
empty
empty
empty
SE MERE


---

# Lars Barfoed - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/events-tags/lars-barfoed

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Events
Storkredse
Bornholms Storkreds
Fyns Storkreds
Københavns Omegns Storkreds
Københavns Storkreds
Nordjyllands Storkreds
Nordsjællands Storkreds
Østjyllands Storkreds
Sjællands Storkreds
Sydjyllands Storkreds
Vestjyllands Storkreds
Alle
24. marts
-
kl. 19.00
Valgfest
Pakhus 11, Dampfærgevej 2, 2100 København Ø


---

# [PDF] Landdistrikter.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/08/Landdistrikter.pdf

ET LAND 
I BALANCE  
Udvikling i landdristikterne er afgørende for vores land
Side 2 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
ET LAND I BALANCE:
Udviklingen i landdistrikterne er afgørende for vores land 
Danmark er et land i rivende udvikling. Vi er både rigere, sundere og klogere end for bare 30 år siden. 
Det er resultatet af et land i balance, et tillidsbaseret samfund med lav ulighed og muligheder for 
de fleste. Men den positive udvikling skal komme alle til gavn. Det er ikke nok, at den kan mærkes i 
København eller i Aarhus, og det er ikke fyldestgørende, når samtalen om livet udenfor byerne bare 
ender med at handle om antallet af busruter eller manglende uddannelsesmuligheder.
Forestil jer, at alle i landdistrikterne indstillede arbejdet fra den ene dag til den anden. Hovedparten 
af den vækst, som hele landet nyder godt af, ville blive reduceret væsentligt, og Danmark ville blive 
et meget fattigere samfund. Landdistrikterne er fyldt med lokale ildsjæle og et stort initiativ, som i 
dag ikke har mulighed for at folde sig tilstrækkeligt ud. Det er både private ildsjæle og små som store 
erhvervsdrivende, der er en uundværlig drivkraft i ethvert lokalmiljø.
Moderaterne ønsker at styrke og udvikle de ressourcer, der findes i landdistrikterne. Frivilligheden og 
foreningerne er for eksempel allerstærkest udenfor de store byer. Det er uvurderlige fællesskaber, og 
alle kan med god grund lade sig inspirere af den kultur, som findes i landdistrikterne. En kultur vi vil 
værne om, udbrede og konsolidere.
I det følgende præsenteres Moderaternes landdistriktspolitiske pejlemærker og forslag til, hvordan vi 
sikrer udviklingen, udnytter den grønne omstillings store potentialer og fastholder et land i balance, 
hvor serviceniveauet i de centrale velfærdstilbud ikke svækkes, hvilket er særligt vigtigt udenfor de 
større byer. Der skal være et levende erhvervsliv og arbejdspladser til de fleste i alle egne af landet.
Moderaternes landdistriktspolitiske pejlemærker
1. Bureaukrati og rigide regler, der hindrer lokal udvikling skal rulles tilbage eller blødes op. 
Vi skal turde tage et opgør med dele af planloven, for at skabe ordentlige rammer for udvikling 
af lokalsamfundene fx med henblik på at sikre mere gunstige forhold for turisme (udbygning af 
faciliteter der tiltrækker turister mv.) og erhvervsudvikling generelt.
2. Landdistrikterne er en vigtig ”driver” i den grønne omstilling. Det er her meget af den 
grønne omstilling kommer til at foregå. Langt de fleste vindmøller og solceller vil blive placeret 
i landdistrikterne. Det skal vi udnytte for at sikre bedre erhvervs- og vækstvilkår for virksom -
heder i landdistrikterne, der ligger et kæmpe udviklingspotentiale i den grønne omstilling for 
landdistrikterne.
3. Udviklingen med affolkning af landdistrikterne skal vendes. Der er behov for mere fleksi -
ble rammer for bosætning samt bedre skole- og uddannelsesmuligheder så landdistrikternes 
muligheder for at fastholde og tiltrække nye beboere styrkes. Derudover skal vi sikre de bedste 
rammer for frivillighed og for forenings Danmarks udfoldelsesmuligheder i landdistrikterne.
4. Det skal være muligt at bevæge sig rundt i hele landet – også selvom man ikke har en bil. 
De grundlæggende rammer og forudsætninger for landsdækkende mobilitet skal sikres.
Side 3 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
De snærende bånd, der hæmmer lokal udvikling, skal fjernes, hvor 
det er muligt
Rammevilkårene for udvikling på landet skal forbedres. I øjeblikket har vi en hel del lovgivning og reg-
ler, der afgør om den lokale udvikling er mulig. Vi har både planloven, der fastlægger kystnærheds-
zonen samt strandbeskyttelseslinjen og skovbyggelinjen i naturbeskyttelsesloven. Disse regelsæt 
bidrager i flere tilfælde til at forhindre lokal udvikling.
De overordnede intentioner med ovenstående regler er gode, og de skal da heller ikke afskaffes – står 
det til Moderaterne. Derimod giver det mening at se på, hvordan landsplanlægningen kan gøres 
smidigere, så der sættes en stopper for knap så mange lokale udviklingsprojekter. Særligt i kystnære 
zoner, herunder i særlig grad på de danske øer, spænder planloven og strandbeskyttelseslinjen ben 
for meget vækst og udvikling.
Der sættes alt for ofte en stopper for lokal udvikling, fordi bureaukratisk bøvl, regler der fortolkes 
meget restriktivt og lange sagsbehandlingstider på landzonetilladelser og klagemuligheder ender 
med at rive projekterne fra hinanden, inden de overhovedet er kommet ud af starthullerne. Derfor er 
det ifølge Moderaterne afgørende, at planloven revideres på en måde, der understøtter både turisme 
samt generel erhvervsudvikling på landet, under hensyntagen til og i respekt for naturen, biodiversi-
teten og miljøet, som vi gerne vil værne om.
Derfor foreslår Moderaterne, at:
 ◆ Der sker en grundlæggende liberalisering af planloven og bestemmelserne i reglerne 
om kystnærhedszonen, strandbeskyttelseslinjen mv. for at sikre bedre rammer for lo -
kal udvikling, herunder lokal erhvervsudvikling.
 y Det skal fremover være muligt at etablere de fleste typer erhverv i eksi-
sterende bygninger i landzonerne, så det bliver lettere at drive virksom-
hed på landet.
 ◆ At der skabes bedre mulighed for at opnå landzonetilladelse til etablering af turisme-
faciliteter, herunder glamping-områder, ”treetop”-hoteller, ”tiny houses” mv., så kom -
munerne kan udvide deres overnatningskapacitet på en nem og bæredygtige måde, 
der giver gæsterne gode muligheder for oplevelser i naturen.
Byggesager skal behandles hurtigere
Der er dog også en række andre udfordringer med bureaukrati, som også rammer borgere i landdi-
strikterne. Udviklingen de seneste år viser, at det går den helt forkerte vej med sagsbehandlingstiden 
på byggetilladelser. Mellem 2020 og 2022 steg kommunernes gennemsnitlige byggesagsbehand-
lingstid fra 52 dage i 2020 til 75 dage i 2022. Det er ikke godt nok og afspejler sig også i en faldende 
andel af byggesager, som har en sagsbehandlingstid, der opfylder kommunernes egne servicemål. I 
2017 opfyldte tre ud af fire byggesager kommunernes egne servicemål for sagsbehandlingstid. I 2022 
var det i gennemsnit kun hver anden byggesag, der opfyldte selvsamme servicemål.
Side 4 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
Byggesagsbehandlingstiden er generelt stigende på tværs af landet, men der er store regionale 
forskelle på, hvor lang tid det tager kommunerne at behandle en byggesag. På Bornholm og i Hoved-
stadsområdet hhv. tager det i gennemsnit fem og fire måneder at få behandlet en byggesag.
Omvendt er byggesagsbehandlingstiden kortest i Midt- og Vestjylland samt Sydjylland. Her tager det 
i gennemsnit lidt over en måned at få behandlet en byggesag i 2022.
Derfor foreslår Moderaterne, at:
 ◆ Kommuner får større del af de økonomiske gevinster ved udbygning af vedvarende 
energi. Det kan fx være skatteindtægter fra produktionen.
 ◆ Midlerne til kommunerne fra grøn pulje skal fordeles hurtigere, så kommuner og bor-
gere hurtigt og konkret kan mærke den økonomiske gevinst.
Moderaterne vil arbejde for, at:
 ◆ Der træffes afgørelse i flere byggesager inden for de kommunalt fastsatte tidsfrister, 
så flere byggesager behandles rettidigt.
 y Fristerne kan selvfølgelig adskille sig på tværs af byggesagstyper.
Landdistrikterne er en vigtig ”driver”, når den grønne omstilling 
bliver konkret
Landdistrikterne er og skal fortsat være en såkaldt ”driver” i den grønne omstilling. Det er i landdistrik-
terne, at de fleste vindmøller og solceller skal placeres. Det bliver her, den grønne energi skal produ-
ceres, og det er her, der skal ske en massiv udbygning af energiinfrastruktur, der sikrer, at vi kommer i 
mål med den grønne omstilling. Udbygningen af vedvarende energi kræver, at der kommer et større 
areal på land i spil. Derfor spiller landdistrikterne en nøglerolle for fremtidens grønne energiforsyning. 
Udbygningen af vedvarende energi 2030 bliver så massiv, at den grønne strøm kan blive Danmarks 
næste store eksporteventyr – det kan især komme landdistrikterne og landkommunerne til gode. 
Fremtidens grønne industri vil gerne være, hvor den grønne produktion er. Det skaber økonomi og 
grønne jobs til gavn for landkommunerne.
Vi mener, at kommunerne og den grønne industri, der tager ansvar for VE-udbygning til resten af 
samfundet, skal have bedre rammevilkår og muligheder for at udnytte den grønne omstillings store 
indtægter og potentialer. Det vil skabe nye arbejdspladser, vækst og velstand i klimaets navn.
Side 5 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
 ◆ Det skal være nemmere at etablere virksomhed tættere på VE-anlæg, så virksomhe -
der med stort energibehov lettere og billigere kan få adgang til den grønne strøm. 
Det vil medvirke til at skabe lokale jobs og skabe rammerne for erhvervsinvesteringer 
i yderområderne.
 y Det arbejde er allerede startet i forbindelse med aftale om energiparker 
på land, men der er behov for at brede det ud til nye og eksisterende 
VE-anlæg, så VE-udbygning kan skabe flere lokale grønne kraftcentre.
Mere fleksible rammer for bosætning og uddannelse i  
landdistrikterne
En forudsætning for udvikling på landet er et befolkningsgrundlag, der ikke svinder ind til ingenting, 
men opretholdes på et nogenlunde niveau, der reelt skaber en tro på fremtiden for lokalbefolknin-
gen. Dele af landdistrikterne har for længe har været præget af affolkning.
Ifølge Landdistrikternes Fællesråd er omkring hver tredje folkeskole i landdistrikterne lukket siden 
2010. Lukkede folkeskoler kan sende et helt lokalområde ind i en negativ spiral med fraflytning, 
faldende huspriser, tab af lokal identitet og en svækket sammenhængskraft. Derfor er det vigtigt at 
holde hånden under uddannelsesinstitutionerne i landdistrikterne, hvis man gerne vil forhindre årsa-
gerne til fraflytning og tab af lokal sammenhængskraft i yderkommunerne.
Derfor foreslår Moderaterne, at: 
 ◆ Folkeskoleloven lempes for landsbyskoler, så landsbyskolerne får større frihed til at 
planlægge undervisningen og sammensætte klasser efter lokale behov.
 ◆ Visse regler ift. selvejende institutioner gøres mere fleksible, så det er muligt at få god-
kendelse til at etablere et friskoletilbud, når en folkeskole lukker.
Når det kommer til ungdomsuddannelser, er tendensen desværre også, at flere erhvervsskoler og 
gymnasier i yderområderne er truet af lukning. For unge uden for de større byer betyder lukning af 
uddannelsessteder lang transporttid og færre uddannelser at vælge imellem, hvilket skaber færre 
fremtidsmuligheder. Det hører også med til fortællingen, at uddannelsestilbuddene i dele af landdi-
strikterne ikke muliggør det ungdomsliv, som mange unge mennesker ønsker sig.
Flere steder i landet (fx på Bornholm) har man taget konsekvensen heraf og lavet et større samlet 
campus med flere uddannelser under samme tag, så der fx tilbydes både erhvervsuddannelser og 
gymnasiale uddannelser på samme institution. Den konstruktion kan være med til at fastholde unge 
mennesker i lokalområderne, fordi de bedre kan se sig selv i det ungdomsliv der tilbydes, hvor de får 
mulighed for at omgås ligesindede på tværs af uddannelsesretninger.
Side 6 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
Derfor foreslår Moderaterne, at: 
 ◆ Der oprettes flere ungdomsuddannelsescentre rundt omkring landet i form af cam -
pusser, hvor gymnasiale- og erhvervsuddannelser er samlet under ét tag.
 ◆ Der oprettes flere campuskollegier, hvor det er muligt, så man kan tiltrække flere unge 
til campusserne ved at tilbyde både uddannelse og et hjem til de studerende. Etable-
ring af campuskollegier kan ske i et samarbejde mellem det offentlige og pensions -
selskaberne via offentlig-private partnerskaber. Det samme gælder etablering af nye 
campusser.
 ◆ Der sikres bedre rammer for fusioner mellem uddannelsessteder i yderområderne, så 
der i højere grad kan opnås stordriftsfordele tilsvarende i byområderne.
 ◆ Barriererne (bl.a. de økonomiske, organisatoriske og undervisningsmæssige) for at 
etablere campusser og samarbejde på tværs af ungdomsuddannelser fjernes og er -
stattes af mere målrettede incitamenter.
 ◆ Studerende i 25 yderkommuner (med permanent forhøjet kørselsfradrag), der har 
langt til en uddannelse, sidestilles skattemæssigt med personer, der har langt på ar -
bejde, så de også er berettiget til kørselsfradrag.
Der er også behov for mere fleksible rammer for bosætning, så landdistrikternes muligheder for at 
fastholde og tiltrække nye beboere styrkes. I landdistrikterne findes der gode muligheder for større 
familier, når det handler om bosætning. Derimod ser det noget sværere ud at bosætte sig i landdi-
strikterne, hvis man er enlig eller er en mindre familie. Desuden er landbruget fx blevet centraliseret 
og specialiseret kraftigt siden 1980’erne, hvilket har efterladt mange stuehuse og landbrugsejen-
domme tomme. Stuehuse, som i dag med fordel kan udgøre flerfamilieboliger eller bofællesskaber, 
ligesom staldbygningerne ud over boliger kan rumme arbejdsfællesskaber, værelser til ferieudlejning 
eller iværksætterprojekter. Den manglende mulighed for omplacering af boliger i det åbne land for-
hindrer en fordelagtig udvikling af den samlede boligmasse på landet.
Derfor foreslår Moderaterne, at:
 ◆ Der blødes op for de skærpede regler for, hvor meget en boligenhed eller tidligere 
driftsbygning må om- eller tilbygges.
Derudover bliver det med campus-konstruktionen også nemmere at skifte mellem uddannelser, 
hvilket giver de unge muligheder for bredere uddannelsesvalg. Vi vil forsøge at skabe mere attraktive 
ungdomsfællesskaber i egne af landet, hvor befolkningsgrundlaget ikke er det største, så der bliver 
sat en stopper for en af årsagerne til affolkning. Mange unge mennesker har et naturligt ønske om at 
bo i en større by på et tidspunkt i løbet af deres ungdomsliv, og det skal de selvfølgelig have mulig-
hed for. Vores forhåbning er, at man kan give børnene og de unge en rigtig god barndom og et godt 
tidligt ungdomsliv i landdistrikterne. Så kan det være, at de unge en dag flytter tilbage til deres hjem-
egn, når de selv skal til at stifte familie og har udnyttet storbyens mange tilbud.
Side 7 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
 ◆ Der nedsættes en rådgivningsenhed, som kan rådgive landdistriktskommuner i den 
mest fordelagtige boligmasse, så man kan fastholde unge mennesker eller mindre 
familier som en del af kommunernes befolkningsgrundlag mv.
 ◆ At kendskabet til muligheden for at etablere tilflytterboliger udbredes og at kommu -
nerne i samme ombæring får bedre muligheder for medfinansiering af tilflytterboli -
ger.
 y Tilflytterboliger er huse, som har til formål at give potentielle tilflyttere 
til landdistrikterne mulighed for at afprøve livet i en ny kommune eller 
landsby i en begrænset periode, inden en beslutning om permanent 
tilflytning træffes.
Digital tilgængelighed
Den digitale infrastruktur er i dag altafgørende for mulighederne og interessen for at bo, leve og ar-
bejde i landdistrikterne samt muligheden for at drive virksomhed. Vi mangler fortsat at få titusindvis 
af danske husstande, virksomheder og sommerhuse koblet på den digitale infrastruktur med adgang 
til lynhurtigt bredbånd, hvoraf de fleste af adresserne ligger i landdistriktsområder.
Vi kommer desværre ikke udenom, at der sikkert også fremover vil være udfordringer med at tilkoble 
en række danske husstande i yderområderne på det lynhurtige fibernet. Derfor mener Moderaterne, 
at vi bør se efter andre og mere holdbare løsninger end at skulle bruge mange tusind kroner på at 
grave kabler langt ud til fjerntliggende husstande.
Moderaterne foreslår derfor, at:
 ◆ Der gives tilskud til etablering af satellitbredbånd for husstande i landdistrikterne, når 
adgang til fibernettet er en umulighed eller for omkostningsfuldt for samfundet.
Bedre vilkår for frivillighed: Folk vil gå til banko, ikke bureaukrati
I landdistrikterne spiller civilsamfundet en særligt vigtig rolle. Civilsamfundet består bl.a. foreninger 
og frivillige kræfter, der knokler til gavn for de lokalsamfund, de er en del af. Foreningerne og de 
frivillige holder sammen på landsbyer, der bliver udfordret af udefrakommende faktorer. Når en skole 
lukker, eller busruter nedlægges, er det lokale ildsjæle og det aktive civilsamfund, der får hverdagen 
til at hænge sammen. Undersøgelser viser, ifølge Landdistrikternes Fællesråd, at jo mindre byen er, jo 
vigtigere vurderes betydningen af foreningslivet for udviklingen i lokalsamfundet.
Side 8 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
Moderaterne vil på den baggrund arbejde for:
 ◆ At banker og pengeinstitutter tilbyder en basal betalingskonto til foreninger og er -
hvervsdrivende vederlagsfrit eller mod et rimeligt gebyr. Dette implementeres såle -
des, at banker kun har mulighed for at afvise en basal betalingskonto til foreninger, 
hvis der er konkret mistanke om hvidvask. Der skal dertil etableres en klagemulighed 
til foreningerne, så der er mulighed for at klage over eventuelt afslag på oprettelse af 
en betalingskonto.
Det lokale, frivillige initiativ spiller også en vigtig rolle, når den lokale butik eller købmænd ikke kan få 
tingene til at løbe rundt, fordi befolkningsgrundlaget og omsætningen i den lokale butik er så lille, at 
der ikke er grundlag for at foretage nødvendige investeringer på almindelige kommercielle betingel-
ser. De seneste par år er såkaldte borgerbutikker skudt op rundt omkring i landet og store koncer-
ner som Dagrofa og Coop har et ønske om at støtte flere borgerbutikker de steder, hvor den lokale 
købmand har været nødt til at lukke. I landdistrikterne er en lokal brugs nemlig meget mere end blot 
et sted, hvor man handler sine dagligvarer. Købmandsbutikken er ofte et samlingssted, hvor byens 
borgere mødes i dagligdagen – de udgør således rammen om lokale fællesskaber. Moderaterne hilser 
initiativet velkomment og påskønner, at private koncerner bistår med økonomiske rygstød og rådgiv-
ning til borgere, der måtte have ønske om at etablere borgerbutikker.
Moderaterne foreslår i forlængelse heraf, at:
 ◆ Der er i den årlige Landdistriktspulje afsættes flere midler til at etablere og udvikle 
borgerdrevne dagligvarebutikker i landdistrikterne.
Derfor er det også ærgerligt, at de frivillige for ofte drukner i administrativt arbejde, og skal kæmpe 
for, at deres foreninger overhovedet kan overleve. Konkret oplever foreningerne modstand fra banker-
ne ift. at åbne en basal betalingskonto og i form af opkrævning af høje gebyrer. I slutningen af 2023 
fremlagde SVM-regeringen et nyt forslag, som skal gøre det nemmere og billigere for foreninger at 
have en bankkonto. Forslaget betyder, at banker skal tilbyde en basal betalingskonto til foreninger. 
Moderaterne bakker op om regeringens forslag, og vil sørge for, at det realiseres og implementeres, 
så det gavner foreningslivet. De frivillige skal kunne bruge deres tid på at spille banko og ikke på at 
kæmpe med bureaukrati og bøvl, der dræber al virkelyst.
Side 9 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
Moderaterne foreslår derfor, at:
 ◆ Konceptet fleksibel offentlig transport udbredes
 y Konceptet handler om, at trafikselskaberne tilbyder mindre busser, der 
kører i en direkte rute mellem eksisterende og/eller nye stoppesteder, 
men kun kører, når de bliver bestilt af en borger. Det vil sige uden en fast 
køreplan udenfor det nuværende rutenet.
 ◆ Man aktiverer de lokale kræfter gennem øget brug af ”frivilligbusser”
 y Konceptet handler i sin enkelhed om, at trafikselskabet stiller en eller flere 
9-personers minibusser til rådighed for et landsbysamfund. Trafikselska -
bet varetager køb eller leasing af minibussen og stiller et booking- og 
betalingssystem til rådighed, mens bussen køres af frivillige fra lokalsam-
fundet.
 ◆ Der etableres flere trafikknudepunkter, så sammenhængen mellem transportformer 
styrkes
 y Trafikknudepunkterne samler kollektive transportformer, p-pladser, lade-
standere, samkørsel, delecykler og andre tilbud inden for mikromobilitet. 
Bedre faciliteter for parkering, indkøb og andre dagligdagsfunktioner i 
forbindelse med skift mellem transportformer kan få flere borgere i de 
små byers opland til at vælge kollektiv transport.
 ◆ Flere muligheder for samkørsel i yderområderne
 y Tanken er, at man med integreret samkørsel i Rejseplanen, kan skabe en 
samkørselstjeneste, som integrerer alle trafikselskabets stoppesteder i 
en app-løsning. En løsning kunne være, at man betaler med Rejsekortet 
for at køre med i naboens bil. Der blev gennemført et pilotprojekt i 2022. 
Målsætningen var 8.000 ture, og der blev kørt 20.000. Det viser tydeligt, 
at der er et behov, som endda overstiger forventningerne.
Mobilitet i hele landet skal sikre sammenhængskraften
Den kollektive transport er en afgørende vigtig brik i transportsystemet og sikrer, at rammerne for 
mobilitet i landdistrikterne er til stede. Den kollektive transport hjælper dagligt folk til og fra arbejde, 
sikrer at virksomhederne kan tiltrække arbejdskraft, det sikrer sammenhængskraften i yderområder-
ne, reducerer trængslen på vejene og i byerne. Derudover leverer den kollektive transport et vigtigt 
bidrag til klimaet – i hvert fald, når flere vælger kollektive transportmidler. Det kræver alt sammen, at 
der transportmidler tilgængelige ved behov, og at det ikke bliver unødigt tidskrævende at tilvælge 
de kollektive transportformer. Flere landdistriktskommuner har dog grundet økonomiske besparelser 
været nødt til at lukke busruter, hvilket udfordrer mobiliteten. Derudover har vi haft en tendens til at 
tænke kollektiv transport ind i lidt for stringente og ufleksible rammer, hvor busserne – uanset beho-
vet – skal køre efter fast definerede køreplaner og ruter. Vi mener, at de kollektive transportformer i 
højere grad skal indrettes fleksibelt og behovsorienteret.
Side 10 / 10
Et land i balance  •  Moderaternes landdistriktsudspil  •  April 2024
Der er også opgaver og mobilitetsudfordringer som den kollektive offentlige transport ikke hverken 
kan løfte eller løse. I de tilfælde må der tænkes i andre baner, så opgaven med at sikre mobilitet i alle 
egne af landet reelt bliver løftet på tilfredsstillende vis. En kendt udfordring handler om, at der er 
mangel på taxaer i mindre byer og på landet. Det udfordrer borgerne, som oplever, at mobiliteten er 
begrænset eller ikkeeksisterende.
Hvis borgere eks. skal transportere sig hjem fra en forsamlingshusfest om natten, må de spejde langt 
efter muligheden for at benytte taxakørsel. Moderaterne mener, at livsvilkårene for borgere i landdi-
strikterne skal gøres bedre og ønsker derfor, at der i højere grad bliver dispenseret fra taxaloven, så 
privatpersoner skal kunne tjene penge på at stille bilen til rådighed og køre borgere rundt i landdi-
strikterne, hvor egentlig taxakørsel ikke er en mulighed.
Regeringen har i første omgang valgt, at der skal gælde en dispensation fra taxiloven, så den ikke 
gælder på ikke-brofaste øer. Dispensationen er således i første omgang begrænset til 27 danske små-
øer. Denne dispensation kan med fordel udvides, så vi styrker mobiliteten i flere egne af landet.
Herudover ønsker Moderaterne også at genindføre private kørselsløsninger via digitale platforme som 
en mulighed i Danmark.
Moderaterne foreslår derfor, at:
 ◆ Der bliver givet mulighed for dispensation fra taxiloven, så private borgere kan stille 
deres personbil til rådighed for at afhjælpe problemerne med manglende mobilitet i 
yderområderne. I første omgang foreslås det, at dispensationen skal gælde i yderkom-
munerne (se def. nedenfor) samt på øer (brofaste øer). Dispensation kan kun opnås, 
hvis den pågældende kommune ønsker det.
Opdeling af yder- og landkommuner
Når der tales om landdistrikterne, arbejdes der med to underkategorier: land- og yderkommuner. I 
nærværende udspil betegnes nedenstående kommuner som yderkommuner:
Yderkommuner: Bornholm, Brønderslev, Frederikshavn, Faaborg-Midtfyn, Guldborgsund, Hjørring, 
Jammerbugt, Langeland, Lolland, Læsø, Morsø, Norddjurs, Odsherred, Samsø, Skive, Slagelse, Struer, 
Svendborg, Sønderborg, Thisted, Tønder, Vesthimmerland, Vordingborg, Ærø og Aabenraa.


---

# Caroline Stage Olsen er ny digitaliseringsminister - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/caroline-stage-er-ny-digitaliseringsminister

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Caroline Stage Olsen er ny digitaliseringsminister
Caroline Stage Olsen bliver  Moderaternes 6. minister
NYHED
29.08.2024
Det er med stor glæde, vi kan fortælle, at Caroline Stage Olsen bliver ny digitaliseringsminister og dermed Moderaternes 6. minister. Caroline Stage Olsen har politisk erfaring fra sin tid som medlem af Københavns Borgerrepræsentation, men de fleste i den moderate familie kender hende som Moderaternes politiske chef – en stilling som hun bestred fra februar 2023 og indtil juli, hvor hun skiftede til en stilling som særlig rådgiver for Lars Løkke Rasmussen.Caroline Stage Olsen har således haft en hånd med i udviklingen af meget af Moderaternes politik indenfor en lang række områder.Et styrket ministeriumSom digitaliseringsminister får Caroline Stage Olsen ansvaret for et af de områder i vores samfund, hvor udviklingen går allerhurtigst. Vi er midt i en digital omstilling, som har indflydelse på alt fra vores erhvervsliv til vores børns hverdag og vores forsyningssikkerhed. Derfor har regeringen valgt at styrke Digitaliseringsministeriet ved at rykke digitale udviklingsområder hertil fra andre ministerier.Privat er Caroline Stage Olsen i et parforhold, mor til en datter og to bonusdøtre og bor på Frederiksberg.Mere ansvar til øvre moderate ministreModeraterne kan udover en ny minister glæde sig over, at fire af partiets øvrige ministre får ansvar for helt nye områder. For kulturminister Jakob Engel-Schmidts vedkommende træder han ind i regeringens ledelsesudvalg, som er regeringens øverste udvalg. Her vil ham fremover repræsentere Moderaterne sammen med udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen.Ældreminister Mette Kierkgaard vil fremover stå i spidsen for et selvstændigt ældreministerium. Hidtil har Ældreministeriet hørt under Bolig- og Socialministeriet, men Mette Kierkgaard får nu sit eget departement.Klima- og energiminister Lars Aaagaard overtager ansvaret for Danmarks globale klimaindsats. Han skal dermed have blik for, hvordan Danmark kan bidrage til at sænke CO2-udledningen på globalt plan.Endelig får udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen ansvaret for udviklingspolitik. Han får eksempelvis til opgave at sikre, at Danmark bidrager til bekæmpelse af fattigdom og hungersnød i det globale syd.
TidligereForrigeLanddistriktudspil
NæsteNy sundhedsreform fyldt med Moderate aftrykNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# [PDF] EtBorgernaertSundhedsvaesen_3-1.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/04/EtBorgernaertSundhedsvaesen_3-1.pdf

Side 1 / 3
Et borgernært sundhedsvæsen
Moderaternes vision
ET BORGERNÆRT SUNDHEDSVÆSEN
 
Ved Strukturreformen i 2007 blev 271 kommuner til 98, og 14 amter blev til 5 regioner. 
Den omorganisering blev grundlaget for en af de største sundhedssucceser i nyere tid. Med am -
ternes nedlæggelse, nye supersygehuse (samling af specialerne), patientrettigheder, pakkeforløb 
og mere muskelkraft til Sundhedsstyrelsen, fik det danske sundhedsvæsen et spark fremefter. 
De tørre tal bl.a. på kræftområdet taler deres eget klare sprog. Fra 2007 til 2021 er den femårige 
kræftoverlevelse for kvinder steget fra 61 til 70 år og fra 58 til 67 år for mænd. 
I dag er udfordringsbilledet et andet end i 2007.
I 2035 forventes det, at der vil være 250.000 flere, der er 65 eller derover. I 2070 regner man med at 
den ældre befolkning øges med yderligere 250.000, samtidig med at gruppen af mennesker over 
80 fordobles. Det er jo først og fremmest positivt, at vi bliver ældre. Men det betyder også, at vi kig-
ger ind i en fremtid med langt flere danskere, der er kronikere og multisyge.  Allerede i de sidste ti år 
er gruppen af patienter med en kronisk sygdom vokset med 160.000, hvilket er en stigning på 20%. 
i 2050 viser fremskrivninger, at antallet af borgere med KOL og type 2-diabetes stiger med ca. 40%. 
Den demografiske udvikling og det ændrede sygdomsbillede vil betyde, at der vil skulle investeres 
mere i det nære sundhedsvæsen og det vil kræve en større grad af sammenhæng og samarbejde 
mellem hospital, praktiserende læge og kommune end den vi ser i dag.
Udover ændringen i demografi og sygdomsbillede, er der også store udfordringer med den ge -
ografiske ulighed i sundhed. Kigger man på Danmark i dag, er der som oftest dårligst adgang til 
sundhedstilbud der, hvor sygdomsbyrden er størst. Fx er antallet af hospitalsansatte speciallæger 
i Region Hovedstaden 178 per 100.000 indbyggere, mens den i Region Sjælland er 133 per 100.000 
indbyggere. Geografien udfordrer også. Der er en tydelig tendens til, at de kommuner med det 
laveste indbyggertal generelt ser ind i en fremtid, hvor en større andel borgere er over 80 år. I 2023 
er der 2 kommuner, hvor antallet af borgere på over 80 år udgør mere end 10% - i 2050 forventes 
dette at stige til 66 kommuner. 
Sammenligner man Danmark med lande omkring os, går en langt større andel af udgifterne til det 
specialiserede sygehusvæsen end i landende omkring os, hvor en større andel går til nære sund -
hedstilbud som fx forebyggelse, ældrepleje eller praktiserende læger. Fra 2003 til 2020 er antallet af 
sygehuslæger steget med 8000. Der er i samme periode kun ansat 800 flere praktiserende læger. 
Praktiserende læger er dem, der er tættest på og tovholder for den enkelte sygdomsforløb. Det 
paradoks – og den udvikling og forværring, vi ser i det, skal og må vi vende nu, og derfor er tiden til 
forandring og fremskridt. Status quo er ikke en mulighed.
Strukturen og organisering har en betydning for, hvordan vi får skabt de rette rammer for at ind -
rette et stærkt og bæredygtigt sundhedsvæsen med ressourcerne placeret der, hvor de gør mest 
gavn.
Regionerne er i deres nuværende form og organisering for små til at stå for den overordnede priori-
tering af sundhedsvæsenet. Og de er for store til at sikre den borgernære kontakt. Mange kommu-
ner er til gengæld for små til at sikre en ensartet kvalitet i de nære sundhedstilbud.
Side 2 / 3
Et borgernært sundhedsvæsen
En grundlæggende organisering for et stærkt sundhedsvæsen bør basere sig på principper 
om, at bl.a. hospitalerne skal styres fra et mere overordnet niveau, at omdrejningspunktet for al 
behandling starter og ender så nært som muligt på danskerne og at danskerne oplever tydelig 
sammenhæng i deres patientforløb uagtet om man er i dialog med kommune, hospital eller 
praktiserende læge.   
Første skridt på vejen mod at løse de udfordringer, har været at nedsætte Strukturkommissi -
onen, som snart kommer med deres konkrete anbefalinger til den fremtidige organisering af 
sundhedsvæsenet.
Uanset hvilke anbefalinger Strukturkommissionen må komme med til en ny organisering og 
struktur for det samlede sundhedsvæsen, så der et behov for, at noget bliver styret mere over -
ordnet fra et nationalt niveau og andet bliver styret fra tættere på fra et nært niveau.  
Nedenfor er forslag – eller delkomponenter – som Moderaterne mener kan være med til at styr-
ke det nære sundhedsvæsen samt skabe en overordnet koordinering og dermed bedre sam -
menhæng på tværs af Danmark.
DET NATIONALE NIVEAU
Moderaterne mener
 ◆ At der skal etableres et nationalt akutberedskab, der overordnet tager 
højde for geografi i forhold til placering af lægehelikoptere, akutlægebi-
ler og ambulancer.
 ◆ At lægerne skal være der, hvor de sygeste patienter bor. Derfor skal 
man nationalt beslutte hvor mange ydernumre, der skal være på lands-
plan, herunder beslutte hvor ydernumrene skal etableres geografisk.  
 ◆ At der skal etableres en national IT-struktur, der sikrer datadeling og 
sammenhæng, særligt for de patienter, der har forløb på tværs og 
kontakter med mange sundhedsfaglige. Med etablering af det nye na-
tionale center for AI-innovation vil en samlet adgang til sundhedsdata 
bidrage til at øge folkesundheden, fx i forebyggelsen af kræft. 
 ◆ At der etableres et nationalt center for sundhedsinnovation, der har 3 
opgaver:   
  
1) at udvikle innovative løsninger baseret på brugerbehov og give en 
indgang for private virksomheder til at præsentere sundhedsinnovative 
løsninger
Side 3 / 3
Et borgernært sundhedsvæsen
2) at udstille og indføre nye effektive innovative løsninger, så sundheds-
væsenet på tværs får en bedre vidensdeling om de bedste innovative 
løsninger på markedet 
 
3) at sikre at ibrugtagne innovative løsninger stadig har relevans
DET NÆRE NIVEAU
Moderaterne mener:
 ◆ At praktiserende læger i områder med mange borgere med kroni -
ske sygdomme, mange multisyge og dårligt mentalt helbred skal 
have mere tid til konsultationer og honoreres for det. Når man fx 
fejler flere sygdomme, er kroniker eller mistrives så kræver en snak med 
lægen ofte mere end de 10 minutter, der ofte er afsat til hver patient i 
dag. 
 ◆ At der skal være en større tilgængelighed og udvidede åbningstider 
i de nære sundhedstilbud fx hos praktiserende læge med henblik at 
forebygge indlæggelser i akutmodtagelserne. 
 
I dag anslås det, at 56.000 indlæggelser om året primært på akutmod-
tagelserne kunne undgås, hvis patienterne havde mulighed for at kun-
ne komme i kontakt med en sundhedsfaglig uden for praktiserende 
læges konsultationstid. 
 ◆ At ældrelæger skal være en del af de nære sundhedstilbud. 
Gruppen af ældre på 80 år og derover forventes at stige fra godt 
304.000 personer i 2023 til godt 640.000 personer i 2070, svarende til 
en stigning på 110 pct.  
 
Ligesom børn fejler aldersbetingede sygdomme gør ældre mennesker 
det også. Den specialviden ældrelæger har skal almen praksis kunne 
trække langt mere på, så patienterne færdigbehandles i almen prak-
sis, når det overhovedet er muligt. Derfor mener Moderaterne, at det 
vil være en naturlig udvikling at uddanne og sikre Ældrelæger tæt på 
danskerne.


---

# [PDF] Landbrug_vers7.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/02/Landbrug_vers7.pdf

LANDBRUGS- OG 
FØDEVAREPOLITIK
Side 1 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Introduktion
ET GRØNT, FREMTIDSSIKRET LANDBRUG OG EN  
BÆREDYGTIG FØDEVARESEKTOR
 
I Danmark har vi sat os nogle af de mest ambitiøse klimamål i verden – og er forpligtet på at leve op til 
dem. Det er Moderaternes holdning, at alle skal bidrage til at indfri vores klimamål. Kun sådan kan vi sik-
re, at den grønne omstilling bliver til gavn for borgerne, erhvervslivet og samfundet. Den grønne omstil-
ling er en af de mest gennemgribende forandringer, vores samfund nogensinde har stået over for. Det 
stiller krav til alle – fra forbrugeren til industrien, landbruget, vores transportformer og meget andet. 
I Moderaterne er vi bevidste om de svære balancer sektorerne imellem. Ikke alle sektorer har lige let 
ved at omstille til en grønnere, mere klimavenlig produktion og fortsat bevare produktionsniveauet og 
de internationale markedsandele. Her er landbruget og fødevaresektoren måske det tydeligste eksem-
pel. Men det står ikke til diskussion, at vi skal nå klimamålene, og at vores landbrugs- og fødevaresektor 
skal nå de klimamål, der er fastsat i landbrugsaftalen. For at nå målene, er det helt afgørende, at vi an-
viser en vej for, hvordan CO2e-udledningerne i sektoren kan nedbringes. Sektorernes produktion sikrer, 
at Danmark på visse områder er selvforsynende og bidrager til at brødføde en voksende verdensbe -
folkning. Dansk landbrug og fødevareproduktion skal udvikles, ikke afvikles.
Derimod skal vi sikre, at landbruget fremadrettet kan producere fødevarer af høj kvalitet på en mere 
bæredygtig og klimavenlig måde. Samtidig skal landbruget nå sit klimamål, og det er ingen let opgave. 
Udledningerne i sektoren er siden 1990 reduceret ganske betydeligt, men der er stadig lang vej til at 
nå 20-30 reduktionsmålet i Landbrugsaftalen. Der er behov for tiltag, som nedbringer udledningerne 
markant, og der er behov for at styrke den økologiske og plantebaserede produktion. Der er ligeledes 
behov for, at vi får mere natur og skov, så vi kan udvikle naturen og mindske tabet af biodiversitet, hvil-
ket vil inddrage store arealer, der i dag er landbrugsarealer. 
Omstillingen kræver i høj grad også, at vi får forbrugerne med. Danmark ville være et dårligt foregangs-
land, hvis husdyrproduktionen forbydes i morgen og man kræver, at forbrugerne ikke længere må 
spise kød. Fremfor forbud og moraliserende opfordringer skal vi finde løsninger, der ændrer forbrugs -
vanerne og skubber på efterspørgslen efter bæredygtige og grønne fødevarer. Vi skal give borgerne 
bedre muligheder for at træffe grønne valg, fordi vi helt grundlæggende tror på, at forbrugerne gerne 
vil bidrage til den grønne omstilling.
Fremtidens grønne landbrugssektor
Landbruget har historisk haft en vigtig position i det danske samfund. Danmark er længe blevet be -
tegnet som et landbrugsland. Det skyldes særligt, at ca. 60 pct. af det danske areal er opdyrket – og så 
skyldes det, at landbruget og de tilknyttede sektorer bidrager med 70 milliarder kroner årligt til BNP, 
mens fødevareklyngen står for over en femtedel af Danmarks samlede eksport. Landbrugs- og føde -
varesektoren er en fremtrædende sektor, som vi skal værne om og udvikle under den forudsætning, at 
indfrielse af vores klimamål er en bunden opgave. 
Vi ser ind i en global fødevarekrise, hvor behovet for fødevareproduktion er stigende i fremtiden. Kli -
maudfordringerne betyder imidlertid, at produktionen skal udvikles i en bæredygtig retning. Det giver 
Danmark en unik mulighed for at gå forrest og vise, at klimaneutralitet og bæredygtighed ikke er mod-
sætninger til en leveringsdygtig og konkurrencedygtig fødevare- og landbrugssektor. I Moderaterne
Side 2 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
ønsker vi at sikre balancen mellem at udvikle dansk landbrug og fødevareproduktion i en langt mere 
klimavenlig og bæredygtig retning, uden at produktionen og danske arbejdspladser flytter til udlandet 
(såkaldt lækage), hvor effekten på den globale klimapåvirkning er til at overse. I vores optik er det også 
centralt, at dansk landbrug fortsat er stærkt og levedygtigt efter 2030. 
Vi vil derfor skabe en dansk styrkeposition i form af en bæredygtig fødevaresektor og et grønnere land-
brug, som kan inspirere og eksportere konkrete løsninger til udlandet, for derved at bidrage til at ned-
bringe det globale klimaaftryk. En styrkeposition, der vil gavne erhvervslivet, forbrugerne og dansk 
økonomi. 
MODERATERNE VIL
 ◆ Træffe de nødvendige politiske beslutninger, der medfører, at landbrugs- 
og fødevaresektoren lever op til klimamålene samtidig med, at der sikres 
en stærk, leveringsdygtig og bæredygtig fødevareproduktion efter 2030.
 ◆ Skabe en dansk styrkeposition inden for grøn fødevareproduktion, som 
lever op til danskernes fødevarekrav- og behov, og som kan vise en mo -
del til inspiration for andre lande til at nedbringe det globale klimaaftryk 
i fødevareproduktionen. 
 ◆ Sikre at omstillingen af landbruget bidrager til udviklingen af naturen og 
biodiversiteten, som i øjeblikket har pressede kår.
Med denne samlede politik præsenterer vi forslag, der skal få landbruget og fødevaresektoren i mål 
med de bundne klimamålsætninger – og endnu mere til.
Side 3 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
INDHOLD
Et grønt, fremtidssikret landbrug og en bæredygtig fødevaresektor 1
Fremtidens grønne landbrugssektor 1
I mål med klimamålene  4
En klimaafgift, der udvikler landbruget 4
Uafhængig grøn jordfond skal skabe rammerne om multifunktionel jordfordeling 5
Mere fart på udtagning af lavbundsjorder 6
Strukturel omlægning af landbrugsproduktionen i en klimavenlig retning 8
Anvendelse af nye teknologier skal nedbringe udledninger i husdyrproduktionen  8
Den grønne forskningsindsats i landbruget skal prioriteres og intensiveres 10
Elektrificering af maskinparken i landbrugs- og fødevaresektoren 10
Grøn forbrugerpolitik – vi skal have forbrugerne med 12
Det grønne valg skal også være nemt og billigt  12
Nemt at være grøn: Indførelse af et statsligt CO2-mærke 13
Grønnere offentlige køkkener skal gøre 1 million daglige serveringer grønnere 14
Øget indsats for at forhindre madspild 15
Side 4 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
I mål med klimamålene 
Opnåelse af klimamålene er en grundpræmis i Moderaternes politiske arbejde. I første omgang skal 
der fokus på, hvordan vi når vores klimamål i 2030, men de beslutninger vi træffer, og de løsninger vi 
anviser og implementerer de kommende år, vil formentlig vise sig afgørende i bestræbelserne på at nå 
det langsigtede mål om et klimaneutralt samfund. Danmarks 2030-reduktionsmanko svarer stort set 
til, hvor meget landbruget skal reducere emissionerne med i 2030 for at leve op til landbrugsaftalen. 
Der er altså et sammenfald mellem reduktionsmankoen i 2030 for så vidt angår landbrugets og sam -
fundets samlede udledninger. Derfor fremstår det åbenlyst, at landbruget spiller en central rolle ift. at 
nå vores klimamål i 2030. 
2030 nærmer sig, og der er behov for at igangsætte grønne tiltag i landbruget, så danske landmænd 
har bedre muligheder for at omstille sig i god tid inden 2030. I dette afsnit præsenteres derfor en bred 
vifte af forslag, som skal sikre, at landbruget når sine klimamål og bidrager til at opnå hele samfundets 
2030-mål. 
En klimaafgift, der udvikler landbruget
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at landbruget skal underlægges en klimaafgift, som skal være 
med til at sikre, at landbrugssektoren opfylder reduktionsmålet i 2030. Moderaterne støtter en klimaaf-
gift som middel til at sikre en grøn omstilling af landbruget.
Moderaternes principper for en klimaafgift: 
 ◆ Der skal tages politisk stilling til en klimaafgift hurtigt i forbindelse med grøn tre-
part, så vi sikrer, at landbruget får kendskab til afgiftens størrelse og indfasningsprofil.
• Princippet er helt centralt, fordi det giver danske landmænd bedre vilkår for at plan-
lægge produktionen, ligesom det bidrager til at skabe mere forudsigelige ramme-
vilkår for landbrugssektoren fremover. En hurtig beslutning om klimaafgiften kan 
sikre, at indfasningen af afgiften påbegyndes i god tid frem mod 2030, så afgiften 
reelt bidrager med reduktioner i årene frem mod 2030. Klimarådet påpeger des -
uden i en rapport, at en hurtig politisk beslutning om en klimaafgift kan tilskynde 
landmænd til hurtigt at påbegynde omstillingen af deres bedrift, så de ved en fuld 
indfasning af afgiften skal betale en lavere afgift, fordi deres produktion allerede er 
omstillet i en klimavenlig retning.
 ◆ Afgiftsprovenuet skal føres tilbage til erhvervet , så produktionen ikke flyttes ud af 
landet. Tilbageførslen skal ske på en måde, der giver landmændene incitament til at 
omstille deres bedrifter i en grønnere retning.
 ◆ Klimaafgiften kan ikke stå alene. En kommende afgift på landbruget bør være en 
del af en samlet løsning og skal suppleres af øvrige værktøjer, herunder bl.a. fodertil -
sætningsstoffer og nitrifikationshæmmere.
 ◆ Afgiften skal understøtte reel grøn omstilling, der udvikler landbruget og oprethol-
der en dansk fødevareproduktion.
 ◆ Afgiften skal være indfaset fuldt ud og på ansvarlig vis, så den bidrager til CO2e-re-
duktioner i 2030.
Side 5 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
 ◆ Afgiften skal ikke nødvendigvis kun indfases på landbrugsproduktionen , men 
kan også lægges på slutforbruget af klimabelastende fødevarer.
 ◆ Afgiften kan tænkes ind i landbrugsstøtten fra EU mhp. at skabe øgede inci -
tamenter til produktion af bæredygtige fødevarer via øget støtte til bæredygtige 
tiltag. Derudover kan man benytte det administrative system, der allerede er op -
bygget omkring landbrugsstøtten mhp. at undgå nye administrative systemer, der 
skaber øget bureaukrati. 
 ◆ Moderaterne vil arbejde for, at Danmark I EU-regi presser på for, at klima- og 
naturhensyn i langt højere grad tænkes ind i landbrugsstøtten , så der også på 
europæisk plan er gode incitamenter til at nedbringe CO2e-udledningerne i land -
bruget. På den måde minimeres risikoen for konkurrenceforvridning og lækage til 
andre EU-lande.
Uafhængig grøn jordfond skal skabe rammerne om multifunktionel jordfordeling
Landbrugsproduktionen optager ca. 60 pct. af det danske landareal. Der er dog i stigende grad behov 
for, at man overvejer dan samlede arealanvendelse i Danmark, fordi der er behov for arealer til flere for-
mål. De formål dækker – ud over den vigtige landbrugsproduktion – opstilling af vedvarende energian-
læg (VE-anlæg), naturgenopretning, skovrejsning, grundvandsbeskyttelse mv. 
Vi skal derfor tænke mere i multifunktionel jordfordeling, hvor jorden tjener flere formål. Det er eks. 
muligt at opstille VE på jorder, der samtidig benyttes til afgræsning. Og noget af den lavbundsjord, der 
skal udtages, kan eks. benyttes til naturgenopretning eller skovrejsning. Multifunktionel jordfordeling 
er løsningen, hvis vi både vil have arealer til rådighed for naturgenopretning, forbedring af vandmiljøet, 
opstilling af VE, etablering af ny skov mv. 
Omstillingen af landbruget kræver, at man forholder sig bredt til jordfordelingen i Danmark. Der er 
mange interesser på spil, som kan være svært forenelige. Derfor ser vi et behov for en uafhængig grøn 
jordfond, der kan skabe de bedste rammer for multifunktionel jordfordeling, som i stigende grad er 
nødvendig. 
Som nævnt ovenfor kommer der en klimaafgift på landbruget, som skal sikre, at omstillingen af land -
bruget sker i det rette tempo. Det er magtpåliggende for Moderaterne, at landbruget i den forbindelse 
ikke afvikles, men udvikler sig i en mere bæredygtig retning. Det kræver bl.a. en strukturel omstilling 
af landbruget i retning mod en større plantebaseret produktion (som er mere klimavenlig og lægger 
beslag på en mindre andel af landbrugsarealerne end husdyrproduktion). Derudover skal der udtages 
100.000 ha. lavbundsjorder frem mod 2030 (omtales i følgende afsnit), hvilket bl.a. kræver erstatnings -
jord til involverede lodsejere mv.
Side 6 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Mere fart på udtagning af lavbundsjorder
For nyligt offentliggjorde Aahus Universitet en ny rapport, som viser, at det samlede areal af lavbundsjor-
der i Danmark pr. 2022 udgør 118.300 ha. Det er en nedjustering på cirka 50.000 ha.
Med Landbrugsaftalen blev det besluttet, at der frem mod 2030 skal udtages 100.000 ha. lavbundsjord. 
Lavbundsjorderne er tidligere vådområder, som er blevet drænet mhp. afgrødedyrkning. Udtagning 
af lavbundsjord betyder, at landbrugsjord tages ud af omdrift (intensiv dyrkning af jorden ophører), 
hvorefter der eks. sker en vandstandshævning på arealet. Ved vådgøring tilføres mindre ilt til jorden og 
nedbrydningsprocessen af organisk kulstofindhold bremses. Derved reduceres drivhusgasudlednin -
gen og kulstoflageret i jorden bevares.
Foruden de klimagavnlige effekter bidrager lavbundsprojekter til målsætningen om reduceret kvæl -
stofudledning til vandmiljøet, hvilket bidrager til målopfyldelse af EU’s vandrammedirektiv. Udtag -
ningsprojekter forbedrer også naturforholdene og skaber flere levesteder for en række arter, hvilket 
gavner biodiversiteten og naturen samlet set.
MODERATERNE FORESLÅR:
 ◆ At der oprettes en grøn jordfond til strategisk opkøb af landbrugsjord, som kan skabe 
rammerne om multifunktionel jordfordeling, der kan sikre, at samfundet lykkes med de 
mange formål vedr. klima, miljø, naturgenopretning og en fortsat stærk landbrugs- og 
fødevareproduktion. 
 ◆ At fonden oprettes efter klimaskovfondens forbillede. 
 ◆ At fonden også bidrager til at facilitere privat-offentlige partnerskaber lokalt mellem 
lodsejere og investorer fx kommuner, forsyningsselskaber og virksomheder mhp. at ud-
vikle mere attraktive landdistrikter med nye muligheder for erhverv og bosætning.
 ◆ At fonden sikrer, at der er arealer til rådighed for byttehandler med landmænd, der udta-
ger lavbundsjorder eller anden produktionsjord ifm. fx naturgenopretning, skovrejsning 
mv.
 ◆ At fonden understøtter udtagning af lavbundjorder, naturgenopretning og derudover 
får som opdrag at bidrage til indfrielsen af de samlede klimamål.
Side 7 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Desværre går det for langsomt med at få udtaget af lavbundsjorderne. Ifølge ekspert -
gruppen for udtagning af lavbundsjorder skyldes langsommeligheden: 
 ◆ Uklarhed om en kommende regulering af landbrugets CO2e-udledninger.
 ◆ Uklarhed om de langsigtede rammer for kommunernes faciliterende rolle, 
herunder  
finansieringen, som er afgørende, hvis indsatsen skal op i gear. 
 ◆ Mangel på de udtagningskonsulenter, som skal hjælpe lodsejerne med at 
forestå udtagningen og den foregående ‘screeningsproces’. 
 ◆ At hele udtagningsindsatsen baserer sig på frivillighed, hvilket betyder, at 
der er behov for klarhed om kompensation og byttejord til landmændene. 
Hvor langt er man kommet med udtagningsindsatsen?
De nyeste opgørelser fra Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri viser, at ca. 38.000 ha. lav -
bundsjord i øjeblikket er enten under udtagning eller under forundersøgelse, før der kan gives tilsagn 
om et lavbundsprojekt. Der mangler dermed fortsat en hel del, før man lever op til landbrugsaftalens 
mål om udtagning af 100.000 ha. lavbundsjorder i 2030. 
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At sætte turbo på udtagningen af kulstofrige lavbundsjorde ved at fjerne 
de eksisterende barrierer og risici – med udgangspunkt i anbefalingerne 
fra ekspertgruppen for udtagning af lavbundsjorder – så der er sikkerhed 
for, at der frem mod 2030 bliver udtaget 100.000 ha. lavbundsjord i land -
bruget.
 ◆ At arbejde for at der skal laves en aftale med kommunerne om at udtage 
60.000 ha. kulstofrige lavbundsjorder inden 2030 med henblik på at for -
ankre den kommunale indsats, understøtte de lokale klimamålsætninger 
ved at have fokus på at rydde unødige administrative byrder af vejen.
 ◆ At arbejde for at sikre, at udtagne lavbundsjorder i langt overvejende grad – 
hvor det er muligt – vådgøres, så de fulde klimaeffekter realiseres.
 ◆ At oprette et udtagningsrejsehold (bestående af udtagningskonsulenter), 
som hjælper lodsejere igennem hele udtagningsprocessen.
Side 8 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Strukturel omlægning af landbrugsproduktionen i en klimavenlig retning
Der er behov for strukturelle forandringer i landbrugsproduktionen. Som nævnt står husdyrproduk -
tionen for den største del af udledningerne i landbrugs- og fødevareproduktionen. Det skyldes area -
lanvendelsen til foder samt metan-udledning fra husdyrproduktionen. Metan udgør 34 pct. af land -
brugets drivhusgasudledninger og 10 pct. af de samlede danske udledninger. Metan er altså en af de 
største enkeltkilder til udledninger af drivhusgasser fra landbruget. 
Den strukturelle ændring af landbrugsproduktionen i en klimavenlig retning, skal bl.a. realiseres gen -
nem klimaafgiften – suppleret af forbrugerrettede incitamenter, der skal øge plantebaseret fødevare -
produktion.
Landbrugets nuværende arealanvendelse, hvor en stor del af landbrugsarealerne anvendes til dyrkning 
af foder, er uhensigtsmæssig i et klima-, miljø- og naturperspektiv. Heller ikke når det handler om pro-
duktion af fødevarer til mennesker, er den nuværende arealanvendelse optimal. Samtidig viser mange 
studier, at økologisk produktion – ift. konventionel produktion inden for samme driftstype – reducerer 
CO2e-udledningerne, hvilket bl.a. skyldes en højere kulstoflagring i jorden, forskelle i gødningsniveau, 
sædskifte og dyretæthed. Derfor bør man overveje fordelingen mellem hhv. økologisk og konventionel 
planteavl og husdyrproduktion.
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At planteproduktionen – af særligt bælgfrugter – til mennesker øges. De 
strukturelle ændringer af produktionen vil medføre, at husdyrproduktion 
formindskes sideløbende med, at planteproduktionen øges.
 ◆ At det økologiske areal fordobles frem mod 2030 (i 2022 blev 11,7 pct. Af det 
samlede landbrugsareal dyrket økologisk), hvilket har potentiale til at redu-
cere CO2e-udledningerne med op mod 0,5 mio. tons. En fordobling af det 
økologiske areal skal ske ved at skabe bedre økonomiske incitamenter til at 
omlægge den konventionelle produktion til økologisk produktion.
Anvendelse af nye teknologier skal nedbringe udledninger i husdyrproduktionen 
Moderaterne arbejder for en strukturel omlægning af landbrugsproduktionen i en mere klimavenlig 
retning. Det betyder, at vi kæmper for, at plantebaserede fødevarer og kødalternativer i højere grad 
bliver en del af den danske landbrugsproduktion i fremtiden. 
Danmark er en de største kødproducenter i Europa – og derfor kan vi ikke lave en strukturel omstilling 
fra den ene dag til den anden. Der er behov for at udnytte de teknologiske muligheder, der foreligger 
nu og her, som kan nedbringe udledningerne fra den eksisterende og fremtidige husdyrproduktion.
Side 9 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Metan-reducerende fodertilsætningsstoffer er en af de teknologier, der kan nedbringe CO2e-udled -
ningerne fra husdyrproduktionen på den korte bane. Fodertilsætningsstoffer nedbringer køers kli -
mabelastning. Det er afgørende, at vi finder løsninger, der kan nedbringe klimaaftrykket fra køer og 
mælkebaserede mejeriprodukter. Moderaterne mener, at fodertilsætningsstoffer kan være en omstil -
lingsløsning i husdyrproduktionen, der hurtigt kan komme i spil. Teknologien er godkendt til brug i 
EU, og klimaeffekterne under danske forhold undersøges for nuværende ved Aarhus Universitet. Det 
forventes, at fodertilsætningsstoffer kan inkluderes i den nationale emissionsopgørelse i 2025, hvorfor 
det forventes at kunne have en forholdsvis stor effekt på opnåelse af landbrugets klimamål i 2030. 
Vender man blikket mod udledningerne fra gødningsanvendelsen i landbruget er nitrifikationshæm -
mere den teknologi, som har vist sig mest lovende ift. at skabe en klimaoptimeret gødningsanven -
delse. Ved anvendelse af teknologien forventes der at være et væsentligt potentiale for reduktion af 
CO2e-udledninger fra landbruget ved tilsætning af nitrifikationshæmmere til gødning og gylle, men 
der er også betydelige miljømæssige gevinster at hente. Reducerede udledninger af kvælstof er cen -
tralt mhp. at skabe et bedre hav- og vandmiljø, særligt i de kystnære farvande (fjorde etc.), hvor vi har 
en stor genopretningsopgave foran os. Derfor mener Moderaterne, at nitrifikationshæmmere kan blive 
en vigtig omstillingsløsning i landbrugets nuværende struktur. Stoffet forventes i øvrigt være praktisk 
muligt at anvende for alle konventionelle landbrugere.
Derudover mener vi, at vi skal have fart på udvikling og udrulning af pyrolyseteknologien til udvikling af 
biokul. Det er en af de teknologier, som erhvervslivet og forskningsaktører udpeger som et af de cen -
trale klimavirkemidler i fremtidens grønne landbrug. I Moderaterne tror vi på, at biokul kan blive en af 
fremtidens løsninger for landbrugssektoren. 
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At metan-reducerende fodertilsætningsstoffer bliver udrullet og anvendt i 
landbrugets husdyrproduktion, når klimaeffekten forventeligt kan indgå i 
klimafremskrivningen.
 ◆ At nitrifikationshæmmere bliver udrullet og anvendt i landbrugets gylle- 
og gødningshåndtering, når stoffets effekt under danske forhold er kendt 
og kan indgå i regeringens klimafremskrivning.  
• For at sikre en størst mulig og hurtig virkning af tiltagene, foreslår vi, at 
der stilles krav om anvendelse  af stofferne til de landmænd, der kan 
anvende teknologierne.  
• At der gives et statsligt tilskud  ved etablering af en pulje, som land -
mænd kan søge midler fra, så teknologierne kan udbredes i landbruget 
i stor skala.
 ◆ At teknologien vedr. forsuring af svine- og kvæggylle i stald skal være ud -
rullet i stor skala i 2030.
 ◆ At der lanceres en pyrolysestrategi, som sætter rammerne for anvendelse 
af teknologien i dansk landbrug fremadrettet.
Side 10 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Hensigten med, at nitrifikationshæmmere og fodertilsætningsstoffer skal indføres som en kombinati-
on af krav og tilskud i en midlertidig periode, er dels at høste klimagevinsterne på den korte bane, dels 
at kickstarte anvendelsen af teknologierne og påvise deres funktionalitet i praksis. Men der skal selvføl-
gelig også være øje for, at der er landbrugsformer fx regenerative landbrug, skovlandbrug mv., som er 
mere miljørigtige end konventionelle. Derfor bør der også være undtagelser til kravet om anvendelse. 
Den grønne forskningsindsats i landbruget skal prioriteres og intensiveres
I Moderaterne er vi bevidste om, at der er et stort klimapotentiale i de nye teknologier, som er på vej 
frem med stor hast. Det skal vi have realiseret til fulde – men der er stadig et stykke vej, før vi alene kan 
læne os op ad teknologien til at få os i mål med landbrugets reduktionsmål. Udviklingen og modnin -
gen af – samt forskningen i – nye teknologier har dog potentialet til på sigt at bidrage til at skabe en 
moderne fødevareproduktion. Teknologierne har potentialet til effektivt at ændre strukturudviklingen 
i landbruget og medføre, at dansk fødevareproduktion udvikler sig på en måde, som er forud for sin tid 
og vil give landbruget en førerposition, der er afgørende i konkurrencen om internationale markeds -
andele.
Forskningen i og udviklingen af fodertilsætningsstoffer, nitrifikationshæmmere og biokul er godt på 
vej – og for samtlige teknologiers vedkommende er forventningen allerede på den korte bane at kunne 
inddrage klimaeffekten i den nationale emissionsopgørelse og reelt kunne høste konkrete reduktioner 
på den korte bane. Arbejdet med nye teknologier stopper dog ikke her og forskningsindsatsen skal 
fortsat prioriteres, da de forventes at kunne spille en vigtig rolle i at nå vores klimamål.
MODERATERNE FORESLÅR:
 ◆ At forskningsindsatsen i metan-reducerende fodertilsætningsstoffer til 
husdyr styrkes og intensiveres mhp. muligheden for udvikling af danske 
teknologier og produkter inden for området.
 ◆ At vi øger bidraget til forskning i og anvendelse af pyrolyseteknologien 
(biokul).
 ◆ At vi øger bidraget til forskning i gødnings- og gyllehåndtering til nedbrin-
gelse af lattergas-, ammoniak- og metanudledningerne i landbruget, her-
under evt. dansk teknologi- og produktudvikling. 
Vi foreslår, at styrkelsen af forsknings- og udviklingsindsatsen sker via en større prioritering til forskning 
i de konkrete teknologier på forskningsreserven. 
Elektrificering af maskinparken i landbrugs- og fødevaresektoren
Vi skal elektrificere det, vi kan elektrificere. I Danmark kommer vi frem mod 2030 til at producere me -
get mere grøn strøm, end vi selv kan forbruge – og elektrificering er den hurtigste vej til at reducere 
CO2-udledningen. Elektrificeringen af bl.a. personbiler har været i gang i en årrække lige såvel som 
omstilling af den tunge transport er et stort tema i den grønne debat.
Side 11 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Nylige erfaringer fra fødevaresektoren viser, at der er et stort reduktionspotentiale i elektrificering af 
fødevaresektoren i Danmark. Faktisk mener Viegand Maagøe på baggrund af et projekt med 20 del -
tagende virksomheder fra sektoren, at der kan skæres op til 1 mio. tons af Danmarks årlige CO2e-ud -
ledning, hvis vi erstatter fossile brændsler med grøn strøm. Samtidig viser projektet, at hele 92 pct. af 
fremstillingssektoren kan omlægges til el, mens en undersøgelse fra DTU viser, at 97 pct. af processer-
ne i fødevaresektoren kan omlægges til el. 
Alt peger på et betydeligt potentiale for elektrificering i fødevareindustrien, og særligt i fremstillings -
industrien er det er inden for teknologisk og økonomisk rækkevidde. Erfaringerne viser også, at elek -
trificering kan gøre produktionen billigere for virksomhederne. Dertil forventer vi, at man fremadrettet 
ser en stigende efterspørgsel på bæredygtige produkter med mindst muligt CO2e-aftryk, hvorfor det 
også vil give branchen en stærkere grøn ‘business case’. 
Landbruget har som et af de få erhverv ret til at få godtgjort olieafgiften på motorbrændstoffet, som 
ellers ikke normalt er godtgørelsesberettiget. Det betyder, at landbruget har et de facto-fradrag på an-
vendelsen af fossile brændsler til landbrugsmaskinerne, hvilket gør det fordelagtigt fortsat i landbruget 
at vælge fossilt drevne maskiner til – over fx eldrevne. Maskinparksflåden i fødevaresektoren består af 
alt fra mindre maskiner til store landbrugsmaskiner og produktionsapparater i fødevaresektoren. Der-
for skal det naturligvis undersøges, i hvilken skala det er realistisk at indfase elektrificeringen frem mod 
2030. Dog mener vi uanset hvad, at arbejdet med omstillingen bør startes ved at styrke incitamenterne 
til elektrificering (og sikre, at de nuværende incitamenter ikke modarbejder denne dagsorden). 
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At fradraget for fossile brændsler udfases, herunder olieafgiftsgodtgørel -
sen, og at det undersøges, hvordan det kan ske på ansvarlig vis, så udfas -
ningen sker i takt med, at teknologien udvikles. I Moderaterne mener vi 
ikke i udgangspunktet, at det danske afgiftssystem skal tilskynde til fortsat 
anvendelse af fossile brændsler.
 ◆ Indførsel af en midlertidig forhøjelse af afskrivningsgrundlaget på 150 pct. 
for nulemissionsmaskiner i landbrugs- og fødevaresektoren i årene 2025-
2030. Denne ordning foreslås først indført på nulemissionslastbiler, men 
bør også indføres i maskinparken i landbruget og fødevaresektoren. 
• Udfasning af fradraget for fossile brændsler og indførsel af forhøjelse af 
afskrivningsgrundlaget skal tænkes sammen for at skabe en “landings-
bane” for landbruget og fødevaresektorens omstilling af maskinparken 
frem mod 2030. Olieafgiftsgodtgørelsen kunne fx fortsat gælde i en 
midlertidig periode for de kørende maskiner, hvor teknologien ikke er 
helt klar, mens fradraget udfases hurtigst muligt for den resterende del 
af fremstillingsindustrien.
 ◆ At det undersøges, afhængigt af klimaafgiftens udformning og det statsli-
ge provenu, hvilke muligheder der er for at føre en del af provenuet tilbage 
til omstillingen. Dele af afgiftsprovenuet kunne fx gå til en skrotningspulje 
– ligesom man har haft til udskiftning af olie- og gasfyr i husholdningerne 
– der kan virke som en økonomisk håndsrækning ved skrotning af den fos-
sile maskine, der kan bruges på indkøb af en grønnere løsning.
Side 12 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Grøn forbrugerpolitik – vi skal have forbrugerne med
Det er en grundpræmis for det politiske arbejde de kommende år, at Danmark skal omstilles til et kli -
maneutralt samfund. Men det betyder også, at vi skal være klar til at tage konsekvensen af det. Både 
politisk, økonomisk og i hverdagen. 
Derfor skal vi også have forbrugerne med, når indkøbskurven skal fyldes. Danmark er nemlig ikke et 
foregangsland, hvis vi skaber store kløfter i vores egen befolkning, når vi omstiller til et grønnere sam -
fund. Derfor skal vi have fokus på, hvordan vi gør det nemmere og billigere at være grøn. Men det er 
også afgørende for den fremadrettede udvikling af dansk landbrug, at der skabes en efterspørgsel på 
grønne fødevarer, så landmænd og fødevareproducenter møder en efterspørgsel efter grønnere føde-
varer. Fødevaresektoren har med andre ord behov for et marked med grønne kommercielle mulighe-
der, der skaber en efterspørgselsdrevet omstilling af dansk landbrug og fødevareproduktion. 
Det giver nemlig ikke meget mening at skabe et udbud i landbruget, hvis ingen reelt efterspørger den 
– og også her skal vi i Danmark gå forrest. Derfor skal vi også lave en efterspørgselsorienteret fødeva -
repolitik.
Det grønne valg skal også være nemt og billigt 
I Moderaterne er vi åbne for at drøfte en klimaafgift på slutforbruget som en mulighed, men den kan 
og må ikke erstatte en afgift på produktionen, som er essentiel for at nå vores klimamål i 2030. Det er 
også vigtigt, at forbrugerne ikke mødes af markant dyrere fødevarer, som der er risiko for, hvis erhvervet 
vælter de forventede meromkostninger, som følge af en afgift på produktionen, over på forbrugerne, 
samtidig med indførslen af en afgift på slutforbruget. Et sådant scenarie er ugunstigt for de danske 
forbrugere og risikerer at spænde ben for den grønne omstilling af vores fødevareproduktion. 
En afgift på forbruget skal kombineres med billigere grønne fødevarer 
Forbrugsafgifter er et velkendt redskab til at ændre forbrugeres adfærd, fx når de handler ind. Vi tror 
på, at en afgift på de mest klimaskadelige varer, herunder oksekød, kan være et effektivt redskab til at 
skabe en efterspørgselsorienteret grøn omstilling af fødevareproduktionen. 
Moderaterne mener også, at vejen frem – for at sikre en bred opbakning i befolkningen – er at give 
forbrugerne en gulerod. Derfor vil vi undersøge muligheden for bogstaveligt talt at gøre gulerødderne 
– og andre grønne fødevarer (frugt og grønt) – billigere. Når de mindre klimavenlige fødevarer bliver 
dyrere, skal de grønne fødevarer tilsvarende være billigere, så vi ikke slår bunden ud af de danske fami-
liers husholdningsbudget. Konkret vil vi derfor undersøge mulighederne for at sænke momssatsen på 
grønne fødevarer.  
En undersøgelse foretaget af Coop og Dansk Vegetarisk Forening viser, at en stor del af danskerne er 
positive over for, at fødevarer afgiftspålægges ud fra deres klimabelastning – samt at en højere afgift på 
fx oksekød er en god idé, hvis grønne fødevarer tilsvarende gøres billigere1.
Danmark er i øvrigt et af få lande, der ikke arbejder med differentieret moms. I Danmark har vi en fast 
momssats på 25 pct., som ikke alene er en af de højeste i EU, men som også er ensartet på tværs af 
stort set alle produktgrupper.  
1 Flertal for afgifter på kød (coopanalyse.dk)
Side 13 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
I Sverige kan forbrugerne købe fødevarer med en moms på 12 pct. – under det halve af momsen i Dan-
mark. Tyskerne er endnu bedre stillet, når de handler i en dagligvarebutik. Her er momsen på fødevarer 
kun syv pct. 
Ifølge Skatteministeriet er det tilladt inden for gældende EU-ret at indføre en differentieret moms mel-
lem særskilte varegrupper, herunder altså en lavere moms på frugt og grønt som samlet varegruppe.  
 
MODERATERNE FORESLÅR:  
 ◆ At en afgift på slutforbruget af de mest klimabelastende fødevarer kan kom-
bineres med differentieret moms på grønne fødevarer, så frugt og grønt gø-
res billigere – fx ved en halvering af momsen.  
• Skatteministeriet estimerer, at det vil koste mellem 2 – 2,5 milliarder kro -
ner i statskassen at halvere momsen på frugt og grøntsager 2. Finansie-
ringen forslaget skal i videst muligt omfang komme fra afgiftsprovenuet, 
der genereres ved en afgift på slutforbruget af mere klimaskadelige fø -
devarer.  
Nemt at være grøn: Indførelse af et statsligt CO2-mærke
Vi er fortalere for, at det skal være billigere at træffe de grønne valg. Men det skal også være nemmere 
og mere gennemskueligt at træffe det grønne valg. Og for rigtigt mange mennesker er det svært at 
gennemskue, om de træffer et grønt eller sort valg, når de fylder indkøbskurven. 
Er grisekød slemt for klimaet? Hvor slemt er oksekødet? Hvad med en avocado, som jo er en grøntsag, 
der ikke produceres i Danmark, men i stedet er blevet sejlet hertil fra Sydamerika? 
Ifølge Forbrugerrådet TÆNK er der også rigtigt mange danskere, der ikke kan gennemskue det, når 
de handler fødevarer ind på daglig basis – desuden påpeger de, at mærker rykker ved forbrugernes 
vaner. Det kalder på en styrket indsats for oplysning om klimaaftryk, så man, som forbruger, tydeligt 
kan se og forholde sig til det – ligesom man kan se, om fødevarer indeholder fx gluten eller har et højt 
fedtindhold.
Der har siddet en arbejdsgruppe og arbejdet med udvikling af et klimamærke og fundet løsninger, 
men det forventes først at være klar i løbet af 2025. 
2 MOF, Alm.del - 2022-23 (2. samling) - Endeligt svar på spørgsmål 185: Spm. om, hvad de økonomiske udgifter vil beregne 
sig til ved en nedsættelse af momsen til 12,5 pct. på frugt og grønt
Side 14 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At et obligatorisk statsligt CO2e-mærke på fødevarer implementeres i den 
danske fødevaresektor, så det i supermarkeder o.l. i Danmark er gennem -
skueligt for forbrugerne, hvordan fødevarer påvirker CO2e-udledningen.
Grønnere offentlige køkkener skal gøre 1 million daglige serveringer grønnere
Det offentliges indkøbskraft skal bruges til at understøtte grønne løsninger. Det vil have stor betydning 
for produktudviklingen, hvis det offentlige konsekvent efterspørger de mest bæredygtige produkter 
og tjenesteydelser. 
De offentlige køkkener er et vigtigt virkemiddel i den forbindelse, idet de samlet set serverer over 1 mio. 
måltider om dagen (650.000 hovedmåltider og 380.000 mellemmåltider) til en række forskellige be -
folkningsgrupper til den nette sum af fire mia. kr. årligt. De måltider skal være grønnere.  
Når vi fra politisk side ønsker, at vores erhvervsliv bliver grønnere, at vores forbrugere tænker og agerer 
grønnere og mere bæredygtigt, så bør det også være forudsat, at staten går forrest med et godt ek -
sempel. Det offentliges indkøbskraft skal generelt have et mere bæredygtigt sigte – og i Moderaterne 
tror vi på, at de offentlige køkkener kan sikre konkrete klimagevinster direkte og samtidig kan det skub-
be på og skabe en ‘genvej’ til at normalisere en grønnere kost for borgerne. 
Klimarådet påpeger i sin rapport fra 2021, at det offentlige serverer måltider for et meget bredt udsnit 
af den danske befolkning, hvorfor det offentlige gennem grønnere indkøb og serveringer vil ekspo -
nere mange befolkningsgrupper og dermed skabe et samlet større potentiale for adfærdsændrende 
effekter i befolkningen. Men det er afgørende, at de enkelte eksempler der er fra fx Aarhus Kommune, 
bredes ud til samtlige offentlige køkkener, da det naturligt ikke vil have samme effekt, hvis der kun 
sporadisk indføres fx kødfrie dage og flere vegetariske/veganske valgmuligheder i offentlige kantiner.
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At staten sætter brede nationale og ikke mindst ambitiøse krav til offent -
lige køkkener på offentlige arbejdspladser til at servere mere klimavenligt 
og bæredygtigt mad. Dette kan bl.a. realiseres ved indførsel af flere kødfrie 
dage i de offentlige kantiner.
 ◆ At man i de offentlige køkkener højere grad går fra rødt til hvidt kød – som 
er mere klimavenligt – ved at udskifte anvendelsen af oksekød i serverin -
gerne til kylling, gris og/eller fisk.  
 ◆ At stille krav om, at alle offentlige køkkener har mindst økologisk spise -
mærke i sølv, da vi ønsker, at det offentlige også skubber på for en mere 
økologisk produktion i Danmark.
Side 15 / 15
Samlet landbrugs- og fødevarepolitik
Øget indsats for at forhindre madspild
Ifølge Miljøstyrelsen går 814.000 ton mad årligt til spilde i Danmark. Der er et stort potentiale i at blive 
bedre til rent faktisk at anvende de fødevarer, som vi producerer og indkøber, frem for at lade det gå til 
spilde. Ikke bare i Danmark, men i hele verden udgør madspild så stort et problem, at det ville være den 
tredje største udleder af CO2 i verden, hvis det var et land. 
I et klimaperspektiv kan man sammenligne det med energieffektivisering, hvor vi sørger for ikke at 
spilde strøm, så vi kan sikre, at produktionen matcher forbruget. Særligt når produktionen udleder 
CO2, er det kritisk for klimaet, at fødevarer med et højt CO2-aftryk alligevel ender i skraldespanden. 
Men også, når vi omstiller til et grønnere landbrug, skal vi sørge for, at vores danskproducerede fødeva-
rer fremstilles til at blive forbrugt, ikke til skraldespanden. Derudover skal fødevareindustrien, som står 
for hele 47% af madspildet blive mere effektivt til at genanvende de fødevarer, der går til spilde. 
I 2022 reducerede omkring 800.000 danskere madspild ved hjælp af apps. Det betyder, at bæredygtig-
hed og herunder bekæmpelse af madspild fylder mere hos forbrugerne. Men det er stadig hos forbru-
gerne, at problemet er størst, men derfor også, hvor potentialet er størst. Reduktion af madspild er ikke 
en ny idé, men den skal følges hele vejen i mål, så vi bliver et af de mest effektive fødevarenationer ved 
at sikre, at mad stort set ikke går til spilde i Danmark. 
MODERATERNE FORESLÅR: 
 ◆ At der via oplysningskampagner kommer større fokus på, hvordan forbrugerne kan 
mindske madspild. Ifølge branchen er et af problemerne bl.a. mejeriprodukter, på-
læg, friske grøntsager o.l., hvor borgere har svært ved at gennemskue fødevarernes 
kvalitet pba. “bedst før”-datoer. Øget oplysning herom kan sikre mere kvalitetsbe-
vidsthed og bedre forståelse for datoernes betydning, så vi undgår, at mange smi-
der gode fødevarer ud. 
• Kampagnerne skal helt lavpraktisk anskueliggøre for forbrugerne, hvor stor 
en forskel det kan gøre, at man fx ikke smider en halv pose kartofler ud, hæl -
der en halv liter mælk ud eller aldrig spiser en hel pakke pålæg op. 
 ◆ At de offentlige køkkener går forrest i kampen mod madspild. Det skal ske ved “tag 
mad med hjem”-ordninger for medarbejdere og øget brug af portionsanretninger 
(frem for buffeter).
 ◆ At de offentlige køkkener, i lighed med de fleste danske supermarkedskæder, bi -
drager til bedre anvendelse af overskudsmad eks. via donationer til lokale mad -
spildsorganisationer.


---

# [PDF] EuropapolitiskRamme_juli24.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/07/EuropapolitiskRamme_juli24.pdf

SAMMEN 
KAN VI MEST  
ET STÆRKT, SIKKERT OG BÆREDYGTIGT EUROPA
Side 2 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Et Danmark i Europa  3
Bedre forudsætninger for større danske indflydelse i EU 4
Et styrket fundament at bygge EU-politik på   4
Helt med i det Europæiske samarbejde  5
EU på skoleskemaet  6
Et sikkert Europa   7
Europa må tage større ansvar for egen sikkerhed   7
EU skal rodfæste sig som handlekraftig global spiller  8
Sikkerhed er ikke kun krudt og kugler  8
EU har vokseværk - også for sikkerhedens skyld  9
Medlemslandene skal overholde retsprincipper og fundamentale værdier   9
Et bæredygtigt Europa  10
EU skal løfte sit klimaansvar med konkret handling    10
EU skal sikre en grønnere, mere bæredygtig landbrugs- og fødevare-produktion 11
Et Europa med flere blomster, bier og buske  12
Et åbent og beskyttet fællesskab med udsyn  13
Lovlige og sikre veje for flygtninge 13
Immigration kan delvist løse mangel på arbejdskraft   14
Større fokus på ‘det globale syd’ 14
Et europæisk sundhedsfællesskab    16
Sammen om at sikre bedre tilgang til sundhed  16
Mangel på personale i de europæiske sundhedsvæsner  17
Global sundhedstrussel om antibiotikaresistens kræver europæisk handling  17
Etisk og forsvarlig brug af sundhedsdata kan styrke sundheden  18
En aldrende befolkning kalder på teknologiske løsninger  18
Et EU på forkant og i balance   19
Et progressivt EU, der har øje for borgerens rettigheder   19
Fælles koordinering af økonomisk politik 20
Regulering af kerneområderne og det indre marked  20
På forkant med digitale landvindinger  20
Europas fremtid skal bygges på regler, der giver mening    21
INDHOLD
Side 3 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET DANMARK I EUROPA 
Danmark har været med i EU i mere end 50 år, og vi har i tidens løb haft mange skal/skal-ikke øjeblik-
ke. Vi har taget forbehold og været kritiske – og der har været perioder, hvor danskerne har tvivlet på 
behovet for så omfattende en europæisk union.
I de senere år, og nok ikke mindst under indtryk af store eksterne begivenheder som den britiske ud-
meldelse af EU og senest krigen i Ukraine, kan man dog se i meningsmålinger, at den danske befolk-
ning nu i meget høj grad bakker op om EU.
Danmarks EU-medlemskab har i særlig grad haft positiv betydning for vores økonomiske udvikling 
siden 1973, hvor vi trådte ind i fællesskabet. Som en lille åben økonomi er noget af det vigtigste for 
vores velstand, at vi har stabile og købestærke handelspartnere. Lige præcis dét har EU vist sig i stand 
til at levere ved at fjerne handelsbarrierer, og implementering af fælles produktionskrav på tværs til 
gavn for vores erhvervsliv.
Svimlende 510.000 danske arbejdspladser var i 2021 skabt af eksport til EU’s Indre Marked – i alt seks 
ud af ti eksportjobs. Kigger man på den rene økonomiske gevinst ved at være en del af EU, viser en 
undersøgelse fra Kraka og Deloitte, at vores BNP i 2021 var 140 mia. kr. større end, hvis vi ikke havde 
være medlem af EU. Faktisk er Danmark ét af de lande, der nyder mest økonomisk gavn af at være 
med. Samtidig bidrager tusindvis af EU-borgere til vores virksomheder og offentlige sektor. Alene i 
2022 kom over 25.000 EU-borgere til Danmark.
Det europæiske fællesskab har ikke blot leveret store velstandsgevinster for Danmark og de europæ-
iske lande. EU har også i høj grad leveret fred, demokrati og stabilitet. EU er skabt ud af den rygende 
aske fra Anden Verdenskrig med håbet om, at man ved at handle sammen og lave fælles regler kun-
ne skabe en permanent tilstand af fred. Kul- og Stålunionen blev etableret af seks krigsramte lande i 
1952 for at gøre det tilstrækkeligt svært at bygge nye krigsmaskiner, da netop stål og kul var afgøren-
de for krigsførelse. 
Samarbejdet mellem de seks oprindelige lande udbygges senere til et egentligt fællesmarked skridt 
for skridt med fri bevægelighed af både varer og borgere. I dag er det europæiske samarbejde vokset 
markant. Det gælder både i dybden og i bredden. Men selve grundforudsætningen om, at det euro-
pæiske fællesskab skal sikre fred og demokrati i vores del af verden er fortsat en bærende søjle, og 
aldrig i Europas historie har der været fred mellem EU-medlemslandene i så lang en periode, som det 
er tilfældet. EU og dets forløber har været garanten for fred siden 1952. Den garanti skal også være en 
del af det fremtidige fællesskab.  
Bedre forudsætninger for større danske indflydelse i EU
Europa-politik er en forlængelse af indenrigspolitik, og diskussioner og beslutninger i Europa-Parla-
mentet er ofte forløbere for diskussioner, der kommer til Folketinget på et senere tidspunkt. Det bør 
også afspejles i den måde, der arbejdes med EU-sager på. 
For mange sager i Europaudvalget kommer sent, og det kan være uklart, hvordan man som dansk 
politiker får indflydelse på EU-lovgivning. Ofte kommer sagerne op i udvalgene, når de allerede har 
været i proces i EU-systemet i længere tid, og det er derfor vigtigt, at der arbejdes målrettet på, at sa-
Side 4 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
gerne kommer til udvalgene i Folketinget, når der er bedst mulighed for reel indflydelse. Det vil kræve 
en ny måde at tilrettelægge udvalgsarbejdet på, hvor det bærende princip med fordel kan være en 
mere strategisk tilgang til samspillet mellem EU-dagsordenen og udvalgsarbejdet i Folketinget. Det 
kan ske ved en mere direkte inddragelse af fagudvalgene i Folketinget, og ved at søge at afklare dan-
ske holdninger på et langt tidligere tidspunkt af sagernes gang gennem EU-systemet med udgangs-
punkt i en skarp prioritering af EU-sager.
 
• Moderaterne ønsker, at Danmark skal opprioritere og intensivere sit arbejde vedrø -
rende EU for at kunne repræsentere landets interesser bedst muligt og mest effektivt. 
Dette gælder på embedsmandsplan og på politisk plan.  
• Moderaterne ønsker selv at gå foran med dette og integrere partiets arbejde i EU med 
arbejdet i Folketinget i så høj grad som muligt.
 
Et styrket fundament at bygge EU-politik på  
Alle ambitiøse projekter kræver et stabilt fundament, og i Danmark har vi haft tradition for at europa-
politikken er et område, hvor samarbejdet mellem partierne hen over midten har været stabilt over 
mange valgperioder. Dette stabile fundament har været nødvendigt for en effektiv varetagelse af 
danske interesser i EU. Traditionen har været udmøntet i en bred europaaftale, der har lagt linjerne for 
den danske europapolitik. Desværre har vi siden 2008, hvor den seneste europaaftale blev udarbejdet, 
set revner i det fundament. 
 
• Moderaterne støtter, at der igen etableres en bred politisk enighed omkring den 
langsigtede danske europapolitik, hvilket kunne udtrykkes gennem formuleringen 
af en europaaftale. Det ville være hensigtsmæssigt, at denne kunne forhandles på 
plads inden det danske EU-formandskab i 2025.  
• 
Helt med i det Europæiske samarbejde 
De danske forbehold over for visse dele af EU-samarbejdet blev formuleret i den såkaldte Edin-
burgh-aftale og virkeliggjort i forbindelse med folkeafstemningerne om Maastricht-traktaten i 1992 
og 1993. Forbeholdene betyder, at Danmarks muligheder for indflydelse på centrale politikområder 
er begrænset, samtidig med, at vi ikke helt eller delvist kan drage direkte fordel af relevante EU-tiltag 
som fx Europol.
Side 5 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Forbeholdet over for Danmarks deltagelse i EU’s forsvarssamarbejde blev afskaffet efter folkeafstem-
ningen i 2022, mens forbeholdene vedrørende euroen, det retslige samarbejde og unionsborgerska-
bet stadig er i kraft. Unionsborgerskabsforbeholdet har ingen praktisk betydning på grund af senere 
ændringer af traktaten, mens euroforbeholdet og det retslige forbehold begge tidligere har været 
forsøgt afskaffet gennem folkeafstemninger.
I 2015 stemte danskerne nej til at lade retsforbeholdet overgå til en tilvalgsordning. Et af de bærende 
argumenter for at omlægge forbeholdet var dengang, at EUROPOL i EU snarligt ville gå fra at være et 
mellemstatsligt samarbejde til et overstatsligt samarbejde med den indvirkning, at Danmark ville stå 
udenfor. I mellemtiden har vi dog fundet en pragmatisk løsning på denne udfordring, hvilket gør, at vi, 
dog med besværlighed, fortsat kan tage del i EUROPOL-samarbejdet. Men retsforbeholdet handler 
ikke kun om den grænseoverskridende kriminalitet. Det handler i høj grad også om fælles grundlæg-
gende rettigheder, når der opstår tvister mellem borgere fra forskellige europæiske lande. 
Med retsforbeholdet mister danskerne mulighed for at få prøvet sager af, når der f.eks. opstår uenig-
hed om forældremyndighed for børn af forældre, der ønsker at bo i forskellige EU-lande. Det kan have 
store konsekvenser for den enkelte borger, og der har til tider været sager fremme i pressen med, at 
en udenlands forælder modvilligt har flyttet børn med til et andet EU-land, uden at forælderen i Dan-
mark kan stille noget op.
 
Det andet af de resterende forbehold, der har reel betydning, er Euroforbeholdet. Danmark står i dag 
uden for den sidste fase i det økonomiske samarbejde i EU, og vi har derfor ikke euroen, men den 
danske krone. Vi har dog valgt, at den danske pengepolitik på store træk skal følge den europæiske 
gennem en fastkurspolitik, og at den danske rente skal følge den europæiske, som fastsættes af Den 
Europæiske Centralbank. På mange måder har vi derfor implementeret den europæiske pengepo-
litik på trods af, at vi bruger danske kroner. At vi følger den europæiske pengepolitik, har betydelige 
fordele. Det giver først og fremmest en kursmæssig stabilitet til gavn for samhandlen med eurolande-
ne, hvor eurolandet Tyskland er vores største handelspartner. På trods af, at vi i Danmark har besluttet 
at følge de beslutninger der træffes i Den Europæiske Centralbank, står vi med forbeholdet uden for 
indflydelse på, hvilken linje der lægges. I praksis har det den betydning, at vi ikke er inviteret med, når 
de europæiske finsans- og økonomiministre mødes for at drøfte pengepolitiske spørgsmål.
Vi lever i en tid, hvor det europæiske sammenhold er vigtigt, og forbeholdet over for euroen betyder, 
at vi fra dansk side ikke kan træde helt ind i og påvirke retningen for det europæiske samarbejde. 
• Moderaterne anerkender, at forbeholdene var udtryk for en politisk løsning på det 
tidspunkt, hvor de blev indført, men tiden er nu en anden.  
• Moderaterne mener, at retsforbeholdet står i vejen for, at Danmark kan få gavn af og 
tage del i de beslutninger, der træffes i EU på det retslige område. Forbeholdet er 
en uhensigtsmæssig hindring for Danmark i at sikre effektiv bekæmpelse af græn -
seoverskridende kriminalitet, en hindring i væsentlige vilkår for danske borgere om 
civilretlige spørgsmål på tværs af EU-lande og i indflydelse på EU’s asyl- og migrati -
onslovgivning. Derfor er vi for afskaffelse af retsforbeholdet.
• Moderaterne er principielt for en afskaffelse af euroforbeholdet. Det er dog ikke 
relevant at sætte forbeholdet til afstemning inden for en overskuelig fremtid. Her vil 
det være afgørende, at eurosamarbejdet bevæger sig i en retning, hvor omkostnin -
gen ved at stå udenfor bliver for stor.
Side 6 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
EU på skoleskemaet 
Danskerne skal vide meget mere om EU, for desværre ligger vi højt placeret i statistikkerne over 
dem, der til dagligt hører mindst om Europa-Parlamentet. Samtidig er der næsten ingen krav til 
undervisning omkring EU i hverken grundskolen eller på ungdomsuddannelserne.
  
Det giver anledning til bekymring, når vi tager i betragtning, at en stor del af den danske lovgivning 
er udarbejdet på baggrund af de beslutninger, der træffes i EU. Undersøgelser viser, at der ikke fin-
des pædagogisk bearbejdet undervisningsmateriale i Danmark, undtagen særskilte kapitler i sam-
fundsfagbøger og EU’s eget oplysningsmateriale. Det skal vi gøre bedre. Vi bør styrke kommende 
generationers viden om unionen, og gøre dem bevidste om, hvordan EU påvirker deres dagligdag, 
så alle danskere kan tage informerede beslutninger ved valg.  
 
• I Moderaterne vil vi arbejde for at inkludere EU som en integreret del af undervisnin -
gen i grundskolen og på ungdomsuddannelserne. Vi skal gøre EU mere tilgængeligt 
via bedre pædagogisk materiale og øge skolernes internationale aktivitet.  
• Vi ønsker, at EU skal tydeliggøres i formålsparagrafferne i samfundsfag og historie, 
både i grundskolen og på ungdomsuddannelserne.
• Vi vil indføre et “europæisk skolevalg” på lige fod  med det almindelige skolevalg, så 
eleverne kan deltage aktivt i den politiske debat, og lære om beslutningsprocesser.
Side 7 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET SIKKERT EUROPA  
Da russiske kampvogne rullede ind over grænserne til Ukraine i februar 2022, ændrede det på et split-
sekund vores billede af Europa og Europas sikkerhed. Et billede, der siden Berlinmurens fald har givet 
danskerne en følelse af relativ tryghed for vores landegrænser.  
  
Vores egen tro på fred og frihed har efter Sovjetunionens fald været så dominerende, at vi ikke tog ad-
varselstegnene fra Rusland alvorligt. Alarmklokkerne ringede ikke for alvor, da Rusland overtog Krim 
og Østukraine i 2014. Dengang burde vi have indset, at vi ikke blot stod overfor en ny fjende i øst, men 
også en ny geopolitisk dagsorden, hvor vi selv må være garanten for vores egen sikkerhed i Danmark 
og i Europa.
 
Selvom Danmark er en stor nation, er vi et lille land – og vores samarbejde med omverdenen har altid 
været en grundsøjle i vores lands identitet og historie. Nu hvor de internationale bånd bliver udfordret, 
må vi gøre en oprigtig indsats for at styrke dem endnu mere – og her er de europæiske institutioner 
helt centrale. 
   
Europa må tage større ansvar for egen sikkerhed  
Det vestlige svar på den russiske invasion var både klogt og nødvendigt. Et stærkt sammenhold 
i NATO og i EU har været konstant siden krigens udbrud. Det er lykkedes at enes om en ambitiøs 
sanktionspolitik, der fortsat bliver udviklet i tæt koordination. Massive leverancer af militært udstyr og 
nødvendig humanitær og finansiel hjælp til Ukraine er blevet gradvist forøget. Leveringer der sam-
men med ukrainernes mod og kampvilje har været en afgørende faktor i forhold til, at Ukraine kan stå 
imod Putins aggression. 
  
NATOs udvidelse med flere nordiske lande styrker forsvarsalliancens sammensætning. Det sender et 
klart signal til Rusland om, at Europa står sammen – i og uden for EU.  
  
Men det kommer med en pris. Alle lande i NATO forstår nu vigtigheden af at overholde NATO-forplig-
telsen om at bruge 2% af sit lands BNP til forsvarsudgifter. Vi er ikke selv i mål endnu, men vi kommer 
nærmere og nærmere - og med hver en krone skaber vi et stærkere NATO og et sikrere Europa.  
  
Samtidig er der en udvikling i retning af, at Europa skal tage ansvar for sin egen sikkerhed ved at 
videreudvikle den forsvarspolitiske dimension i EU. Danmark tog et stort skridt til at være med i det 
arbejde, da vi i 2022 afskaffede det danske forsvarsforbehold ved en folkeafstemning. Danskerne var 
overvældende enige i afskaffelsen – og vores enighed har bragt os ind til beslutningsbordet, når EU’s 
forsvarspolitik skal udvikles. 
  
Det styrkede samarbejde i EU kan med fordel udvikles på en række centrale områder som: cybersik-
kerhed, militær mobilitet, kunstig intelligens og forskning. Vi bør også udvide og udvikle den europæ-
iske forsvarsindustri. Det er helt tydeligt, at vi i en kommende valgperiode står over for beslutninger, 
der bliver fuldstændig afgørende for vores fremtidige sikkerhed i Europa. 
• Moderaterne vil arbejde for, at Danmark deltager fuldt i og er aktivt bidragende i 
EU’s forsvarssamarbejde i tillæg til og i tæt koordinering med NATO.
Side 8 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
EU skal rodfæste sig som handlekraftig global spiller 
EU er på en række områder et stort samhandelsområde – verdens tredjestørste målt på økonomisk 
aktivitet - kun overgået af Kina og USA. Når vi i EU beslutter os for en gå i en retning trækker det 
verden med. Særligt på klima- og miljøområdet og i reguleringen af komplicerede tekniske områder, 
er EU en global aktør med betydelig vægt, men denne globale indflydelse har ikke traditionelt været 
omsat til indflydelse inden for det sikkerhedspolitiske område.  
  
I de kommende år vil der givet gøres flere forsøg på at styrke EU’s geopolitiske kapacitet ved eksem-
pelvis beslutninger om og eksekvering af sanktionspolitikker overfor krigsførende lande til forsvar for 
europæiske værdier.  
  
• Moderaterne støtter en udvikling, hvor EU udnytter sin økonomiske styrke til at frem -
me sine sikkerhedspolitiske interesser i bredeste forstand og underbygger sin rolle som 
global aktør.  
  
Sikkerhed er ikke kun krudt og kugler 
Ruslands ulovlige krig i Ukraine har tydeligt vist, at sikkerhed handler om meget mere end blot væb-
nede konflikter. Spørgsmål som f.eks. forsyningssikkerhed af energi, cyberforsvar, handel med strate-
gisk vigtige varer og udvikling og beskyttelse af nye infrastrukturer trænger sig mere og mere på.  
  
EU kan i de kommende år med fordel bevæge sig i retning af en langt mere diversificeret og robust 
forsyningssituation på energiområdet for at reducere eller helt afskaffe afhængigheden af energifor-
syning fra krigsførende lande som Rusland.
  
Der kan ikke være tvivl om, at Europa, og EU i særdeleshed, i de kommende mange år vil forsøge at 
styrke sin autonomi og selvforsyning på en række andre områder, der er særlig kritisk i forhold til EU’s 
sikkerhed. Vi er blevet bevidste om, at udvikling og produktion af kritisk teknologi, så som mikrochips, 
i større grad skal enten produceres i EU eller bredes ud til flere lande end f.eks. Kina og Taiwan. 
  
• Moderaterne støtter en energipolitik i Danmark og i EU, der gør vores energiforsyning 
mindre afhængig af enkeltlande uden for det europæiske samarbejde.
• Moderaterne støtter det globale frihandelssystem, men vi anerkender, at vi, grundet 
strategiske interesser, har brug for at være selvforsynende på blandt andet kritisk tekno -
logi.
Side 9 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
EU har vokseværk - også for sikkerhedens skyld 
Optagelsen af nye medlemslande i EU har aldrig kun været et spørgsmål om økonomi og handel. 
Lige fra optagelsen af Grækenland, Spanien og Portugal og videre til den massive optagelse af lande-
ne i Østeuropa, har der været en demokratisk og fredsskabende dimension af udvidelsespolitikken.  
 
Sådan vil det også blive i de kommende år, hvor optagelsen af Ukraine, Moldova, Georgien og lan-
de på Vestbalkan vil være på dagsordenen. Denne udvidelsesproces kan blive lang og vanskelig på 
grund af de klare krav til ansøgerlande om at kunne leve op til EU’s optagelseskriterier, samtidig med, 
at presset for at optage dem af freds- og sikkerhedspolitiske grunde vil være stort.  
  
Denne proces vil også sætte effektiviteten af EU’s beslutningsproces på dagsordenen, ligesom det 
har været tilfældet ved tidligere udvidelser. Det omfatter blandt andet muligheden for, at et smalt 
mindretal af lande kan stoppe vigtige processer ved hjælp af vetoret. I den sammenhæng er det rele-
vant at overveje en forbedring af nationalstaternes og Europa-Parlamentets demokratiske position i 
EU’s beslutningsprocesser. 
• Moderaterne støtter udvidelsesprocessen af EU som en del af EU’s mission om udvikling 
af fred og demokrati på kontinentet.  
• EU’s evne til at beslutte og gennemføre sine politikker bør gøres smidigere, og Modera -
terne er derfor åbne over for, at beslutningsprocessen i EU bevæger sig i retning af flere 
flertalsafgørelser på sensitive områder som udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik, så 
enkelte lande ikke kan udnytte deres vetoret til at blokere rettidige tiltag i det omfang 
den nuværende traktat giver mulighed for dette. 
• Moderaterne ønsker en samfundsdrøftelse af en mere tydelig og effektiv vej til, at kan -
didatlande kan blive optaget i EU. Vi mener, at det kan være fordelagtigt, at optagelses -
processen deles op i trin, der over tid resulterer i et fuldt medlemskab. Det er samtidig 
helt centralt for Moderaterne, at nye medlemslande overholder alle kriterier for optagel -
se.
Medlemslandene skal overholde retsprincipper og fundamentale værdier  
Da EU i 2004 udvidede med en række østeuropæiske lande, var der frygt for, at det ville skabe ud-
fordringer i forhold til det indre marked, arbejdskraftens frie bevægelighed og håndteringen af de 
mange nye lande med arbejdstagere, der var vant til lavere lønninger, og som kunne presse arbejds-
markederne i lande som Danmark. Det har også givet anledning til nogle gnidninger, men har dog 
i det store hele fungeret, og systemet har udviklet sig for at kunne tage hånd om disse problemer. 
Hvad der derimod ikke var ventet var, at der kunne komme demokratiske tilbageslag i nogle af de nye 
medlemslande, der kunne bringe dem i konflikt med EU’s fundamentale værdier og retsprincipper. 
Men det er sket i nogle lande, hvilket EU-systemet ikke var beredt på, og derfor ikke har kunnet hånd-
tere disse afvigelser effektivt. Det skal vi gøre bedre. 
 
• Moderaterne ønsker, at EU, inden der optages yderligere lande, udvikler passende 
instrumenter inden for rammerne af traktaten både i form af sanktionsmuligheder og 
andre pressionsinstrumenter for at sikre at medlemslandene lever op til de fundamenta -
le principper, der danner grundlag for EU-fællesskabet.
Side 10 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET BÆREDYGTIGT EUROPA 
Miljøpolitik har været en central del af EU-samarbejdet lige så længe, som Danmark har været en del 
af fællesskabet. Men et egentligt retsgrundlag for miljøpolitikken blev først indført i traktaten i Fæl-
lesakten fra 1987. Siden har den miljøpolitiske regulering udviklet sig kraftigt, og EU-reguleringen af 
mange miljøområder har ligget i front globalt i hele perioden frem til i dag.  
  
Parallelt er indsatsen mod de menneskeskabte klimaforandringer kommet til at dominere miljødags-
ordenen mere og mere lige siden vedtagelsen af den første internationale reduktionsprotokol i Kyoto i 
1997. Dette med god grund, da klimaforandringerne er vor tids største globale udfordring. 
 
EU skal løfte sit klimaansvar med konkret handling   
Den grønne omstilling er den absolut vigtigste dagsorden for ethvert land, person og organisation i 
verden, og EU har et enormt ansvar at løfte. I mere end 30 år, har det været en verdensomspændende 
nøgleopgave at begrænse menneskeskabte klimaforandringer. Der har været meget snak og mange 
målsætninger - men alt for lidt handling. Der er brug for en ambitiøs implementering af tiltag, der 
skal muliggøre opfyldelsen af både de kortsigtede og langsigtede mål, herunder EU’s “Fit for 55”-plan.
  
Danmark og EU har været bannerførere for at virkeliggøre en effektiv klimapolitik, men står overfor 
udfordringer i implementeringen. Udfordringer, vi skal løse. Klimaforandringer stiller enorme krav til 
borgere, erhvervsliv og samfundet som helhed. Selvom det er presserende med handling, er det afgø-
rende at tilgå den grønne omstilling pragmatisk, så vi er opmærksomme på balancerne, når politiske 
aftaler skal implementeres i samfundet.
 
Indsatserne bør have fokus på den rette finansiering og regulering. Det handler blandt andet om 
adfærdsregulerende virkemidler, såsom afgifter,   der har til formål at begrænse forbruget af fossile 
brændsler, og incitamentsforanstaltninger, der gør det attraktivt for borgerne, erhvervslivet og ikke 
mindst landbrugssektoren at bidrage yderligere til den grønne omstilling. Det kræver et stort forud-
gående arbejde, hvor diplomatiet spiller en afgørende rolle. Diplomatisk er danske og europæiske 
erhvervsfremstød et vigtigt led i kampen for at præge og rykke tredjelande i en bæredygtig retning. 
Udbredelsen af danske og europæiske teknologier rummer et stort potentiale ift. den globale kli-
maomstilling, hvorfor vi skal gøre, hvad vi har i vores magt for at udbrede de gode løsninger.
For at sikre en omstilling til en energiforsyning uden brug af fossile brændstoffer vil der udover massi-
ve investeringer i alternative energikilder, som f.eks. havvindmølleparker, være brug for investeringer i 
grænseoverskridende infrastruktur specielt i forhold til det europæiske elnet. 
  
For at skabe en grønnere retning for Europa, er regulering nødvendigt. En markedsdrevet grøn om-
stilling vil være at foretrække, men der er brug for handling nu, og hvis markedet ikke selv skubber 
det sorte ud, kan det være nødvendigt at give en kærligt hjælpende hånd. Dette gælder industri såvel 
som landbrugssektoren.
  
• Moderaterne mener, at EU bør bruge væsentlige handelspolitiske virkemidler, såvel som 
positionen som førende inden for udvikling af grønne løsninger og ny teknologi til at 
presse på for global klimahandling og til at sikre ambitiøse fælles globale standarder. Li -
geledes bør vi fortsætte udviklingen af en fælles europæisk transportpolitik med blandt 
andet krav om standardisering af grøn infrastruktur.
Side 11 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
• Moderaterne ønsker, at offentlige midler skal bruges til at skabe incitamenter for, at pri -
vate midler i højere grad vil deltage i finansiering af klimaprojekter i fremtiden. Dette gør 
sig også gældende i forhold til midler udloddet af Den Europæiske Investeringsbank, der 
i højere grad i fremtiden må opprioritere finansiering af den grønne omstilling.
• Moderaterne ser positivt på, at man på europæisk niveau, undersøger muligheden for, 
hvorvidt moderne former for kernekraft kan spille en rolle i fremtidens energimiks.  
EU skal sikre en grønnere, mere bæredygtig landbrugs- og fødevare- 
produktion
Landbrugssektoren er – foruden industrien og transportsektoren – den sektor, der udleder flest driv-
husgasser årligt. 
EU indgik i december 2022 en aftale om CO2-kvoter, der skal styrke EU’s Emission Trading System 
(ETS). Aftalen sætter et loft over, hvor meget CO2 virksomheder i medlemslandene må udlede. Afta-
len vil ifølge EU-Kommissionen reducere udslippet fra de sektorer i EU, der er omfattet af ETS, med 62 
procent i 2030 i forhold til niveauet i 2005. Landbruget var dog beklageligvis ikke en del af aftalen.
Fødevareproduktionen i særligt landbruget kræver store arealer, og jord er en af vores mest dyrebare 
ressourcer, når det gælder til biodiversitet, men også i forhold til tiltag vedrørende den grønne omstil-
ling. Derfor er det vigtigt, at man i højere grad på EU-niveau tænker i multifunktionel jordfordeling, 
hvor de områder vi gerne vil prioritere, ikke spænder ben for hinanden, men formår at sameksistere, 
der hvor det er muligt.
• Moderaterne mener, at en løsning på udfordringen med omstillingen af landbruget i 
takt med omstillingen af industrien og transportsektoren kunne være at implementere 
et CO2-kvotesystem på landbrugsområdet efter samme model som industrien. Der bør 
tænkes i klare incitamenter til at omstille landbrugsproduktionen i klimavenlig retning 
på en ansvarlig måde. Det kan føre til at der sker en strukturel omlægning af landbruget, 
hvor husdyrproduktionen mindskes, mens planteproduktionen styrkes. Men vi har øje 
for at landbruget skal udvikles - ikke afvikles.
• Moderaterne støtter en moderne anvendelse af den europæiske landbrugsstøtte. Dan -
ske landmænd modtager ca. 6,6 mia. kr. i direkte landbrugsstøtte fra EU. I takt med, at 
dansk landbrug omstiller til en mindre CO2-udledende produktion, bør landbrugsstøtten 
følge med og skabe incitamenter til en grøn omstilling af landbruget og fødevarepro -
duktionen. Moderaterne forholder sig positivt til mulighederne for, at landbrugsstøtten 
kan differentieres og skabe bedre incitamenter til at landmænd på tværs af EU omstiller 
produktionen i en klimavenlig retning.
Side 12 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Et Europa med flere blomster, bier og buske 
Klimakrisen får meget opmærksomhed. Det er godt – og det har skabt konsensus omkring et behov 
for handling. I klimakrisens skygge ser vi dog en mere ukendt, men lige så alvorlig trussel fra den bio-
diversitetskrise, der giver planter, dyr og svampe trange kår.  Mange plante- og dyrearter er i fare for at 
uddø. Det gælder både i Danmark, men også i Europa og globalt.  
 
EU’s politik på natur- og biodiversitetsområdet har i årevis haft fokus på naturbeskyttelse gennem Ha-
bitat-direktivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, men på grund af biodiversitetskrisen er opmærksom-
heden i stigende grad rettet mod naturgenopretning. Det seneste initiativ er den foreløbige vedtagel-
se af EU’s første naturgenopretningsplan, der sætter konkrete mål for genopretningen af natur i EU.
 
• Moderaterne støtter EU-indsatserne for at fremme biodiversiteten og ikke mindst 
genoprettelse af naturområder, og vi vil arbejde målrettet for, at Danmark til fulde og 
hurtigst muligt overholder de allerede besluttede forpligtelser.
• Vi støtter en fortsat omlægning af landbrugsstøtten f.eks. i form af flere støttekroner til 
natur- og klimagavnlige indsatser i landbruget for at fremme naturgenopretningspolitik -
ken i EU.  
• Moderaterne støtter EU-tiltag, der fremmer biodiversitet og natur i byområder, herun -
der bytræer, taghaver mv. Samtidig vil vi arbejde for udbredelse af nye typer af ukrudts -
bekæmpelse, som f.eks.  mikroorganismer, med målsætningen om at undgå kemikalier 
og sprøjtegifte helt i fremtiden.
Side 13 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET ÅBENT OG BESKYTTET FÆLLESSKAB  
MED UDSYN 
Når vi på TV ser bådene med migranter krydse Middelhavet og ser billeder af børn og voksne bag 
hegn i lejre ved EU’s grænse mod Øst, kan det virke som en anden verden.  Men det er vores baghave. 
Og som vi så det i 2015 med de store syriske flygtningestrømme, som nåede Danmarks grænser, kan 
det pludseligt blive endog meget nært. 
Lovlige og sikre veje for flygtninge
Flygtningepolitik bør være et fælleseuropæisk anliggende, hvor den største opgave er at udarbejde 
en fælles ramme for flygtninge, der er acceptabel for alle medlemslande. Det er et emne, der sætter 
blus under følelserne, og det har været tæt på at koge over i mange år - men det skal ikke afholde os 
fra at sikre ordentlig lovgivning, fordi dét system vi har nu i EU, ikke fungerer i praksis. 
Migrationspagten, der er blevet foreslået, men som der endnu ikke er enighed om, indeholder mange 
af de nødvendige elementer til en fælles politik om en fordelingsnøgle blandt landene både med 
hensyn til flygtninge og økonomisk solidaritet, men også et samarbejde om modtagelsen af menne-
sker med flygtningestatus. Danmark er på grund af sit retsforbehold ikke automatisk en del af denne 
pagt på en række områder. En effektiv fælles flygtningepolitik i Europa kræver desuden en effektiv 
beskyttelse af EU’s ydre grænser for at forhindre ukontrollerede menneskestrømme, og dette spørgs-
mål er også genstand for kontinuerlige diskussioner i EU.  
 
• Moderaterne mener, at europæisk flygtningepolitik skal være båret af respekt for men -
neskerettigheder, ordentlighed og evne til at tilpasse os fremtidige udfordringer på en 
ansvarlig og effektiv måde. Vi støtter en fair og balanceret fælles europæisk migrations -
politik med fordelingen af flygtninge mellem medlemslandene samtidig med, at den 
enkelte flygtnings trivselsmuligheder opretholdes. Det kræver fleksibel lovgivning, der 
tager hensyn til de enkelte landes situation.
• Moderaterne ønsker, at Danmark, trods sit nuværende retsforbehold, skal deltage så 
meget som muligt i udarbejdelsen og gennemførelsen af den fælles politik. 
• Moderaterne ønsker at øge den aktive europæisk indsats i verdens brandområder, der 
skal have til formål at udbedre de situationer i Europas nærområder, der er med til at 
skabe store flygtningestrømme.
  
Immigration kan delvist løse mangel på arbejdskraft  
Danmark mangler arbejdskraft, og det er en problematik, der er ikke unik for Danmark alene. Mange 
andre EU-lande står over for både en akut og herefter mere langsigtet mangel på kvalificeret arbejds-
kraft - Ikke mindst inden for sektorer, der er essentielle i en moderne velfærdsstat og arbejdet med 
at effektuere grønne omstilling.  For at løse arbejdskraftsudfordringen vi har til fælles, kan vi med 
stor fordel pulje de enkelte landes problemer med mangel på kvalificeret arbejdskraft og iværksætte 
fælles tiltag.
Side 14 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Hvert enkelt medlemsland kan gøre sit, men hvis vi for alvor vil skabe effektive systemer, kan vi med 
fordel lave fælles tiltag for at uddanne og tiltrække arbejdskraft til EU. Moderaterne har i Danmark stil-
let forslag om, hvordan vi ville kunne sikre mere arbejdskraft udefra ved hjælp af uddannelsessteder 
i tredjelande. Vi ser en oplagt mulighed for, at tiltag som disse kan udbredes til det samlede EU. Eks-
terne uddannelsescentre uden for EU vil samtidig kunne løfte uddannelsesniveauet i de pågældende 
lande, hvis man vælger, at kun en andel af de studerende modtager et arbejdsvisum til EU-lande, der 
en del af en eventuel aftale om dette, og resten bliver i hjemlandet.  
En anden løsning kunne være at styrke EU-ambassader i tredjelande på en måde, så man som 
migrant kan få en realistisk vurdering af sin situation. Altså; hvor stor sandsynligheden vil være for at 
opnå enten flygtningestatus eller at modtage et arbejds- og/eller uddannelsesvisum til et pågælden-
de EU.
• Moderaterne mener, at mulighederne for et tættere samarbejde skal undersøges, for 
eksempel ved etablering af fælles regler for flygtningepolitik, uddannelsestilbud i tred -
jelande med henblik på rekruttering af arbejdskraft eller ved at styrke EU-ambassader i 
tredjelande og deres kapacitet. Bilateralt samarbejde med et eller flere andre EU-lande 
kan også være en vej frem.   
Større fokus på ‘det globale syd’
På det afrikanske kontinent forventes befolkningen at fordoble sig fra 1,2 milliarder til 2,4 milliarder 
mennesker inden 2050. Prognoser indikerer desuden, at hver anden ung på verdensplan vil være afri-
kaner inden udgangen af dette århundrede, og Afrikas relative andel af verdensbefolkningen vil stige 
markant, så afrikanere til den tid udgør 40 % af jordens befolkning.
Forskellige områder i Afrika står over for en bred vifte af udfordringer, som med stor sandsynlighed 
også vil få konsekvenser for Europa. Væbnede konflikter og f.eks. klimakrisen medfører allerede mas-
siv fordrivelse af befolkningsgrupper, der både permanent eller midlertidigt skal finde nyt rodfæste. 
Hvis der ikke bliver skabt en positiv, eller som minimum, stabil fremtid på tværs af det afrikanske kon-
tinent, vil det være umuligt at opføre et hegn stort nok til at forhindre en strøm af nødlidende menne-
sker i at søge mod Europa.
Afrika er også et kontinent med betydelige muligheder og mange lande gennemgår en positiv ud-
vikling. Ikke mindst på grund af de enorme naturressourcer. Disse muligheder har store internationale 
spillere set sit snit til at udnytte. Det gælder især Kina, der nu er Afrikas største handelspartner, og 
som samtidig investerer massivt i afrikansk infrastruktur. I løbet af 2020 alene brugte Kina omkring 
650 milliarder kroner i Afrika, og der er planlagt projekter til en værdi af omkring 6.850 milliarder kro-
ner – mere end dobbelt så meget som Danmarks samlede økonomi.
 
De omfattende kinesiske investeringer i særligt syd- og Østafrika medfører en så stor gældsætning af 
landene, at det bliver praktisk talt umuligt at træffe beslutninger uden at tage hensyn til Kinas inte-
resser. Flere eksperter påpeger, at denne situation kan forhindre disse lande i at udvikle sig i en mere 
demokratisk retning.
Rusland har også interesser i Afrika og har været til stede i både officiel og uofficiel kapacitet i årevis. 
Wagner-gruppen er et eksempel på Ruslands tilstedeværelse, og i dag er Rusland den største leve-
randør af våben til Afrika. Nogle eksperter peger på, at Putin ønsker at demonstrere for de afrikanske
Side 15 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
lande, at Rusland er en troværdig alternativ partner til vestlige nationer. Som en del af dette, leverede 
Rusland gratis korn til seks afrikanske lande som kompensation for udfordringerne med kornekspor-
ten fra Ukraine på grund af Ruslands ulovlige krigsførelse.
 
Ruslands succes med arbejdet for at skabe relationer i Afrika kom til udtryk ved FN-afstemningen i 
februar 2023 om at fordømme Ruslands invasion af Ukraine. Her undlod 32 lande at stemme, hvoraf 
flertallet var afrikanske lande. Syv lande stemte imod.
Det er indlysende, at det på flere måder tjener Europas interesser at styrke engagementet i Afrika.
 
• Moderaterne ser med bekymring på internationale aktørers interesser og involvering i 
Afrika og vi vil arbejde for, at EU bliver Afrikas foretrukne partner.
• Moderaterne foreslår en øget indsats fra EU’s side i forhold til Afrika og den Afrikanske 
Union med det formål at finde fælles løsninger på globale udfordringer.
• Moderaterne ønsker, at EU’s indsats skal bidrage til politisk stabilitet, sikkerhed og bæ -
redygtig økonomisk udvikling i Afrika samt styrke landenes strategiske uafhængighed 
og imødegå irregulær migration.
Side 16 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET EUROPÆISK SUNDHEDSFÆLLESSKAB   
Man kan sige, at sundhedsvæsenet er lakmusprøven på en velfungerende velfærdsstat. Borgere skal 
have hurtig, sikker og ordentlig behandling, der ikke bør være afhængig af størrelsen på pengepun-
gen. Desværre oplever vi i Europa og Danmark, at lige netop sundhedsvæsnerne af pressede, og ser 
ud til at blive det i større grad fremadrettet medmindre, vi handler nu. På tværs af Europa står vi over-
for enslydende problematikker inden for velfærd og sundhed, hvor vi med stor fordel kan udtænke 
løsninger på europæisk plan. De demografiske ændringer og den aldrende befolkning i Europa stiller 
os over for nye udfordringer på flere fronter som at sikre et bæredygtigt arbejdsmarked, høj pro-
duktivitet og imødekomme behovet for sundhedspleje. Moderaterne er optaget af, at vi intensiverer 
arbejdet med at løse fælles udfordringer på sundhed, med de metoder, der er mulige inden for den 
gældende traktat.
Sammen om at sikre bedre tilgang til sundhed 
Muligheden for at kunne forsørge sig selv samt muligheden for at kunne blive behandlet i tilfælde af 
sygdom, er central i alle menneskers liv, men det er desværre et faktum, at forskellige befolknings-
grupper har forskellig adgang til sundhedsvæsnet. Et eksempel på dette er personer fra forskellige 
sociale eller økonomiske baggrunde, hvor der en tendens til, at personer, der er kommet ind til verden 
i bedre sociale kår, også har bedre adgang til sundhed. Det vil derfor være naturligt, at man på tværs 
af EU får en større fælles bevidsthed om faktorerne bag ulighed i sundhed, herunder hvilke forebyg-
gelsestiltag, der virker. Håndteringen af COVID-19-epidemien viste, at et samlet EU kan løse en fælles 
sundhedsudfordring til gavn for den enkelte borger i medlemslandene. Derfor bør man på europæisk 
plan arbejde for at samarbejde om at løse udfordringerne med ulighed i sundhed.
Selvom sundhedsvæsenet er et nationalt anliggende, tror vi på, at vi skal udforske sundhedsfælles-
skaber og samarbejde på tværs af nationale grænser i Europa. Det er tydeligt, at vi har store poten-
tialer for at løfte visse områder af sundhedsvæsenet op på et europæisk plan. For eksempel hos 
danskere, der får stillet sjældne diagnoser, som kræver højt specialiseret behandling. Ved sjældne 
sygdomme, der rammer én ud af en million, vil der kun være seks i Danmark med den lidelse, hvor 
der i EU vil være 450. EU’s størrelse kan med fordel udnyttes bedre i en situation som denne.
En anden fælles europæisk udfordring er at sikre forsyninger af medicin. Flere og flere medlemslande 
oplever, at det er svært at skaffe nok lægemidler til deres befolkninger. Et fælles europæisk indsats-
område kunne være, at man arbejder sammen om at have og ikke mindst betale for, at eksisterende 
lægemiddelproducenter i Europa sikrer en kapacitet til at producere lægemidler, der opstår mangel 
på.  
• Moderaterne foreslår, at medlemslandene indgår et struktureret samarbejde om at 
afdække faktorer bag ulighed i sundhed f.eks. ved, at hvert medlemsland udgiver en 
årlig rapport om sundhedsprofiler i de enkelte lande, der drøftes på en årlig konference 
blandt medlemslandene. 
• Moderaterne foreslår at undersøge oprettelsen af særlige europæiske sundhedscentre, 
der kan mobilisere eksperter, uanset hvor sjælden en lidelse måtte være, og sikre, at 
berørte borgere får adgang til nødvendig behandling og ekspertise.
Side 17 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Mangel på personale i de europæiske sundhedsvæsner 
Mangel på sundhedspersonale i Europa er en presserende opgave. Konsekvenserne af dette påvirker 
både patienter og sundhedspersonale, og det kræver en mere langsigtet og visionær planlægning 
af arbejdsstyrken inden for sundhedssektoren. I Danmark er vi så småt begyndt at se konsekvenser-
ne af denne personalemangel ved udskudte behandlinger, længere ventelister og længere kørsel til 
praktiserende læger i landdistrikter. Andre steder i Europa står det værre til. I Portugal har manglen 
på gynækologer resulteret i, at fødende kvinder i situationer må henvises til hospitaler langt væk, hvil-
ket på ulykkeligvis resulterede i et spædbarns dødsfald i 2022. Og I Grækenland var Santorini uden en 
anæstesilæge i en længere periode, da den eneste på øen gik på pension som 72-årig, hvilket betød, 
at de fleste operationer på øen var udelukket.
 
• Moderaterne ser positivt på, at vi på EU-plan iværksætter tiltag, der gør det nemme -
re for sundhedspersonale at tage arbejde, enten periodevis eller permanent, i andre 
EU-lande, på lige fod med, at vi ønsker at gøre det nemmere for kvalificeret sundheds -
personale fra tredjelande at søge job i de europæiske sundhedsvæsner.  
 
Global sundhedstrussel om antibiotikaresistens kræver europæisk  
handling 
Når medlemslandene arbejder sammen og koordinerer deres indsats, kan vi effektivt tackle sund-
hedsudfordringerne i Europa, og potentielt i resten af verden. COVID-19 var et godt eksempel på, at vi 
i EU evner at handle hurtigt på vigtige sundhedsområder, når det gælder.
Antibiotikaresistens (AMR) kaldes den stille pandemi, fordi den indtil nu har fået for lidt politisk fokus, 
det voksende globale problem taget i betragtning. Det er en resistenskrise, der  
truer vores sundhedssystemer, miljø og de kommende generationers helbred.  
 
WHO advarer om en post-antibiotisk-æra, hvor selv banale infektioner kan tage livet af os, fordi bak-
terier og svampe udvikler resistens i en fart, vi ikke kan følge med i. Udviklingen af antibiotika går for 
langsomt, og mange lande bruger antibiotika for ukritisk.  
 
I dag dør der på verdensplan omkring 1,7 millioner mennesker hvert år, fordi man ikke kan behandle 
deres infektioner med effektivt antibiotika. Det vurderes af sundhedsmyndighederne, at det tal vil 
vokse til alarmerende 10 millioner mennesker årligt i 2050, hvis ikke vi får løst udfordringen. Til sam-
menligning er det lige så mange, som man forventer vil dø af kræft.
 
Antibiotikaresistens vil i fremtiden lægge et endnu større pres på vores i forvejen belastede sundheds-
væsner. Hvis vi skal have et robust og velfungerende sundhedsvæsen om 10 eller 30 år, skal vi på med 
arbejdshandskerne. 
• Moderaterne ser med stor bekymring på antibiotikaresistens som en trussel mod be -
folkningens sundhed, og ønsker og støtter en  ambitiøs strategi, hvor vi forpligter hinan -
den på at leve op til de højeste standarder, så antibiotika også i fremtiden kan anvendes 
i behandlingen af alvorlige infektioner.
Side 18 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
Etisk og forsvarlig brug af sundhedsdata kan styrke sundheden 
Vi er ikke tilstrækkeligt gode til at udnytte data og dele sundhedsinformation. Digitalisering er afgø-
rende for en proaktiv sundhedssektor i EU. Vi skal harmonisere systemer og fremme udviklingen, her-
under pulje kliniske forsøg og styrke udveksling af viden og erfaring. Ved at samarbejde om forskning 
og samtidig sætte skub i udviklingen af innovativ brug af data, kan vi styrke vores evne til at imøde-
komme de udfordringer, vi står over for. 
 
Men et spørgsmål, der opstår, er, hvordan vi kan sikre ensretning af vores data samtid med, at vi beva-
rer tilliden til, at det er sikkert at dele dem med hinanden på tværs af EU-landene. Det kræver, at den 
enkelte borger oplever at individuelle sundhedsdata er beskyttet. GDPR –forordningen og national 
lovgivning giver borgerne det værn. Det er dog i den henseende nødvendigt, at EU-landene på tværs 
løbende fortolker og anvender GDPR ens, så der ikke opstår usikkerhed om rækkevidden af beskyt-
telse af personlige data. 
 
Udover, at befolkningen skal kunne have tillid til, at den enkeltes sundhedsdata håndteres korrekt, 
skal befolkningen også kunne have tillid til, at håndteringen af udveksling af store datamængder på 
tværs af EU-lande foregår på en forsvarlig måde. Altså tillid til at store mængder af sundhedsdata ikke 
kompromitteres med vished om, at sundhedsdata anvendes til de rigtige formål.  Det handler blandt 
andet om, at data skal opbevares på en sådan måde, at de ikke kan tilgås af personer eller organisati-
oner for hvem, det ikke vedrører. Det er helt essentielt, at sundhedsdata anvendes i den kontekst, de 
er indsamlet. Vi skal finde den rette balance mellem at dele data og respektere borgernes rettigheder. 
Fælles løsninger er komplekse og kræver hårdt arbejde og høje ambitioner.
 
• Moderaterne vil arbejde for og støtter igangværende initiativer for at deling af sund -
hedsdata på tværs af EU kan forbedre f orebyggelsen og behandlingen af sygdomme 
for den enkelte borger. Delingen af sundhedsdata skal ske så der er tillid og transparens 
omkring, hvorfor og med hvilket formål, der deles data.  
 
En aldrende befolkning kalder på teknologiske løsninger 
Velfærdsteknologi spiller en central rolle i fremtidens velfærdssystemer, og vi mener, at EU bærer et 
stort ansvar for at fremme udviklingen af velfærdsteknologi. En af Moderaternes målsætninger er at 
sikre en værdig alderdom. Velfærdsteknologi spiller en afgørende rolle i at opnå det mål. Ved at turde 
gribe de teknologiske løsninger, kan vi øge ældres selvstændighed og livskvalitet. Vi skal i Europa 
være ambitiøse og prioritere forskning, udvikling og implementering af velfærdsteknologi. Det skal vi 
gøre gennem fælles initiativer, partnerskaber og sundhedsfaglig forskning, som stiler mod at skabe 
et økosystem, der fremmer samarbejde mellem forskere, industri, sundhedssektoren og brugerne af 
velfærdsteknologi. 
• Moderaterne ønsker at afsøge muligheden for, at man på tværs af flere EU-lande eller 
EU samlet, udvikler en velfærdsteknologi- og digitaliseringsstrategi, der giver borgerne 
bedre muligheder for værdig pleje.
Side 19 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
ET EU PÅ FORKANT OG I BALANCE  
EU er de seneste årtier vokset sig større, og er nu et både socialt og økonomisk stærkt fællesskab. 
Økonomisk stabilitet og monetær koordination, går hånd i hånd med minimumssikrede rettigheder 
og beskyttelse af arbejdstagere på tværs af grænserne. Fælles løsninger i EU er de bedste og mest 
effektive svar på de udfordringer Europa møder i form af blandt andet skattefusk, social dumping og 
kunstig intelligens. Samtidig er det dog helt afgørende for os, at vi bevarer balancen mellem det, der 
skal vedtages på EU niveau, og det der er op til landene selv. Europæisk politik skal udformes med 
respekt for nationale kompetencer på blandt andet det arbejdsretlige område, og fremskridt i med-
lemslandene ikke må undermineres af grænseoverskridende regulering.  
Et progressivt EU, der har øje for borgerens rettigheder  
I EU har vi taget afgørende skridt mod en social dimension. Særligt har der været fokus på øget be-
skyttelse af arbejdstagerne og den enkelte borgers minimumsrettigheder. EU har blandt andet banet 
vejen for tiltag på uddannelses-, beskæftigelses- og sundhedsområdet, men har også været meget 
progressiv på ligestillingsdagsordenen og i forhold til at sikre minoritetspersoners rettigheder. Pro-
gressive tiltag, der har skubbet flere medlemslande i den rigtige retning – inklusive Danmark.  
Ligeløn er et godt eksempel på konkrete sociale fremskridt, EU har banet vejen for. EU’s direktiv om 
ligeløn for lige arbejde lå til grund for udformningen af den første danske ligelønslov, og det har med-
ført en række rettigheder til beskyttelse af blandt andet gravide arbejdstagere og minoritetspersoner. 
Det seneste eksempel på EU’s sociale engagement er den nylige indførelse af øremærket barsel og 
orlov til fædre. Reglerne betyder, at forældre i hele EU nu har ret til mindst fire måneders barselsorlov 
og også kan tage orlov for at tage sig af syge familiemedlemmer.  
• Vi vil fortsat støtte og forbedre ’den europæiske søjle for sociale rettigheder’ som ret -
ningslinje for udviklingen af Europas arbejdsmarkeder og velfærdssamfund. Indre mar -
kedsfriheder må ikke gå på kompromis med vandrende arbejdstagernes ret til rimelige 
løn- og arbejdsvilkår. Dog er det afgørende at grænseoverskridende tiltag på social- og 
beskæftigelsesområdet, fortsat indføres med respekt for den danske model og de mini -
mumsstandarder, vi allerede har sat i Danmark.   
Fælles koordinering af økonomisk politik
At EU oplever en overordnet økonomisk stabilitet, skyldes i høj grad indførelsen af euroen og central 
rentesætning fra den europæiske centralbank EBC. Dette fælles system har gennem årene være 
udsat for voldsomt pres gennem diverse økonomiske kriser i Europa som gældskrisen i Sydeuropa og 
finanskrisen, men har vist sig robust nok og fleksibelt nok til at stå igennem disse kriser. Systemet er 
stadig under udvikling og gennem de senere år også gennem store programmer med fælles lånop-
tagning i EU-landene. Danmark er en del af dette system, men er ikke en del af den fælles valuta.
 
Fælles spilleregler om budgetdisciplin og offentlig gældsætning, sammen med en koordineret øko-
nomisk politik, har skabt en solid ramme, der hjælper med at forebygge og takle kriser.
Side 20 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
• Moderaterne støtter en fortsat styrkelse af koordineringen af de økonomiske politikker 
i EU. Fælles lånoptagning skal ikke anvendes til finansiering af landenes almindelige 
økonomiske behov, men må forbeholdes situationer, hvor der er ekstraordinære fælles 
behov, det kunne for eksempel være til opbygning af grænseoverskridende infrastruktur 
ved omlægningen af energipolitikken væk fra fossile brændstoffer. 
Regulering af kerneområderne og det indre marked 
Udviklingen og reguleringen af det indre marked har været en central årsag til den økonomiske suc-
ces som EU har været for medlemslandene, også for Danmark. Reguleringen og harmoniseringen af 
fælles tekniske spilleregler har været intens og har gjort det muligt at skabe et effektivt og velstands-
skabende handelssystem på tværs af landegrænserne.  
 
EU har også eksporteret sin regulering til mange andre store globale handelsaktører og har dermed 
understøttet udviklingen af et smidigt globalt handelssystem. Gennem europæisk handel, har det 
været muligt blandt andet at påvirke lande udenfor EU til mindre miljøbelastende produktion og min-
dre kemi samtidig med, at sociale forhold for arbejdstagerne er blevet understøttet.  
 
• Moderaterne støtter den fortsatte udvikling af det indre marked og EU’s aktive deltagel -
se i det globale frihandelssystem, der er af afgørende betydning for en lille åben økono -
mi som den danske.
• Vi vil arbejde for, at EU fortsat kan stå forrest som en bæredygtig union, der sætter et 
godt eksempel og fastholder høje standarder.
På forkant med digitale landvindinger 
Digitalisering og anvendelsen af kunstig intelligens skaber enorme økonomiske muligheder og po-
sitive forandringer inden for alle dele af det moderne samfund. Men samtidig dukker en række nye 
udfordringer op, ikke mindst forårsaget af disse nye teknologiske gennembrud. Ligesom mange af 
de velkendte gamle problemer er det karakteristisk, at disse udfordringer ikke kender grænser og 
ikke kan håndteres i de enkelte lande, men kræver fælles løsninger netop for også at sørge for, at den 
enkelte forbruger og borgers rettigheder sikres uden, at der skabes unødigt bureaukrati. 
 
EU er gået forrest i indsatsen for at regulere områder som databeskyttelse, digitale rettigheder og 
anvendelsen af kunstig intelligens på trods af, at det er meget vanskeligt at regulere områder, der 
teknologisk udvikler sig så hurtigt.
Side 21 / 21
Udkast til Moderaternes europapolitiske ramme frem mod EP24
• Moderaterne mener, at de nye teknologier skal bydes velkommen og bruges til at skabe 
fremskridt i vores samfund. Samtidig forholder vi os kritiske over for store monopol -
lignende aktører, der dominerer udviklingen, og vi skal stille krav til dem som led i den 
normale demokratiske regulering af samfundet.
• Moderaterne ønsker, at EU forsat skal gå forrest og bruge sin størrelse og agt til at regu -
lere disse komplicerede områder.
• I Moderaterne er vi ligeledes opmærksomme på, at et af de områder, der kræver særlig 
opmærksomhed, er beskyttelsen af børns digitale rettigheder. Vi vil i EU-regi arbejde for 
en fælles løsning, så vi sammen kan etablere strenge standarder for at beskytte vores 
børn mod skadeligt onlineindhold.
Europas fremtid skal bygges på regler, der giver mening   
Igennem årene har der været kritik af, at EU nogle gange har haft tendens til at vedtage meningsløse 
og uforståelige regler, som efterfølgende er blevet implementeret på nationalt niveau. Nogle gange 
også med rette. I de senere år har fokus på problemet heldigvis haft effekt, og det ses nu sjældent, 
men kritikken bistår. En kritik, der ofte har sit udspring fra politikere med populistiske tendenser.
 
• Moderaterne er tilhængere af nærhedsprincippet og ønsker, at EU fortsat skal overvåge 
og sikre respekten for det dette princip.  
• Moderaterne mener, at det i EU er nødvendigt til stadighed at monitorere, at systemet 
ikke producerer regler for reglernes egen skyld eller som følge af bureaukratiske meka -
nismer. 
• Moderaterne mener, at beslutninger, der har direkte indvirkning på, hvordan man lever 
sit liv skal træffes så tæt på som muligt. I den fremadrettede udvikling af det europæ -
iske samarbejde må der nødvendigvis være en klar adskillelse af, hvornår der kræves 
løsninger på europæisk plan med det udgangspunkt, at den nære velfærd, der udmøn -
tes lokalt også skal besluttes så lokalt som muligt, nationalt såvel som i kommuner og 
regioner.


---

# Sjældne sygdomme - vores europæiske samarbejde kan redde liv - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/sjaeldne-sygdomme

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Sjældne sygdomme – vores europæiske samarbejde kan redde liv
Sjældne sygdomme
NYHED
14.05.2024
Vores europæiske samarbejde kan redde liv30 millioner mennesker. Så mange europæere er ramt af en sjælden diagnose. Alene i Danmark findes der 800 forskellige sjældne lidelser. Fordi vi er et lille land, er det en umulig opgave at have specialiseret ekspertviden på alle 800 sygdomme. Det betyder også, at det i dag tager i gennemsnit fem år at blive diagnosticeret – hvis diagnosen overhovedet bliver stillet.Mange oplever at leve i uvished med en sygdom, de ikke kan få en behandling for, fordi lægerne ikke kan finde den rette diagnose. Og som patient er det svært at vide, hvor man vende sig hen for at få klarhed om sin sygdom eller modtage den rette behandling. Det er en utryg og sårbar situation. Sådan skal det ikke være.
"For nogle år siden blev min egen datter ramt af en sjælden sygdom, som endte med varige mén i hjernen efter en virus. Derfor forstår jeg oplevelsen af at stå alene. Vi måtte på eget initiativ søge hjælp, og som familie oplevede vi på tætteste hold, hvordan det kræver et kæmpe overskud at være i underskud. Det skal vi lave om på."
– Stine Bosse, EP-spidskandidat, ModeraterneSundhedsområdet er en national opgave. Det vil vi ikke lave om på. Men på et område som sjældne sygdomme giver et samarbejde på tværs af landegrænserne god mening. For vi kan ikke som enkelt land løfte opgaven alene – det er umuligt. Vi er nødt til at dele viden, erfaringsudveksle og investere i fælleseuropæisk forskning for at blive bedre behandle dem med sjældne sygdomme. Hvis vi bliver bedre til at samarbejde, kan vi redde liv. Så det skal vi selvfølgelig.
"Vi har i den grad brug for at lære af hinanden for at kunne hjælpe hinanden. Millioner af europæere med sjældne diagnoser skal ikke stå alene."
– Stine Bosse, EP-spidskandidat, Moderaterne
Vores forslag til et bedre og styrket samarbejde:
Vi skal øge finansieringen til de allerede etablerede netværk inden for sjældne sygdomme på tværs af EU.
Vi skal blive bedre til at udnytte mulighederne for, at mennesker med sjældne sygdomme kan få adgang til behandling det sted i EU med den bedste ekspertviden, hvis den ikke findes i Danmark.
TidligereForrigeVores EU-politiske fundament
NæsteKlimatilpasning er ikke kun en national opgaveNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# [PDF] Ivaerksaetterpolitik_2023_vers3.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/04/Ivaerksaetterpolitik_2023_vers3.pdf

IVÆRKSÆTTER-
POLITIK
Side 2/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Iværksætteri: De bedste vækstmuligheder i Danmark 2
En strategisk vej frem 3
Definition af iværksættervirksomhed 3
Ambitiøse mål for en dansk iværksætterstrategi 3
Det handler først og fremmest om en konkurrencedygtig skat 4
Sænk selskabsskatten til 15 pct. 4
Sænk beskatningen på aktieindkomst 5
Fjern ’fantomskatten’ ved salg af virksomhed  5
Fjern lagerbeskatning ved børsnotering af virksomheder 6
Afskaf ’iværksætterskatten’ 6
Arbejdsgruppe til gennemgang af skat og bureaukrati 7
Vi skal fremme og skalere iværksætteri 7
Midler til Fonden for Entreprenørskab 8
Afsæt årlige midler til Open Entrepreneurship 8
Diversitetsmåltal for Danmarks Eksport og 
Investeringsfonds (EIFO) indirekte investeringer 9
Etablere rådgivning til internationalt skalerbare virksomheder 9
En nemmere opstart 10
Ret til en erhvervskonto 10
Kapitalkravet for anpartsselskaber skal sænkes markant 11
Fradrag for finansiel og juridisk rådgivning 11
Gør investeringscrowdfunding mere tilgængeligt  12
Modernisering af SIRI 12
Gør det lettere for iværksættere at tilbyde medarbejderaktier 13
Mere fleksibilitet til iværksætteres barselsorlov 14
INDHOLD
Side 2/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Vi har et stærkt erhvervsliv, samt en tradition for at udvikle innovative løsninger, der skaber velstand 
både herhjemme og i udlandet. 
Men vi halter bagefter andre EU-lande, når det kommer til at støtte vores iværksættere og give vores 
iværksættervirksomheder de rette forudsætninger. 
Danmark er et af de mindst attraktive lande for iværksættere at drive virksomhed i, grundet vores 
skatter og afgifter. Vores nuværende rammer skaber for mange barrierer for virksomhedernes vækst -
muligheder, og gør det vanskeligt for iværksættervirksomheder at tiltrække kapital og være konkur -
rencedygtige.
Samtidig har vi svært ved at få arbejdskraft udefra, da kompleks lovgivning og lange sagsbehandlings-
tider gør det svært og dyrt. Desuden kan bureaukratiet i Danmark være meget tungt for nye virksom-
heder, som skal bruge meget ulønnet tid og mange ressourcer i opstartsfasen.
I dag står vi overfor en række udfordringer, der kræver smarte løsninger. Vi skal gennemføre den grøn-
ne omstilling, beskytte biodiversiteten, håndtere energikrisen og sikre velstanden og velfærden for de 
næste generationer.
Værdien af vores iværksættervirksomheders evne til at innovere og skabe nye løsninger er derfor uvur-
derlig - en afgørende nøgle til at løse de kriser og samfundsudfordringer, som vi står i og overfor. 
Derfor vil Moderaterne skabe en mere bæredygtig iværksætterkultur og 
gøre Danmark til verdens bedste land for iværksætteri.
I Moderaterne ønsker vi at kultivere en iværksætterspire fra folkeskolen, gennem videre uddannelse og 
arbejdsliv, og ind i pensionisttilværelsen. Det skal det være en naturlig ting at tænke iværksætteri ind i 
sit liv som en levevej og skabe en lyst til at give noget tilbage til vores samfund. 
Dette gælder lige fra rammerne, til at få ideerne til at blomstre, til at vi skaber de bedste betingelser 
for at vækste. Det er vores fornemmeste opgave og dermed målsætning at være det foretrukne land i 
verden, hvor virksomheder ønsker at gro, blive og bidrage til vores samfund. 
Blomster skyder nedefra, det samme gør iværksætteriet – og uden gødning i jorden, vil blomster- 
frøene finde andre græsgange. Iværksætteri er uden grænser, og derfor vil vi i Moderaterne nedbryde 
de begrænsninger, der gælder i dag og i stedet skabe muligheder – vi vil gøde jorden.
IVÆRKSÆTTERI:  
DE BEDSTE VÆKSTMULIGHEDER I DANMARK
Side 3/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
EN STRATEGISK VEJ FREM
Som led i en nytænkning af rammerne for iværksætteri i Danmark, skal vi udforme en ambitiøs strate-
gi. Denne strategi skal inkludere specifikke måltal for vækstvirksomheder, diversitet, og internationali-
sering samt definere, hvilke virksomheder, der kan drage fordel af de nye regler og tiltag.
Definition af iværksættervirksomhed
For at følge rammerne fra regeringsgrundlaget for iværksætteri skal vi definere, hvad der betragtes 
som en iværksættervirksomhed. 
Vi mener, at dette skal udgøre grundlaget for fremtidig lovgivning, og hvorvidt en iværksætter kan 
drage fordel af de tiltag, som målrettes iværksættervirksomheder. 
Definitionen sikrer samtidig, at vi kan skelne mellem SMV’er (fx automekanikere, frisører mm.) og 
iværksættervirksomheder med erklærede mål om og potentiale for at vækste. Samtidig skal vi undgå 
at give unødige fordele til de store etablerede virksomheder.
Moderaterne foreslår, at:
• En definition for en iværksættervirksomhed skal inkludere en maksimumgrænse 
på en virksomheds alder, omsætning, og børsnotering. 
Ambitiøse mål for en dansk iværksætterstrategi
Efter finanskrisen har Danmark haft svært ved at genfinde niveauet af vækstiværksættere. 1 Hvis vi 
som nation skal skabe flere vækstvirksomheder, skal vi først og fremmest have mere viden om danske 
iværksættere, sammenlignet med iværksættere i andre lande. Dernæst er det nødvendigt, at vi sætter 
nogle ambitiøse mål og en retning for vores iværksætterstrategi. Hvis vi skal skabe flere vækstiværk -
sættere og unicorns, som er nødvendige for Danmarks velstand, skal vi fastlægge et mål, som giver 
tydelig retning for alle involverede aktører. 
Moderaterne foreslår, at:
• Der sættes et klart måltal for, hvor mange vækstiværksættere vi skal have i Danmark.
• Danmark skal igen med i Global Entrepreneurship Monitor (GEM), som er den førende 
og mest omfattende globale iværksætter-survey.
1  Dansk Industri - Danmark skaber færre højvækstvirksomheder end nabolandene
Side 4/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
DET HANDLER FØRST OG FREMMEST OM EN  
KONKURRENCEDYGTIG SKAT
Danmark har gode forudsætninger for at blive en iværksætternation. Men hvis det skal lykkes, kræver 
det, at vi skaber et økosystem, som kan understøtte iværksætterne – både i etableringsfasen, og når 
den gode forretningsmodel skal skaleres. 
Her er det essentielt, at vi gentænker kapitalindkomstbeskatningen i Danmark, og sammensætter 
nogle skattesatser der sikrer ordentlige rammevilkår. Vi bliver nødt til at skabe et miljø, hvor risikovillig 
kapital trives, hvor så mange forskellige investeringsmuligheder som muligt er tilgængelige og hvor 
der er stabilitet og forudsigelighed for iværksættere, så de har mulighed for at planlægge og vokse sig 
store.
Det er hovedopgaven, hvis vi skal skabe innovation og kvalitet i vores sundhedssektor, komme klima -
forandringerne til livs og sikre, og servicere de voksende behov i samfundet.
Vi bør fjerne så mange af de risici, der afholder flere fra at starte og komme videre. Derfor vil Modera -
terne gentænke kapitalindkomstbeskatningen i Danmark, så det giver mening for investorer og almin-
delige danskere at investere. 
Sænk selskabsskatten til 15 pct.
Det skal være mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark. En selskabsskattelettelse vil fremme 
investeringer i grøn omstilling og produktivitet og samtidig afhjælpe den massive mangel på arbejds-
kraft. Vi har brug for innovation for at udvikle os som land, men også for at udvinde nye teknologier i 
den grønne omstilling. 
Ifølge Produktivitetskommissionen er selskabsskatten den mest væksthæmmende erhvervsskat, der 
svækker inden- og udenlandske virksomheders tilskyndelse til investering herhjemme. 2 Når selskabs-
skatten lettes, har virksomhederne flere penge til at investere i nye teknologier, og det gør dem mere 
produktive. En højere produktivitet vil på sigt afspejle sig i højere lønninger, hvilket smitter af på lønnin-
gerne i den offentlige sektor, hvorfor en lettelse af selskabsskatten kommer alle til gode. 
Moderaterne foreslår, at:
• Vi skal sænke selskabsskatten fra de nuværende 22 pct. til 15 pct. Det vil være med 
til at mindske skattemuren, som giver svære konkurrencevilkår ift. udlandet.
• Omkostningerne ved at sænke selskabsskatten skal findes ved at sanere den of -
fentlige erhvervsstøtte, der i dag er på cirka 40 milliarder kroner. For få virksom -
heder bruger ordningen og er opmærksom på den hjælp der eksisterer.3 Samtidig 
udnyttes de lokale erhvervsforeningers potentiale til at udbrede erhvervsfremme -
systemet ikke tilstrækkeligt. Vi vil derfor nedsætte et ekspertudvalg med repræ -
sentation af arbejdsmarkedets parter, der skal finde og afskaffe de mindst gavnli -
ge erhvervsstøtteordninger, og i stedet bruge midlerne til at finansiere sænkelsen 
af selskabsskatten. 
2  Produktivitetskommissionen 2014
3  Dansk Industri – Flere virksomheder bør bruge erhvervshusene
Side 5/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Sænk beskatningen på aktieindkomst
Danmark har en af de højeste skattesatser for aktieindkomster i de nordiske lande. Sammenlignet med 
Sveriges 30 pct. ligger Danmark på 42 pct.4 
Hvis man i Danmark har en aktieindkomst under progressionsgrænsen (58.900 kr.) beskattes denne 
med 27 pct., mens skatten er 42 pct. for indkomst over grænsen. 
En sænkelse af aktieindkomstbeskatningen vil motivere private investorer og aktionærer i unoterede 
aktier til at investere og dermed øge mængden af risikovillig kapital. 
Moderaterne foreslår, at:
• Vi skal sænke skattesatserne på aktieindkomst fra hhv. 42 pct. til 30 pct. over  
progressionsgrænsen og fra 27 pct. til 10 pct. under progressionsgrænsen.  
Fjern ’fantomskatten’ ved salg af virksomhed 
Hvis en stifter eller ejer sælger deres virksomhed i dag, kan der udover salgsbeløbet indgå en ordning 
med milepælsbetalinger. Disse milepælsbetalinger bliver udbetalt over en årrække, hvis virksomheden 
opnår de resultater, der er beskrevet i salgskontrakten. 
Men skatten på disse milepælsbetalinger forfalder til betaling på salgstidspunktet, og bliver fastsat ud 
fra sandsynligheden for, at milepælsbetalingerne bliver udbetalt. Det betyder, at iværksættere risikerer 
at betale et beløb til skat, som overstiger fortjenesten af salgsbeløbet, og har dermed en risiko for at lide 
tab i forbindelse med salget af virksomheden. 
Med disse regler risikerer iværksættere, at de taber flere penge ifm. salg af virksomhed end de tjener, 
da skatten for milepælsbetalingerne overstiger fortjenesten af salgsbeløbet.
Moderaterne foreslår, at:
• Afskaffe ’fantomskatten’ på salg af virksomhed, og i stedet lade beskatningen føl-
ge de faktiske milepælsbetalinger. 
4  CEPOS – Danmark har den 3. højeste skat på aktieudbytte blandt OECD-lande
Side 6/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Fjern lagerbeskatning ved børsnotering af virksomheder
For iværksættervirksomheder kan en børsnotering være en essentiel milepæl på vej mod et vækste -
ventyr. Men de nuværende skatteregler i forbindelse med en børsnotering afholder mange virksom -
heder fra at gå på børsen. Beskatningen af aktieafkastet fra børsnoterede virksomheder er nemlig 
væsentlig højere end skatten fra investeringer i unoterede selskaber, såfremt investor ejer under 10 pct. 
(porteføljeaktier). Således er avancen på unoterede porteføljeaktier i dag helt skattefri, mens udbytter 
beskattes med 15,4 procent. Til sammenligning beskattes både avancer og udbytter fra noterede por -
teføljeaktier med 22 procent. 
Samtidig beskattes noterede aktier – i modsætning til unoterede - efter det såkaldte ’lagerbeskatnings-
princip’, hvor værdistigninger beskattes, også selv om de ikke realiseres. Især det sidste giver et pro -
blem, fordi en børsnotering typisk følges af en ”lock-up” periode, hvor de oprindelige investorer ikke må 
sælge deres aktier; men hvor eventuelle værdistigninger altså beskattes grundet lagerbeskatningen. 
Manglende børsnoteringer gør, at Danmark ikke får skabt nok vækstvirksomheder. Ved en børsnote -
ring kan man tiltrække mere kapital til investeringer og opskalering i virksomheden, men de nuværen-
de regler gør det mindre attraktivt og ofte umuligt for en virksomhed at børsnotere deres virksomhed. 
Ved at fjerne lagerbeskatningen i forbindelse med børsnoteringer skaber vi et større incitament for nu-
værende ejere og investorer til at vælge børsnotering som en mulighed for vækstvirksomheder. Dette 
vil åbne op for en bredere tilgang til kapital og forbedre chancerne for, at iværksættere kan realisere 
deres potentiale og opnå betydelig vækst.
Moderaterne foreslår, at:
• Afskaffe lagerbeskatning ved børsnotering virksomheder, og i stedet lade investo-
rerne forblive på realisationsskat, selv om deres andel af aktiekapitalen udgør un -
der 10 pct. 
Afskaf ’iværksætterskatten’
Når en iværksætter udvikler et produkt eller service, skal de ofte ud at tiltrække kapital til at få deres 
idé til at blive en succes. Men det spænder ’iværksætterskatten’ i dag ben for, og på trods af en delvis 
tilbagerulning i 2014, forvolder den stadig problemer og skaber et dårligere incitament til at investere i 
en virksomhed, hvis ejerandelen er under 10 pct. 
Det forholder sig nemlig sådan at når et holdingselskab i dag ejer mindre end 10 pct. af en virksomhed, 
bliver de beskattet med 15,4 pct. af deres udbytte, mens de som ejer mere end 10 pct. bliver beskattet 
med 0 pct. Iværksætterskatten diskriminerer altså de små investorer og skaber ofte konflikter og uhen-
sigtsmæssig adfærd hos investorerne, da der for de mindre investorer er større økonomisk gevinst ved 
salg af aktierne end at videreudvikle virksomheden. 
Hvis vi skal have iværksætteriet til at blomstre i Danmark, skal vi skabe vilkår der tilskynder nye og vel -
holdende investeringer og ikke skaber ulighed i ejerkredsene.
Side 7/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Moderaterne foreslår, at: 
• Fjerne ’iværksætterskatten’, så minoritetsaktionærer beskattes som aktionærer, 
der ejer mere end 10% af en virksomhed. 
Arbejdsgruppe til gennemgang af skat og bureaukrati
Iværksættere og virksomheder oplever løbende udfordringer med systemerne hos SKAT, der kan virke 
overbureaukratiske og som hæmmer væksten. Mange iværksættere bruger unødigt tid på at navigere 
i komplicerede regler og lovgivning, som stjæler vigtig tid fra at udvikle produkter og tiltrække kapital. 
Moderaterne foreslår, at:
• Etablere en midlertidig taskforce, der skal komme med bud på justeringer af regler 
og administrative byrder. 
• Det skal vurderes om der kan indføres bagatelgrænser og mere fleksibilitet for 
iværksættere i al ny og eksisterende lovgivning.
• Iværksættere skal så vidt muligt ikke forskelsbehandles negativt sammenlignet 
med lønmodtagere, når det kommer til dagpenge, barsel, pension eller andre of -
fentlige ydelser. Tværtimod er der brug for friere rammer for iværksættere. 
• Vilkår for fradrag eller skattekredit vedrørende forskning og udvikling skal gøres 
enklere.
VI SKAL FREMME OG SKALERE IVÆRKSÆTTERI
En af de største udfordringer for danske iværksættere er vores manglende evne til at løfte virksomhe -
derne til store erhvervseventyr. Dette ses blandt andet på procenten af højvækstvirksomheder sam -
menlignet med andre lande i EU. Her ligger Danmark nemlig som et af de lavest rangerede lande.5 Hvis 
Danmark skal blive en iværksætterdestination skal vi også starte langt tidligere og tænke bredtfavnen-
de, så vores børn, og specielt piger, har lyst til at starte egen virksomhed, og så kvinder i højere grad er 
repræsenteret blandt vores iværksættere. 
Landets forsknings- og uddannelsesinstitutioner skal også i højere grad motiveres til at løfte de bed -
ste tanker fra idé til kommerciel værdi. Samarbejde mellem iværksættere, erhvervsorganisationer, virk-
somheder og universiteterne skal styrkes, så vejen fra forskning til salgbart produkt bliver kortere og 
nemmere. Det vil være med til at sikre, at innovative påfund hurtigere bliver omsat til nye løsninger i fx 
vores sundhedsvæsen og til den grønne omstilling.
5  Dansk Industri – Danmark skaber færre højvækstvirksomheder end nabolandene
Side 8/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Moderaterne mener, at en iværksætterkultur skal omfatte hele vores samfund, så vi sammen løfter 
iværksætteri i Danmark. Vores opgave er at sørge for, at vores iværksættere de kan skabe nye samarbej-
der og partnerskaber, og får den bedst mulige rådgivning og ressourcer til at skabe og skalere. 
Midler til Fonden for Entreprenørskab
Fonden for Entreprenørskab (FFE) modtager i øjeblikket en årlig bevilling på ca. 25 mio. kr. fra forsk -
ningsmidlerne. Undersøgelser viser, at undervisning i iværksætteri har stor indflydelse på børn og un -
ges interesse i at starte egen virksomhed. 6 Især piger og unge kvinder har stor gavn af at blive intro -
duceret til muligheden for at starte egen virksomhed. Interessen for at blive iværksætter falder nemlig 
markant for mange piger omkring 7. klasse. Derfor er det vigtigt at styrke undervisning i entreprenør -
skab på alle uddannelsesniveauer i det danske uddannelsessystem. Fonden for Entreprenørskab har 
igennem en årrække tilbudt denne type undervisning og har set øget efterspørgsel. 
Moderaterne foreslår, at:
• Fonden for Entreprenørskab skal modtage fast bevilling på finansloven. En fast 
bevilling vil sikre stabilitet i fondens tjenester på lang sigt, og en årlig tilførsel mu -
liggør forbedring af undervisningsmateriale og derved en styrkelse af iværksæt -
terkulturen i Danmark. 
Afsæt årlige midler til Open Entrepreneurship
Danske universiteter har endnu ikke formået at skabe én eneste unicorn, i modsætning til Tel Aviv 
University, hvis tidligere studerende alene har skabt 26 unicorns.7 Det faktum udstiller det uudnyttede 
potentiale inden for det danske universitetsmiljø. 
Open Entrepreurship (OE) blev etableret med det formål at adressere denne udfordring ved at skabe 
teams bestående af repræsentanter fra erhvervslivet og universiteterne for at omsætte forskning til 
kommercielle virksomheder. OE faciliterer også vidensdeling og samarbejde på tværs af universite -
ter og eksisterende forskningsinitiativer. Som katalysator for at imødegå samfundsudfordringer som 
fx den grønne omstilling, anerkender OE behovet for at omsætte ny teknologi til konkrete løsninger. 
Siden 2017 har OE skabt over 80 forskningsbaserede virksomheder, men initiativet risikerer om lidt at 
miste momentum, da bevillingen udløbet i 2023. 
Moderaterne foreslår at:
• Vi skal afsætte et fast årligt beløb til Open Entrepreneurship (OE). Midlerne skal 
være med til at sikre, at vi bevarer de positive erfaringer fra OE og fremme etab -
leringen af flere forskningsbaserede iværksættervirksomheder inden for universi -
tetsmiljøerne. 
6  Se Efterskolerne – Flere unge vil være iværksættere, Fonden for Entreprenørskab Young Enterprise Danmark  
– Effektmåling af entreprenørskabsundervisning i Danmark, 2014
7  Tracxn – Startups Tel Aviv Alumni
Side 9/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Diversitetsmåltal for Danmarks Eksport og Investeringsfonds (EIFO) 
indirekte investeringer
Iværksættere møder generelt mange udfordringer på deres vej til at starte og opbygge deres virk -
somhed. Men specielt kvindelige iværksættere har problemer med både at tiltrække kapital, skabe 
netværk og sikre gode vilkår. I 2022 gik under to pct. af investeringskapitalen til kvindelige stiftere i 
Danmark.8 En undersøgelse fra Nationalbanken i 2021 viste, at kvindelige iværksættere betaler mere i 
rente end mænd9, mens Dansk Iværksætterforening i en analyse fandt, at hver fjerde kvinde oplever at 
blive negativt diskrimineret i bl.a. netværksrelationer.10
Køn må ikke stå i vejen for, om man kan blive en succesfuld iværksætter – både i ligestillingens navn, 
men også fordi vi går glip af vigtige ideer, perspektiver og talenter, når kvinder har sværere vilkår som 
iværksættere.  
Netop kapital er afgørende for, at iværksættere kan skalere deres virksomhed, og her er EIFO en vigtig 
aktør, da de er med til at påvirke, hvilke virksomheder og iværksættere, der opnår investeringer. EIFO 
har allerede diversitetsmål for deres investeringsportefølje, men mangler mål for deres indirekte in -
vesteringer i fx fonde. EIFO kunne med disse måltal være med til at bane vejen for mere ligestilling i 
kapitalfordelingen til iværksættere.
Moderaterne foreslår, at:
• EIFO skal sætte måltal for, hvor stor en andel kvindelige iværksættere og iværk -
sætterteams skal udgøre af indirekte investeringer. 
Etablere rådgivning til internationalt skalerbare virksomheder
Det danske iværksætterøkosystem har store udfordringer med at skalere internationalt. I EU ligger 
Sverige som nummer 1, når det kommer til at stifte iværksættervirksomheder, mens Danmark ligger 
helt nede på en 20. plads.11 Sverige har desuden stiftet hele 33 unicorns, mens Danmark har stiftet 11.12  
Danmark halter altså bagefter på skaleringen af virksomheder. Hvis vi skal have flere vækstvirksomhe-
der, skal vi sørge for, at danske iværksættere får den rigtige rådgivning, så de kan skalere deres virksom-
hed internationalt. 
Moderaterne foreslår, at:
• Etablere rådgivning til start-ups der sigter mod, og har potentiale for, international 
skalering. 
• Gruppen af rådgivere kan bestå af erfarne erhvervsorganisationer og garvede 
iværksættere, der selv har skaleret deres virksomheder internationalt. 
8  Dansk Erhverv – Kvindelige iværksættere 2022
9  Nationalbanken 2021 – kvindelige virksomhedsejere betaler mere i rente
10  Dansk iværksætterforening – Iværksætteranalysen 2022
11  Dansk Erhverv – Fra Iværksætter til Vækstsætter, 2023
12  Dansk Erhverv – Startups i Danmark har for svært ved at vokse sig store
Side 10/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
EN NEMMERE OPSTART
Det er forholdsvist nemt at starte ny virksomhed i Danmark. Faktisk ligger Danmark godt placeret på 
listen over andelen af nye virksomheder, sammenlignet med andre EU-lande. Men man skal stadig 
igennem en masse, både finansielle og bureaukratiske, krumspring som ny iværksætter.
Varetagelse af administration og offentligt bureaukrati gør det både besværligt og forvirrende at starte 
en virksomhed. Her er hvidvasklovgivningen og GPDR eksempler på lovgivning, der kan være uklare 
for virksomheder og dermed svære at navigere og orientere sig i som ny iværksætter. Sådanne regler 
hæmmer væksten, da det tager vigtig tid og kræfter fra iværksætterne. Jo mindre tid iværksættere 
skal bruge på administration, jura, rapportering og at få hver en krone til at strække, desto mere tid kan 
de dedikere til at udvikle deres forretning. 
Da det ofte er både risikofyldt og krævende at starte en ny virksomhed, skal vi være bedre til at sikre 
økonomien og sikkerhedsnettet for iværksættere, mens indkomsten i de første år er lav. Det er også 
specielt vigtigt, at vi har fokus på de udfordringer kvinder står med i opstartsfasen, da de stadig er 
stærkt underrepræsenteret blandt nystartede virksomheder. 
Moderaterne mener at det ganske enkelt skal være nemmere og mere overskueligt at starte og udvikle 
en virksomhed.  
Ret til en erhvervskonto
Det er i dag både bøvlet og tidskrævende at oprette en erhvervskonto for iværksættere og SMV’er, på 
grund af den europæiske hvidvasklovgivning. Lovgivningen bliver fortolket meget forskelligt fra bank 
til bank, og ofte bliver nye virksomheder afvist uden klare årsager. 
Udfordringer og forsinkelser ifm. at få en basal indlånskonto hæmmer iværksættere i Danmark. Det er 
en stor udfordring i en sårbar fase af virksomhedernes liv, hvor ressourcerne er få. Derfor skal erhvervs-
drivende sikres retten til en erhvervskonto på linje med forbrugere. 
Moderaterne foreslår, at:
• Iværksættere som udgangspunkt skal have ret til en erhvervskonto. I tilfælde af at 
banken afviser at oprette en konto til en virksomhed, skal der foreligge en saglig 
og individuel begrundelse, samt mulighed for at anke beslutningen. 
• Den danske implementeringslov af det europæiske hvidvaskdirektiv skal undersø-
ges af Erhvervsministeriet og de danske banker, så den kan blive mere effektiv og 
digital.
Side 11/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Kapitalkravet for anpartsselskaber skal sænkes markant
Indskudskapital er i dag en stor barriere for iværksættere med drømmen om at starte egen virksom -
hed. For iværksættervirksomheder er det en stor del af vækstrejsen at efterprøve idéer på markedet, 
og drømmen starter i dag med et kapitalkrav på 40.000 kr. 
Før 2019 kunne iværksættere stifte et selskab med 1 kr. i startkapital. Denne ordning valgte Folketinget 
dog at afskaffe, hvilket resulterede i et markant fald i antallet af nyetablerede virksomheder .13 Kigger 
man rundt i Europa, er Danmark også et af de lande med det højeste kapitalkrav. Til sammenligning 
har flere europæiske lande et kapitalkrav mellem 0-1 euro, mens gennemsnittet ligger på 8.000 kr.14 
Hvis iværksætteriet skal spire, skal vi have et kapitalkrav, hvor alle kan være med, og hvor det ikke er dyrt 
at begå fejl. Vi skal derfor sænke kravet til indskudskapital i anpartsselskaber (ApS), så vi imødekommer 
muligheden for at etablere virksomhed med et mere begrænset ansvar og dermed skabe flere af frem-
tidens grønne, sociale, diverse og teknologiske virksomheder. 
Forslaget vil få flere til at springe ud i livet som iværksætter, og antallet af nye selskaber vil stige til gavn 
for samfundsøkonomien og beskæftigelsen.
Moderaterne foreslår, at:
• Reducere den nuværende indskudskapitalen i ApS på 40.000 kr. markant. 
• Tiltaget bør ledsages af mere vejledning til nystartede virksomheder og skærpet 
kontrol mod svig. 
Fradrag for finansiel og juridisk rådgivning
Nystartede virksomheder har ofte behov for ekspertise, når det kommer til det praktiske ved at starte 
en virksomhed. Det kan både være rådgivning indenfor lovgivningen, bureaukrati og økonomi. Her kan 
privat rådgivning hjælpe iværksætteren med at navigere i de forskellige finansieringsmuligheder der 
eksisterer og udvikle en optimal strategi for lån og investeringer. Juridisk rådgivning er også en vigtig 
del af en iværksætters startfase, så de undgår uforudsete problemer og kan etablere en solid platform 
for fremtidig virksomhed. 
Bedre adgang til kvalificeret finansiel og juridisk rådgivning vil hjælpe iværksættere og SMV’er med at 
realisere deres planer og overholde gældende love og regler. 
De gældende regler siger, at virksomheder kan få fradrag for driftsomkostninger som erhverver, sikrer 
og vedligeholder indkomsten. Men udgifter associeret med nye indkomstgrundlag fx at få ekstern 
rådgivning til at starte en ny virksomhed er ikke fradragsberettiget. 
13 Se Experian - Nyetablering af selskaber, 4. kvartal af 2020 og Experian  
– Nyetablering af selskaber, 2. kvartal 2022
14 Dansk Erhverv – Ny politisk aftale letter omregistrering for iværksætterselskaber
Side 12/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Moderaterne foreslår, at:
• Iværksættere skal kunne trække ekstern finansiel og juridisk rådgivning fra i skat i 
forbindelse med virksomhedsopstart. 
• Regeringen skal tilføje et separat indsatsområde for rådgivning om finansiering. 
Gør investeringscrowdfunding mere tilgængeligt 
Adgang til risikovillig startkapital er en af de største udfordringer for iværksættervirksomheder i de 
tidlige stadier.15 Crowdfunding er en måde, hvorpå man kan skaffe kapital gennem mindre bidrag eller 
investeringer fra en stor gruppe mennesker. Typisk sker det via officielle platforme på internettet. 
Crowdfunding kan være en god alternativ finansieringskilde til banklån, da omkostningerne kan være 
lave, man opnår hurtigere finansiering uden lange sagsbehandlinger, og det fjerner geografiske barri-
erer for investeringer. Danmark er bagud i forhold til både Sverige, Finland og Holland, når det kommer 
til brugen af crowdfunding, da de nuværende skatteregler hæmmer iværksætteres lyst til at låne til 
iværksættere og SMV’er.16 I en rundspørge fra SMVdanmark fra september 2021 mener seks ud af ti 
virksomhedsejere, at bedre adgang til crowdfunding vil gøre det lettere at starte og drive virksomhed 
i Danmark.
Ved at gøre crowdfunding mere tilgængeligt kan vi give danskerne et incitament til at investere i lokale 
iværksættere, skabe arbejdspladser og støtte kvindelige iværksættere som oftere gør brug af alterna -
tive finansieringsformer.17 Bedre adgang til crowdfunding vil gøre det lettere at starte virksomhed og 
skaffe kapital, og afregulering kan være en vej til mere vækst og risikovillig kapital i startfasen. 
Moderaterne foreslår, at:
• Åbne og gøre investeringscrowdfunding mere fleksibelt ved at justere selskabslo -
vens så et ApS kan udbyde selskabets anparter til offentligheden.
• Gøre det muligt at fravælge beskatning som investeringsforening (investorgrup -
per på mere end syv har en dobbeltbeskatningsaftale) og blive realisationsbeskat-
tet i stedet for lagerbeskattet.
Modernisering af SIRI
Adgang til udenlandske talenter er afgørende for, at mange start-up-virksomheder, der ofte er født 
globalt orienterede, får succes. I modsætning til større virksomheder har start-ups kun få ressourcer til 
at drive en ansættelse gennem myndighedernes krav og regler. 
15  SMVdanmark – Fra lønmodtagerkultur til iværksætterland – 30 anbefalinger til styrket iværksætteri
16  P2P Market Data – Crowdfunding in Europe Report, 2019
17  Nordic Innovation - Female Entrepreneurship in the Nordics, 2020
Side 13/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Derfor skal Styrelsen for International Arbejdskrafts (SIRI) håndtering af udenlandsk arbejdskraft til 
iværksættervirksomheder moderniseres for at kunne ruste iværksættervirksomheder til at innovere 
og skalere deres forretningsmodel.
Ved at etablere mere fleksible arbejds- og opholdstilladelser for iværksættervirksomheder giver vi dem 
mulighed for at tiltrække talenter, som ellers ikke ville overveje at flytte til Danmark. 
Samtidig skal et målrettet program sikre, at succesfulde danske iværksættere i udlandet eventuelt med 
deres virksomheder, let og gnidningsfrit kan re-allokere i Danmark med deres familie.
Moderaterne foreslår, at:
• Gennemgå og opdatere regler og lovgivning i SIRI.
• Start-ups med ned til nul medarbejdere får adgang til de samme muligheder for 
individuel rådgivning hos SIRI via fast track, som de lidt større virksomheder har. 
I dag er det en forudsætning for adgang til fast track, at virksomheden har ansat 
mindst fem medarbejdere.
• At der etableres digitale selvbetjeningsløsninger, så start-up-virksomheder kan få 
adgang til oplysninger om status på de ansøgninger, som virksomheden har sendt 
ind.
• Fjerne barrierer for succesfulde danske iværksætteres re-allokering til Danmark og 
iværksættelse af program for at tiltrække dem.
Gør det lettere for iværksættere at tilbyde medarbejderaktier
Nye iværksættervirksomheder kan ofte ikke tilbyde de samme lønninger til deres medarbejdere som 
mere etablerede selskaber. Medarbejderaktier er derfor et godt redskab til at tiltrække relevant ar -
bejdskraft og incitament til at indgå i en ny virksomhed. Men lovgivningen for medarbejderaktier er 
kompleks og rigid, hvilket gør den svær at gøre brug af for iværksættere. Danmark ligger da også kun 
på en 15. plads ud af 24 lande for bedste ordninger for aktieoptioner 18, og meget få virksomheder gør 
brug af muligheden for medarbejderaktier.19 
En af de store udfordringer med lovgivningen er værdiansættelsen af medarbejderaktierne, da man 
som ny virksomhed har meget begrænsede regnskabstal at basere en værdiansættelsen på. Derud -
over kan selve processen med værdiansættelsen være besværlig og dyr. Ved at gøre ordningen for 
medarbejderaktier mere fleksibel og gennemskuelig kan Danmark være med til at tiltrække og fast -
holde vigtige kompetencer og talenter.
18 Index Ventures – Rewarding Talent, 2018
19 Se Børsen – Iværksættere afstår fra at tilbyde ansatte aktier: For dyrt og besværligt, Berlingske – Iværksættere vil give 
ejerskab til medarbejderne, men ”uhyre komplekst” system spænder ben: ”Det potentielle udbytte kan blive meget højt”, 
Dansk Erhverv – Verdens Bedste Iværksætterland, 2021
Side 14/14
IVÆRKSÆTTERUDSPIL 2023
Moderaterne foreslår, at:
• Tillade, at medarbejderaktier kan tælle med i lønkravet for beløbsordningen, så 
det bliver nemmere at aflønne medarbejdere med aktier og derved tiltrække flere 
udenlandske talenter. 
• Indberetningssystemet simplificeres og gøres mere brugervenligt. 
• Værdiansættelsen af medarbejderaktier skal kunne baseres på en let skematisk 
værdiopgørelse af selskabet.
Mere fleksibilitet til iværksætteres barselsorlov
Iværksættere og mindre selvstændige har ikke på samme måde som lønmodtagere mulighed for at 
holde helt fri fra deres virksomhed i så lang en periode som en barselsorlov kan være. 
Iværksættere er deres virksomhed, og iværksættere bliver derfor nødt til at være til stede i deres arbej-
de i et eller andet omfang. Derfor bør vi se nærmere på barselsreglerne for iværksættere. 
Moderaterne foreslår, at:
• Vi skal undersøge mulighederne for at gøre barselsreglerne mere fleksible for 
iværksættere. Grænserne for hvor meget man bliver trukket i barselsdagpenge 
skal løsnes på og gøres mere fleksible, så der ikke kun eksisterer tre mulige inter -
valler.


---

# [PDF] InternationalArbejdskraft_2023final.pdf

Source: https://moderaterne.dk/wp-content/uploads/2024/04/InternationalArbejdskraft_2023final.pdf

INTERNATIONAL  
ARBEJDSKRAFT 
Vi har brug for at være lidt flere
Side 2 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Dansk økonomi står stærkt. Men vi mangler arbejdskraft. 
Løses det problem ikke, vil det hæmme væksten - og problemet bliver kun større, desto længere vi 
venter. Ifølge Kommunernes Landsforening og Dansk Erhverv kommer vi i 2030 til at mangle op til 
90.000 fuldtidsbeskæftigede i Danmark. 
Hvis vi fx skal løse udfordringerne i vores sundhedsvæsen og på velfærdsområdet, nå vores ambitiøse 
klimamål og opbygge det danske forsvar til at nå vores NATO-forpligtelse, kræver det, at vi kan skaffe 
og fastholde mange forskellige færdigheder og vidensområder i Danmark. Analyser peger bl.a. på, at 
vi i det private erhvervsliv, særligt i industrien, vil mangle titusindvis af medarbejdere frem mod 2030 
til at realisere vores klimamål.
Og allerede nu skaber manglende arbejdskraft udfordringer for både det offentlige og den private 
sektor. Sidste år var rekrutteringsudfordringerne så store, at det resulterede i en reduceret omsætning 
på mindst 176 milliarder kroner for danske virksomheder. Derudover viser den seneste rekrutterings-
survey fra STAR, at der på bare et halvt år, fra september 2022 til februar 2023 var hele 85.000 forgæ-
ves rekrutteringsforsøg, hvilket svarer til, at over hvert femte stillingsopslag enten ikke blev besat eller 
blev besat af en anden profil end den ønskede. 
Manglen på arbejdskraft kræver handling nu - og vi skal fortsat holde fokus på at skabe et øget 
arbejdsudbud og få alle med nationalt. Men vi er ikke nok i Danmark til at løse arbejdskraftsmang-
len. Derfor mener vi, at en af de centrale løsninger er et øget fokus på tiltrækning og fastholdelse af 
international arbejdskraft.
Nødvendigheden af international arbejdskraft skal man ikke lede længe efter. Ser vi på beskæftigel-
sesopsvinget siden 2020, som er på 143.000 fuldtidsansatte, så udgør de internationale medarbejdere 
hele 60.000 af dem. Ifølge Finansministeriet udgør international arbejdskraft helt op mod 7 milliarder 
kroner af den 16 milliarder kroner store opjustering af det økonomiske råderum. Det viser, at hvis vi 
ikke fortsat tiltrækker den internationale arbejdskraft, så slår vi et hul i opsvinget i en periode, hvor 
efterspørgslen efter arbejdskraft stiger. Det har vores velfærd, vores erhvervsliv og den danske økono-
mi ikke råd til. 
Derfor skal vi se den nuværende lovgivning efter i sømmene, styrke og nytænke rekrutteringen af 
international arbejdskraft. Det kan blandt andet gøres ved at smidiggøre sagsbehandling i SIRI, af-
skaffe formodningsafslag – eller simpelthen tænke helt ud af boksen og skabe samarbejdsaftaler om 
arbejdskraft med lande uden for EU. Man kunne også sætte de gældende ordninger for international 
rekruttering ud af kraft, hvis man som virksomhed har en landsdækkende kollektiv overenskomst 
med tillidsrepræsentant. 
Derudover må vi ikke glemme dem, der allerede er i Danmark, og de danskere, der bor i udlandet. 
Der ligger et uudnyttet potentiale i begge disse grupper, som vi skal tænke ind i indsatsen. Vi skal 
bl.a. skabe bedre muligheder for at mennesker på permanent ophold, samt medfølgende ægtefæller 
kan blive i Danmark og skifte opholdsgrundlag.
VI HAR BRUG FOR AT VÆRE LIDT FLERE
Side 3 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
International arbejdskraft beriger allerede vores samfund med nye idéer og perspektiver, samt ikke 
mindst løsninger af centrale opgaver i velfærden og erhvervslivet. De bidrager, som nævnt, også bety-
deligt til dansk økonomi. Ifølge STAR udgør udenlandsk arbejdskraft cirka 12 procent af arbejdsstyrken 
i Danmark - og dét bidrag tilføjer over 200 milliarder kroner til Danmarks BNP. Det er meget, men det 
er ikke nok.
Ved at tage hånd om udfordringerne med mangel på kollegaer og udnytte potentialet i den interna-
tionale arbejdskraft kan Danmark skabe en bæredygtig og dynamisk økonomi. Det kræver en kombi-
nation af politiske tiltag, virksomheders engagement og samarbejde på tværs af sektorer for at sikre, 
at Danmark kan møde fremtidens udfordringer og udnytte mulighederne for vækst og udvikling.
Side 4 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
INDHOLD
Vi har brug for at være lidt flere  2
INDHOLD 4
Et åbent arbejdsmarked 5
Moderaterne vil 5
12 forslag til at skaffe mere international arbejdskraft 6
Samarbejdsaftaler med lande uden for Europa 6
En landsdækkende kollektiv overenskomst skal være adgangsbillet til at  
rekruttere internationale medarbejdere uden om SIRI   7
Hurtigere, smidigere og mere fleksibel sagsbehandling i SIRI 8
Modernisering af regler for korttidsophold 9
Give flygtninge bedre mulighed for at skifte opholdsgrundlag 10
Lettere for arbejdstagere med lovligt ophold at skifte branche og job 11
Afskaffelse af krav om lønudbetaling til dansk bankkonto 11
Afskaf formodningsafslag 12
Afskaf skærpet lønkrav og giv mere fleksibilitet 12
Fakta om mangel på arbejdskraft i Danmark 13
Mangel på arbejdskraft i regionerne – udvikling over det seneste år 17
INDHOLD
Side 5 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
ET ÅBENT ARBEJDSMARKED
I Danmark er det i dag hver ottende fuldtidsansatte lønmodtager, der har et udenlandsk pas. I abso-
lutte tal er det cirka 290.000 fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere1.  
Faktum er, at uden international arbejdskraft ville Danmark gå i stå. 
Og behovet for international arbejdskraft bliver kun større i de kommende år, hvor der bliver langt 
færre i den arbejdsdygtige alder i Europa og efterspørgslen efter arbejdskraft bliver større. I de kom-
mende år indskrænkes antallet af personer i den arbejdsdygtige alder i Europa med 8,4 millioner 
personer, mens stort set alle analyser viser, at vi i Danmark alene kommer til at mangle yderligere op 
til 90.000 fuldtidsansatte i 2030.  
I Danmark har årevis af problemer med mangelfuld integration og et værdipolitisk ’race to the bot-
tom’ på udlændingepolitikken medført, at mange har vendt sig mod kendsgerningen om, at vi har 
meget hårdt brug for international arbejdskraft. Det ønsker vi at ændre i Moderaterne. 
Det er Moderaternes ønske at skabe en mere nuanceret debat om udenlandsk arbejdskraft, så vi sik-
rer kvalificerede internationale arbejdstagere. Vi skal både være imødekommende og fleksible for at 
tiltrække globalt talent og dygtige arbejdstagere. 
Vi tror på, at vejen frem for et velstående og bæredygtigt Danmark er at åbne det danske arbejdsmar-
ked yderligere. 
Vi skal i højere grad kunne løse den akutte mangel på arbejdskraft, som vi står over for, men vi skal 
også i fremtiden være førende i at tiltrække de kvikkeste hoveder til at udvikle det danske arbejds-
marked og velfærdssamfund. Derfor præsenterer vi 12 forslag, der skal sørge for, at vi bliver lidt flere.
1  Dansk Erhverv analyse fra november 2022: Letter (danskerhverv.dk)
MODERATERNE VIL
 ◆ Afhjælpe de akutte arbejdsmarkedsproblemer i Danmark frem mod 2030 
ved at åbne Danmark mere op for international arbejdskraft
 ◆ Skabe en kultur på det danske arbejdsmarked og rundt i de danske lokalsamfund, 
hvor international arbejdskraft bydes velkommen og hjælpes til at få et positivt liv i Danmark
 ◆ Gøre Danmark til et foretrukket land for internationale lønmodtagere  
og ’kvikke hoveder’  – i Europa såvel som uden for Europa – at komme til og bidrage til at skabe 
vækst og velstand
Side 6 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
12 FORSLAG TIL AT SKAFFE MERE  
INTERNATIONAL ARBEJDSKRAFT
Samarbejdsaftaler med lande uden for Europa
Manglen på arbejdskraft bliver i 2030 massiv. Ifølge Kommunernes Landsforening og Dansk Erhverv 
kommer vi til at mangle op til 90.000 fuldtidspersoner på det danske arbejdsmarked. 
Men det er ingen hemmelighed, at visse sektorer har større mangel end andre. Der er visse områder, 
hvor det er særligt kritisk, at vi har mennesker til at løse opgaverne. Dette gælder blandt andet i sund-
heds- og plejesektoren. 
Der er allerede i dag stor mangel på sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter på sygehusene 
og i de private praksisser. En arbejdskraftanalyse fra Lægeforeningen viser, at det kun bliver værre i 
de kommende år. I 2030 vil der være behov for 40.000 flere, mens der i 2045 vil være brug for 100.000 
flere sundhedspersoner end i dag2.  I 2030 vil vi mangle 8.200 sygeplejersker og 17.000 social- og 
sundhedsassistenter3.  
En stor del af personalemanglen skal løses herhjemme, men vi kan ikke finde dem alle i den danske 
befolkning alene. Vi skal kigge mod udlandet – og den demografiske modvind i både Danmark og 
hele Europa medfører, at vi bliver nødt til at være kreative og fleksible. Danmark er nemlig ikke det 
eneste vestlige land med rekrutteringsproblemer. 
EU-landene har i mange år i en arbejdsmarkedskontekst levet højt på Østudvidelser. Den reserve 
bliver dog mindre og mindre i de kommende år på grund af demografisk modvind. I Europa vil der i 
2030 være hele 8,4 millioner færre personer i den arbejdsdygtige alder. I Polen alene, som er det land, 
vi rekrutterer mest arbejdskraft fra, vil der, ifølge Eurostat, være 1 million færre personer i den arbejds-
dygtige alder i 2030. Og allerede i 2020 rapporterede intet mindre end 18 EU-lande, at de manglede 
sygeplejersker, og at det var den faggruppe, allerflest lande manglede. Administrerende direktør i In-
ternational Council of Nurses (ICN), Howard Catton, udtalte endda i maj sidste år, at: ”omfanget af den 
verdensomspændende sygeplejerskemangel er en af de største trusler mod sundheden globalt” 4. 
Vi skal se ud over EU’s grænser, når vi skal rekruttere international arbejdskraft til vores sundhedssek-
tor. Her har særligt vores naboland, Tyskland, markeret sig som en frontløber. Tyskerne har siden 2013 
kigget uden for EU’s grænser for at tiltrække international arbejdskraft, da man har samme analyse: 
Vi kan ikke løse udfordringen med egen befolkning og arbejdsstyrken i Europa bliver for lille. 
Tyskland har typisk arbejdet sammen med lande, der har en høj arbejdsløshed for sygeplejersker, hvor 
de har indgået samarbejdsaftaler om at få sygeplejersker fra det pågældende land til Tyskland og 
give personerne hjælp til at blive integreret ordentligt og lære sproget5.  Det har, ifølge de tyske myn-
digheder, skaffet 3.500 sygeplejersker til Tyskland siden begyndelsen af samarbejdet. 
Men nu har tyskerne trykket speederen i bund, fordi deres arbejdskraftsmangel er så massiv, at de 
tidligere tiltag ikke er nok. Derfor har man nu indgået en aftale med Kenya om potentielt at tiltrække 
hele 250.000 kenyanere til at arbejde i den tyske plejesektor og transportsektor. 
2 Lægeforeningen 2023
3 VIVE 2022
4 International Council of Nurses, Maj 2022
5 GmbH - Sustainable recruitment of nurses (Triple Win)
Side 7 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
I Moderaterne er vi enige i, at manglen på arbejdskraft ikke alene kan løses med den befolknings-
størrelse og demografi, vi har nationalt i dag – og ud i fremtiden. Vi er simpelthen ikke nok, der kan 
bidrage. Den demografiske udvikling medfører udelukkende, at problemet bliver større - og det bliver 
mere og mere akut. Derfor mener vi, at vi allerede nu bør undersøge muligheden for ekstraordinært 
at tiltrække arbejdskraft uden for EU.  
Moderaternes forslag:
 ◆ Vi foreslår, at Danmark, efter tysk inspiration, undersøger muligheden for at indgå immigrationsaf-
taler med lande uden for EU – for eksempel Indien, Filippinerne eller et tredje land – med henblik 
på at adressere arbejdskraftsbehovet inden for de sektorer, hvor behovet er størst, og manglen er 
kritisk. Det kunne fx være sundhedssektoren eller arbejdskraft til den grønne omstilling.
 ◆ Vi foreslår desuden at undersøge muligheden for at åbne en eller flere uddannelser i et land uden 
for EU. Formålet er først og fremmest at uddanne medarbejdere til at arbejde i Danmark, fx i sund-
hedssektoren – men også for at sikre, at det pågældende land uden for EU også får flere veluddan-
nede arbejdstagere. Her er det vigtigt, at vi har for øje, at disse uddannelser ikke kun skal bidrage til 
mere arbejdskraft i Danmark, men også til udviklingen i det land, vi etablerer et samarbejde med 
– så flere af de færdiguddannede bliver i hjemlandet.
En landsdækkende kollektiv overenskomst skal være adgangsbillet til at 
rekruttere internationale medarbejdere uden om SIRI  
I Moderaterne er vi store tilhængere af den danske model, hvor medarbejdernes løn- og ansættelses-
vilkår aftales mellem arbejdsmarkedets parter. Det er en model, som er internationalt anerkendt, og 
som mange lande skuer til med en misundelse.  
 
Når det gælder international rekruttering, så er der dog skabt et andet arbejdsmarkedsmæssigt 
bureaukrati, som ikke tager højde for, at vi har en af de mest velfungerende arbejdsmarkedsmodeller 
i verden. En model, der skaber ordentlige løn- og ansættelsesvilkår på tværs af sektorer, brancher og 
faggrupper. 
 
Med manglen på arbejdskraft, som vil være et vedholdende problem mange år frem, hvis vi ikke gør 
noget, er der et stadigt større behov for at kunne rekruttere internationalt. Og dette også uden for 
Europas grænser - for det er ikke kun Danmark, men hele Europa, der er i demografisk modvind.  
 
Moderaterne ønsker at gøre op med unødige og begrænsende bureaukratiske benspænd, som gør 
det svært og skaber lange sagsbehandlingsprocesser, når en dansk arbejdsgiver ønsker at rekruttere 
og fastholde en international medarbejder.  
 
Vi har tillid til, at den unikke danske arbejdsmarkedsmodel kan sætte rammerne for international 
rekruttering fremadrettet. Helt konkret mener vi, at man ved ansættelser, der er omfattet af en 
landsdækkende kollektiv overenskomst med tillidsrepræsentanter, bør kunne ansætte international 
arbejdskraft direkte – udenom SIRI’s gældende rekrutteringsordninger.  
 
Med andre ord: Er der en stilling, som er omfattet af en af disse landsdækkende kollektive overens-
komster, så kan arbejdsgiver undgå at bøvle med SIRI.
Side 8 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
I praksis betyder det, at vi for disse overenskomstomfattede jobs afløser beløbsordningen med de 
gældende kollektive overenskomster inden for hver deres respektive faggruppe. I visse brancher vil 
der være mulighed for at rekruttere international arbejdskraft, hvor det ikke var muligt før, fordi be-
løbsgrænsen har været for høj - og generelt skabes der en fast track for rekruttering af en større pulje 
af internationalt talent i et bredere udsnit af brancher i Danmark. 
 
Desuden tror vi på, at forslaget vil få positiv indflydelse på indsatsen mod social dumping. 100 procent 
af offentlige jobs er overenskomstdækket, mens det i det private gælder trefjerdedele– det er høje tal, 
men vi vil gerne have flere lønmodtagere omfattet af sikkerhedsnettet. Forslaget her skaber et øget 
incitament til, at flere arbejdsgivere vælger at tegne en kollektiv overenskomst, som er en sikring mod 
social dumping. Det ville samtidig give mulighed for en mere målrettet kontrol af den fjerdedel af 
private jobs, der ikke er overenskomstomfattet, i en styrket indsats mod social dumping.  
 
Rigtigt mange af de krav, man har skabt i lovgivningen omkring det internationale rekrutteringssy-
stem under SIRI, er allerede elementer, som imødegås og tages hånd om i den danske model. Helt 
grundlæggende bliver arbejdsmarkedets parter enige om løn- og ansættelsesvilkår på arbejdsmarke-
det, på tværs af sektorer og brancher. Derfor anser vi i Moderaterne det bureaukratiske system, der er 
skabt i SIRI, som dobbeltlovgivning, der gør det besværligt og skaber unødige benspænd for danske 
arbejdsgivere på baggrund af kontrolelementer, som der allerede tages højde for i den danske model. 
  
Med en høj beskæftigelse og historisk få danskere på overførselsindkomst er arbejdskraft blevet den 
nye valuta, og det er derfor essentielt, at vi får skabt et sikkert og effektivt system til international re-
kruttering. Med dette forslag gør vi op med bureaukratisk bøvl og giver en lang række virksomheder 
inden for mange brancher med mangel på arbejdskraft en “motorvej” til rekruttering af international 
arbejdskraft samtidig med, at vi hylder den unikke danske model.  
 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår, at danske arbejdsgivere får mulighed for at ansætte international arbejdskraft direkte, 
uden om diverse ordninger under SIRI og tunge sagsbehandlingsprocesser, hvis de ansætter den 
udenlandske arbejdstager på løn- og ansættelsesvilkår defineret af en landsdækkende kollektiv 
overenskomst og med et tillidsmandssystem på arbejdspladsen. Kan man ikke indgå en ansæt -
telsesaftale herefter, skal man ansætte via en ordning under SIRI og gennem den vanlige sagsbe -
handlingsproces – som vi med en række øvrige forslag har forsøgt at smidiggøre.  
Hurtigere, smidigere og mere fleksibel sagsbehandling i SIRI
For de virksomheder der ikke har en landsdækkende kollektiv overenskomst, skal ansøgningspro-
cessen stadig være hurtig og effektiv. Men sagsbehandlingen af arbejdstilladelser går ofte i stå eller 
trækker ud. 
Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) har på de fleste sagsområder fastsat 
servicemål, dvs. maksimale frister for, hvor lang tid en ansøger må forvente at skulle vente på en 
afgørelse. Servicemålene for behandlingen af ansøgninger varierer mellem 1 og 3 måneder, afhæn-
gig af sagstypen. Men servicemålene bliver ikke overholdt i mange tilfælde. Fx var det kun omkring 
halvdelen af sagerne under beløbsordningen, der blev behandlet inden for servicemålet på én måned 
mellem maj 2022 og maj 20236.  
6 Udviklingen i SIRIs sagsbehandlingstider de seneste 12 måneder, april 2023  s. 6
Side 9 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
For sagsbehandlingen af sager under positivlisten for faglærte gælder samme problematik. Her blev 
sagsbehandlingstiden kun overholdt i gennemsnitligt 38 pct. af ansøgningerne i de første fire måne-
der af 20237. 
Kompleksiteten i lovgivningen og de mange regler, koblet med de lange sagsbehandlingstider, 
skaber store forhindringer og barrierer for danske virksomheder. Mange virksomheder oplever, at det 
besværliggør rekrutteringer, hvilket hæmmer vækstmulighederne. Forsinkelser i ansættelserne med-
fører også, at danske arbejdsgivere fremstår utroværdige over for potentielle udenlandske arbejdsta-
gere8. 
Det er derfor nødvendigt med et opgør med de lange sagsbehandlingstider. Styrelsen for Internati-
onal Rekruttering og Integration (SIRI) skal leve op til servicemålet, så den gennemsnitlige sagsbe-
handlingstid på erhvervsordningerne ikke overstiger 30 dage. 
Manglen på medarbejdere i flere sektorer er allerede nu akut, og derfor er det særligt uhensigtsmæs-
sigt, når bureaukratiske benspænd står i vejen for at løse akutte problemer.  
 
Moderaternes forslag:
 ◆ Vi foreslår at indføre en forpligtelse på at sagsbehandle opholds- og arbejdstilladelse mv. inden for 
en frist på en måned. 
 ◆ Vi foreslår, at der sikres et højt serviceniveau og en mere fleksibel sagsbehandling over for virksom-
hederne. Virksomhederne skal have adgang til løbende at kunne følge med i sager, der kører ved 
SIRI – det kan fx ske ved at etablere et digitalt system, hvor både medarbejder og virksomhed kan 
følge med i sagsbehandlingsprocessen. 
Modernisering af regler for korttidsophold
Det skal være nemmere at ansætte udlændinge på et korttidsophold. Der er rigtigt mange virksom-
heder på tværs af brancher – for eksempel turismeerhvervet og i servicebranchen, herunder hoteller 
og restauranter – som har et højt produktionsbehov i visse perioder af året. Disse virksomheder vil 
have gavn af, på mere smidig vis, at ansætte udlændinge på korttidsophold. 
Derudover ved vi, at ordningen allerede i dag anvendes i bl.a. life science-branchen og i den grønne 
industri, hvor koncerner henter medarbejdere fra andre lande ind ifm. tidsbegrænsede projekter. Det 
er således en ordning, som har stor interesse – og har et større potentiale. 
I dag har såkaldt fast-track-godkendte virksomheder adgang til at få udenlandske medarbejdere ind i 
landet på en ansættelse op til 90 dages varighed på et korttidsophold. Det er rigtigt godt. 
Men hver gang, der skal rekrutteres til et korttidsophold, skal der ansøges om opholds- og arbejds-
tilladelse, laves biometri, samt betales et gebyr. For medarbejdere på et erhvervsvisum er biometrien 
gældende i 52 måneder – derimod skal den for personer på korttidsophold opdateres hver gang.  
7 Udviklingen i SIRIs sagsbehandlingstider de seneste 12 måneder, april 2023  s. 15
8 ”Jeg kan ikke skabe vækst i Danmark under de vilkår” - DI (danskindustri.dk)
Side 10 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår derfor, at ordningen for korttidsophold forenkles, så danske virksomheder hurtigere og 
nemmere kan tiltrække international arbejdskraft på korttidsophold. Det skal realiseres ved, at 
medarbejdere, som indrejser i Danmark fx fire gange om året, ikke hver gang behøver at ansøge 
om ny opholdstilladelse og få lavet ny biometri, men derimod blot én gang om året. Det er unødige 
benspænd, når viden om personen allerede er tilstrækkeligt opdateret. 
Give flygtninge bedre mulighed for at skifte opholdsgrundlag
Flygtninge udgør potentielt en værdifuld arbejdskraftreserve, der kan være med til at reducere an-
tallet af ubesatte stillinger. Mange flygtninge er allerede i job - 39 % af de 21-64-årige flygtninge og 
familiesammenførte flygtninge med 3 års ophold i Danmark var i beskæftigelse i 1. kvartal, 20239, og 
størstedelen af unge flygtninge der kommer til Danmark, påbegynder en uddannelse10. De bidrager 
dermed til det danske samfund, men grundet stramme, danske udlændingeregler mister nogen de-
res opholdsgrundlag. Et eksempel, der blev beskrevet i medierne i oktober 2022, var 20-årige Mariam 
Karim, oprindeligt fra Syrien, som mistede sit opholdsgrundlag på trods af, at hun var i gang med at 
uddanne sig til SOSU-assistent og havde deltidsjob på et plejehjem11. 
Folk, der kommer til Danmark som flygtninge og integrerer sig ved fx. at tage en uddannelse og 
arbejde, skal have bedre muligheder for at blive længere tid i Danmark. Har man i mellemtiden op-
bygget kompetencer, vi har brug for, skal man selvfølgelig kunne veksle sin ’entrebillet’ fra flygtning til 
arbejdstager på en enkelt og gnidningsfri måde, så vi ikke hjemsender mennesker, der er på nippet til 
at kunne udfylde vigtige positioner på vores arbejdsmarked.
Hvis fremtidsudsigterne i Danmark er usikre for medarbejdere – særligt dem med familie og børn – så 
vil det være langt sværere at fastholde dem i længere perioder. I Tyskland kigger man på at tilbyde 
udlændinge fra tredjelande permanent ophold efter at have arbejdet i landet i få år. Vi skal derfor 
undgå at gøre Danmark uattraktiv at blive i ift. vores nabolande. 
Af regeringsgrundlaget fremgår det desuden, at regeringen vil ”give ret til fortsat ophold for visse 
udlændinge, som uddanner sig inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft”. 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår, at flygtninge, som bidrager til det danske samfund – enten på arbejdsmarkedet eller ved 
at uddanne sig inden for fag med mangel på medarbejdere – skal have bedre mulighed for at blive 
i Danmark, så længe de har et arbejde eller er indskrevet på en uddannelse indenfor et fagområde, 
hvor der mangler medarbejdere.
9 Hvor mange er i arbejde? — Integrationsbarometer
10 Flygtninge i uddannelse - Analyse & Tal (ogtal.dk)
11 Syriske kvinder i uddannelse og arbejde skal forlade landet. Men deres forældre og brødre må blive | Folketingsvalg 
2022 | DR
Side 11 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Lettere for arbejdstagere med lovligt ophold at skifte branche og job
I dag er det ikke ligetil for udenlandske arbejdstagere at skifte job i Danmark, selvom de har lovligt 
ophold. Vi har et af de mest fleksible arbejdsmarkeder i verden, men ikke for udlændinge, der er kom-
met for at bidrage til vores samfund.  
Helt konkret kræver det en forudgående tilladelse, og det kan – som så mange andre bureaukratiske 
processer – tage alt for lang tid. Særligt når en person står midt i et potentielt jobskifte, er det afgøren-
de at rykke hurtigt. Ellers risikerer man nærmere, at den pågældende person falder ud af arbejdsmar-
kedet. Det har vi ikke råd til. 
Det skal være lettere at skifte branche og job, end det er i dag. Hvis man i første omgang er godkendt 
til ansættelse i et job, der imødekommer beløbsordningen, så har man også vist sin værdi ift. at vare-
tage et job i samme lønklasse et andet sted i Danmark – og det mener vi ikke, der skal kræve tilladelse 
og deraf sagsbehandling. Det er unødigt bureaukrati, og det har den yderligere fordel, at det samtidig 
vil frigive nødvendige ressourcer til andre opgaver i SIRI. 
Med en notificeringsordning, hvor den internationale arbejdstager notificerer SIRI om jobskiftet, så 
vil sagsbehandling stadig skulle pågå – og inden for sagsbehandlingsfristen på én måned, således at 
kontrollen stadig pågår. Forslagets funktion forudsættes af, at sagsbehandlingsfristen overholdes i 
SIRI. 
 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår, at man i højere grad lemper regler for branche- og jobskifte for udenlandske arbejdsta-
gere, som allerede har lovligt ophold i Danmark - også til jobs med lavere løn end det foregående, 
så længe det sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår. 
 ◆ Vi foreslår, at der ikke behøver gives forudgående tilladelse, men at SIRI skal orienteres om jobskif-
tet, hvorefter myndigheden skal påbegynde sagsbehandlingen og inden for sagsbehandlingsfri -
sten på en måned skal have vurderet, om jobskiftet og ansættelsen er sket på sædvanlige løn- og 
ansættelsesvilkår. 
Afskaffelse af krav om lønudbetaling til dansk bankkonto
Kravet om en dansk bankkonto blev indført for at sikre myndighedernes adgang til at føre kontrol. 
Uanset om lønnen udbetales til en dansk eller en udenlandsk bankkonto, skal den indberettes til 
e-Indkomst, hvor der er mulighed for at føre den samme kontrol.
Der har været flere eksempler på, at virksomheder har haft svært ved at ansætte international ar-
bejdskraft, fordi de ikke har kunnet udbetale løn, da medarbejderne ikke havde en dansk bankkonto 
– og det kunne de ikke få uden MitID, som man ikke kan få uden en lønseddel. 
 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Bankkontokravet er unødigt bureaukrati for virksomheder såvel som for myndighederne - og vi 
foreslår, at kravet afskaffes.
Side 12 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Afskaf formodningsafslag
I dag eksisterer der en såkaldt formodningsregel, som gør det muligt, på baggrund af en formodning, 
at give afslag til potentielle internationale arbejdstagere på deres ansøgning om arbejdstilladelse. Det 
vil sige, at det ikke er en kriteriebaseret afvisning, men blot en formodning om, at der kan være tale 
om uregelmæssigheder. 
Et typisk eksempel på en sådan formodning, som kan medføre en afvisning af en potentielt inter-
national arbejdstager, er, at en virksomhed betaler en medarbejder væsentligt højere løn, end man 
sædvanligvis gør for en medarbejder i den branche, kategori eller stilling. 
I en tid, hvor vi har så massiv en mangel på arbejdskraft, mener vi i særlig grad ikke, at det er hen-
sigtsmæssigt, at virksomheder kan blive nødt til at sige nej til arbejdskraft på baggrund af en formod-
ning. Vi skal tilbyde både virksomhed og international arbejdstager en sikker retsstilling. 
En afskaffelse af formodningsreglen betyder ikke, at der ikke skal foregå kontrol inden for specifikke 
brancher eller faggrupper, hvor der er formodning om eventuelle uregelmæssigheder. Derfor skal 
disse problematikker også fanges i sagsbehandlingen, som i alle tilfælde skal være kriteriebaseret. 
 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår, at formodningsreglen afskaffes helt. Et afslag på en arbejdstilladelse bør ske på et  
veldokumenteret og kriteriebaseret grundlag, så medarbejder og virksomhed har klarhed om pro-
blemstillingen. 
Afskaf skærpet lønkrav og giv mere fleksibilitet
I dag skal internationale medarbejdere aflønnes udelukkende i likvide midler, hvilket stiller krav til, at 
virksomhederne skal lave nogle særlige lønpakker. 
Det er ikke hensigtsmæssigt, såfremt der er mere fleksible muligheder at aflønne sine internationale 
medarbejdere, hvor sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår overholdes, og alle parter er tilfredse. 
Det vil gøre det nemmere for iværksættervirksomheder, som har begrænsede likvide midler, at tilby-
de et attraktivt supplement til lønnen. Her vil det igen være op til SIRI at kontrollere, at denne afløn-
ning stemmer overens med de sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår. 
Moderaternes forslag: 
 ◆ Vi foreslår, at der skal være mere fleksible muligheder til sammensætning af internationale med -
arbejderes løn. Det indebærer blandt andet, at fx aktier og optioner bør kunne medregnes i lønni -
veau, så længe ansættelsen sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.
Side 13 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
FAKTA OM MANGEL PÅ ARBEJDSKRAFT  
I DANMARK
Manglen på arbejdskraft i Danmark er, ifølge Danmarks Statistik og Styrelsen for Arbejdsmarked og 
Rekruttering (STAR), bredt funderet på tværs af stort set alle stillingsområder, stort set alle brancher, i 
alle dele af landet og både i det offentlige og private. 
I følgende afsnit illustreres den bredt funderede arbejdskraftsmangel på tværs af udvalgte (centrale) 
sektorer samt i et regionalt perspektiv – på baggrund af analyser fra diverse tænketanke, analyseinsti-
tutter og erhvervsorganisationer. 
 ◆ Tabel 1: Fakta om mangel på arbejdskraft på tværs af sektorer
Sektor Fakta om mangel på arbejdskraft
Grøn omstilling Den grønne omstilling vil samlet skulle beskæftige 50.000 jobs i 2030, iføl-
ge Dansk Erhverv. 
Det udgør en stigning på 20.000 fuldtidsjobs i forhold til i dag. 
Det drejer sig primært om faglærte, fx personer til at grave kabler i jorden 
og støbe vindmøllefundamenter, men også flere med videregående ud-
dannelser til udvikling, innovation og forskning. 
Green Power Denmark pe ger på, at der der er brug for 400.000 årsværk, jf. 
deres rapport fra juni 202212. Det svarer til 45.000 årlige årsværk, som deles 
op i 20 procent videnstunge, 50 procent faglærte og 30 procent ufaglærte. 
Industri Også i industrien generelt kan manglen på arbejdskraft mærkes. Ifølge den 
nye STAR-rekrutteringssurvey har der været hele 9.400 forgæves rekrutte-
ringsforsøg fra september 2022 til februar 2023 – dette svarer til, at 29% af 
rekrutteringsforsøgene i industrien i perioden var forgæves. 
Dette presser produktionen i industrien hårdt, da hele 67% af virksomhe-
derne i denne sektor melder, at de oplever mangel på arbejdskraft som en 
produktionsbegrænsning. 
12 Cool energibranche søger (masser af) arbejdskraft til grøn omstilling | Green Power Denmark
Side 14 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Sektor Fakta om mangel på arbejdskraft
Sundhed, social 
og pleje
I sundheds- og plejesektoren er arbejdskraftsmanglen særdeles kritisk – og 
den vil udvikle sig i de kommende år. 
Ifølge en arbejdskraftsanalyse af Lægeforeningen fra 2023, vil der i 2030 
være behov for hele 40.000 sundhedspersoner flere end i dag. I 2045 vil det 
tal vokse til 100.000. 
Desuden viser den nye STAR-rekrutteringssurvey generelt for sundhed- og 
socialvæsenet, at hver femte rekrutteringsforsøg fra september 2022 til 
februar 2023 var forgæves, hvilket svarer til cirka 10.000 forgæves rekrutte-
ringer. 
Mangel på arbejdskraft på tværs af sundhedsprofessioner: 
 ◆ Sygeplejersker: Ifølge en arbejdskraftsundersøgelse foretaget af VIVE i 
2022, kommer vi til at mangle 8.200 sygeplejersker i 2030. 
 ◆ Læger: I den nye sundhedsreform har Folketinget lagt sig fast på, at vi i 
2035 skal være 5.000 praktiserende læger, hvilket er hele 1.500 flere end 
i dag. 
 ◆ SOSU’er: Ifølge en fremskrivning fra Finansministeriet fra 2022, kommer 
vi i 2030 til at mangle 17.000 SOSU’er.
 ◆ Pædagoger: Ifølge en arbejdskraftsundersøgelse foretaget af VIVE i 
2022, kommer vi til at mangle 13.700 pædagoger i 2030. 
Serviceerhverv, 
herunder hoteller 
og restauranter 
og turisme
Ifølge den seneste STAR-rekrutteringssurvey fra juni 2023, er hotellerne og 
restauranterne i hård mangel på arbejdskraft. 
I perioden september 2022 til og med februar 2023 har der været 7.060 
forgæves rekrutteringer, hvilket svarer til, at hele 39% af rekrutteringsforsø-
gene har været forgæves. 
Desuden viser tal fra Danmarks Statistik fra 2022, at det er særligt slemt i 
hotel- og restaurationsbranchen i sommerperioden. I månederne fra maj til 
august 2022 svarede hele 64-75% af hotellerne, at mangel på arbejdskraft 
er en produktionsbegrænsning – for restaurationsbranchen er tallet på 54-
57%. 
I turismen er tendensen også slem. Ifølge Danmarks Statistik var der i 
perioden fra februar 2022 til maj 2023 minimum 30 procent af virksomhe-
derne i turismen, der oplevede mangel på arbejdskraft som en produkti-
onsbegrænsning. Særligt slemt – og særligt interessant – stod det markant 
værre til i sommermånederne fra maj til august 2022, hvor 56-61 procent af 
virksomhederne angav, at det var en produktionsbegrænsning.
Side 15 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Sektor Fakta om mangel på arbejdskraft
Bygge og anlæg For bygge- og anlægsbranchen er tallene ligeledes skræmmende. Ifølge 
STAR-analysen var hele 38% af rekrutteringsforsøgene fra september 2022 
til februar 2023 forgæves. Dette svarer til 5.400 stillingsopslag, der enten 
ikke blev besat eller blev besat af en anden profil end den ønskede. 
I bygge- og anlægsbranchen rammer det også hårdt på produktionen. Her 
angiver 52% af virksomhederne, at de oplever mangel på arbejdskraft som 
en produktionsbegrænsning. 
Transport Transportsektoren er en af de mange sektorer, der også er ramt af arbejds-
kraftsmangel – og det er også en af de sektorer, hvor man ofte ville kunne 
kigge mod udlandet for rekruttering. 
Ifølge den seneste STAR-survey anser over halvdelen af virksomhederne i 
transportbranchen – 52% - mangel på arbejdskraft som en produktionsbe-
grænsning. 
I perioden fra september 2022 til februar 2023 endte over hver fjerde rekrut-
teringsforsøg med at være forgæves. Dette svarer til 3.280 stillingsopslag. 
Offentlig admini-
stration, forsvar 
og politi
I den offentlige sektor for administration, forsvar og politi kan arbejdskrafts-
manglen også mærkes. Seneste STAR-survey viser, at der i perioden fra 
september 2022 til februar 2023 blev foretaget 12.940 forgæves rekrutte-
ringsforsøg. Det svarer til, at lige over hver femte rekrutteringsforsøg enten 
endte med en ubesat stilling eller ansættelse af en anden profil end den 
ønskede. 
I denne sektor meddeler de forskellige offentlige instanser også om pro-
duktionsbegrænsninger. Hele 43% af de offentlige institutioner og organi-
sationer oplever manglen på arbejdskraft som en begrænsning. 
Stigningen i forsvarsudgifterne vil i sig selv også kræve mere arbejdskraft. 
Den aftalte stigning i udgifterne til 2 procent af BNP vil medføre et øget 
behov på cirka 10.000 fuldtidsbeskæftigede personer til bl.a. opbygning af 
faciliteter og lignende13.  
13 dansk-erhverv-2030.pdf  (danskerhverv.dk)
Side 16 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Sektor Fakta om mangel på arbejdskraft
STEM-uddannede Ifølge en undersøgelse foretaget af IDA i september 2021 vil den grønne 
omstilling og øgede digitalisering få efterspørgslen på især ingeniører, tek-
nisk- og it-uddannede til at stige markant frem mod 2030, men også inden 
for det samfundsfaglige område vil der være stor efterspørgsel.  
Ifølge IDA’s undersøgelse, vil Danmark i 2030 mangle 13.000 uddannede 
kandidater indenfor områderne ingeniør, teknik og it.  
Hertil kommer en mangel på 7.000 personer med en mellemlang teknik- 
eller it-uddannelse. 
Handel Ifølge de seneste STAR-rekrutteringssurveys har handelsbranchen fortsat 
meget store rekrutteringsproblemer. I månederne fra juni til november 
2022 havde man hele 15.000 forgæves rekrutteringer, mens det i måne-
derne fra september 2022 til februar 2023 ligger på 10.000. Det svarer til, at 
cirka hver femte rekruttering har været forgæves. 
Desuden viser surveyen, at hele 42% af virksomhederne i handelsbranchen 
har oplevet produktionsbegrænsninger som følge af mangel på arbejds-
kraft. 
Dagligvarekæderne er på jagt efter nye medarbejdere til butikkerne, og 
alarmklokkerne bimler. Tilgangen til erhvervsuddannelserne har taget et 
dyk, og det er især detailhandelsuddannelserne, der er ramt. Fra 2021 til 
2022 faldt tilgangen af nye elever med over 20 procent.
Side 17 / 16
International Arbejdskraft     Udspil  Udspil    Sommergruppemøde 2023
Mangel på arbejdskraft i regionerne – udvikling over det seneste år
Manglen på arbejdskraft spænder også på tværs af samtlige regioner, hvor arbejdsmarkedet løber ind 
i et meget højt antal forgæves rekrutteringer – og, som det kan ses i nedenstående tabel 2, er pro-
centdelen af forgæves rekrutteringer særdeles høj på tværs af alle regioner.
 ◆ Tabel 2: Mangel på arbejdskraft i regioner – juni 2022 til nov. 2023
Region Juni 2022 til nov. 2022 Sep. 2022 til feb. 2023
Hovedstaden 51.070 (27,8) 35.690 (22.1)
Sjælland 17.450 (32,6) 12.160 (25,7)
Fyn 6.990 (25,6) 4.860 (19,8)
Nordjylland 9.810 (26,6) 6.650 (21,5)
Østjylland 17.460 (23,8) 12.770 (20,9)
Vestjylland 4.840 (29,3) 3.140 (21,9)
Sydjylland 11.990 (25,2) 9.170 (21,9)
Bornholm 130 (27,3) 330 (39,6)
Hele landet 119.750 (27,3) 84.770 (22,1)
Note: Tabellens tal er antal forgæves rekrutteringer fra juni 2022 til november 2022 og september 2022 til februar 
2023 i absolutte tal (samt procentdel i parentes) på tværs af regioner. Kilde: STAR.
I den næste målingsperiode fra STAR – som det fremgår af ovenstående tabel 2 - er antallet af forgæ-
ves rekrutteringer generelt faldet en smule – men ligger stadig på et meget højt niveau. Den gen-
nemsnitlige procentdel af faldet og det samme er det absolutte antal. 
Det er værd at bemærke, at det er to undersøgelser fra to forskellige tider på året, hvilket kan forven-
tes at have indflydelse på tallene, hvorfor det ikke blot kan konkluderes, at manglen på arbejdskraft er 
stagneret.


---

# Mød vores 17 første byrådsmedlemmer - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/velkommen-til-de-13-foerste-byraadsmedlemmer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Mød vores 17 første byrådsmedlemmer
Mød vores 17 første byrådsmedlemmer
NYHED
25.06.2024
Moderaternes hensigt er klar. Vi skal være en blivende faktor i dansk politik. Derfor skal vi også repræsenteres i EU, regionalt og kommunalt. Herunder kan du møde vores 17 første byrådsmedlemmer.
Pernille Kromann Sams, Gribskov Kommune
Abdinoor Adam Hassan, Odense Kommune
Pernille Søndergaard, Gribskov Kommune
Torbjørn Barfod, Allerød Kommune
Lisbeth Dam Larsen, Dragør Kommune
Ali Qais, Tårnby Kommune
Kasper Nygaard, Sorø Kommune
Thomas Frisch, Allerød Kommune
Helle Sjelle, Frederiksberg Kommune
Bettina Løgager, Allerød Kommune
Torben Folke Månsson, Vordingborg Kommune
Mogens Haugaard, Stevns Kommune
Jørgen Larsen, Stevns Kommune
Kirstine van Sabben, Bornholms Regionskommune
Hans-Jørgen Kirstein, Greve Kommune
Lars Abel, Gladsaxe Kommune
Charlotte Haagendrup, Egedal Kommune
TidligereForrige5 milliarder til ny sundhedspakke og kræftplan
NæsteInternational arbejdskraftNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler


---

# Grundværdier - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politik-kategori/grundvaerdier

Politik: Grundværdier
Frie mennesker i fælleskabAlle har ret til egen tro, tanke og tilhørsforhold
Frihed til forskellighedAlle skal have frihed til – og mulighed for – at påtage sig ansvar og føle medbestemmelse
Samfundets ansvarSamfundet er forpligtet til at tage vare på dem, der ikke kan passe på sig selv
Det personlige ansvarPolitik skal respektere grænserne og samfundets selvorganisering
SammenhængskraftVi skal vise gensidigt respektere og hylde forskellighed
IntegrationDanmark har brug for viden og arbejdskraft fra hele verden – og alle der ønsker at bidrage i et vestligt demokrati, er velkomne.
StatenStaten skal sikre lige rettigheder og muligheder for alle statsborgere
DannelseVores uddannelsessystem skal være i stand til at undervise og oplyse på et grundlag, der starter i det hele menneske
KlimaVi er forpligtet til at gøre en indsats, baseret på fornuft, videnskab og realisme, for at fremme en stadig mere bæredygtig levevis.
VelstandVelstand er forudsætningen for at et samfund som det danske kan skabe trygge rammer og en ordentlig velfærd.
MarkedetMarked er motoren, der driver et frit og rigt samfund.
ArbejdsmarkedVi skal værne om det fleksible arbejdsmarked. Det skal være rentabelt og meningsfyldt at forsørge sig selv og sin familie.
Kultur og skaberkraftKunstens autonomi er ukrænkelig – og kulturstøtte skal altid gives under frie rammer
Danmark i verdenKloden og verdensbefolkningen er et fælles ansvar; vi kan moralsk ikke tillade os, at være os selv nok.


---

# Siden blev ikke fundet - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mohammad-rona-kv25

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Siden eksisterer ikke...
Du er landet i ingenmandsland… Et sted midt imellem alt det gode indhold. Vælg et punkt i menuen øverst.


---

# Mohammad Rona - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/politiker/mohammad-rona-fv

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
Mohammad Rona
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Mohammad Rona
Folketingskandidat i Nordjyllands Storkreds
Derfor skal du stemme på mig
Jeg havde i mange været politisk hjemløs, hvor det hele altid handlede om næste valg, og aldrig om, hvordan vi kunne ændre vores samfund i en bedre og stærkere retning. Der var brug for fornyelse. Der var brug for at vi tænkte politik i løsninger og ikke i overskrifter.
Jeg havde i mange været politisk hjemløs, hvor det hele altid handlede om næste valg, og aldrig om, hvordan vi kunne ændre vores samfund i en bedre og stærkere retning. Der var brug for fornyelse. Der var brug for at vi tænkte politik i løsninger og ikke i overskrifter.
Politik handler for mig om mennesker – ikke systemer og tal.
- Line Randa, folketingskandidat Moderaterne
Om Mohammad Rona
Folketingskandidat for Moderaterne i: Nordjyllands storkreds
Bosat i: Jeg er oprindelig fra den Københavnske Vestegn, men er i dag bosat i Aalborg med min kone og vores to børn. Jeg er vokset op i den konservative kommune, Vallensbæk, hvor mine forældre stadig bor.
Uddannelse: Jeg har en fortid i tele- og IT-branchen, hvor jeg i mange år har haft min daglige gang siden 2009. Drømmen var oprindelig at arbejde i en bank som investeringsrådgiver, men det satte finanskrisen en stopper for.
Beskæftigelse: Gruppeformand for Moderaternes Folketingsgruppe. Ordførerskaber: Udlændinge, integration, indfødsret, skat, klima, energi, forsyning, miljø, kultur, nordisk samarbejde, Færøerne, Grønland og Kirke
Fritid: Begge mine børn spiller fodbold, så derfor går der rigtig meget fritid med det – og vi elsker det!
Kontakt
Nordjyllands Storkreds
empty
mohammad.rona@ft.dk
+45 33375866
empty
Følg med
Kampagneleder og pressekontakt: Navn på kampagnelederMail: mail@kampagneleder.dk
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025 Andreas Raben ved Moderaternes Årsmøde, marts 2025Andreas Raben ved Kommunalvalgsdebat, november 2025Andreas Raben og Lars Løkke Rasmussen ved Moderaternes sommergruppemøde 2025
Løsninger for Danmark
Når verden forandrer sig, gælder det om at holde hovedet koldt og hjertet varmt. Vi skal tænke nyt. Vi skal hjælpes ad. Vi skal tro på vores værdier. Vi skal være løsningsorienterede og udogmatiske. Vi skal turde anskue udfordringerne på nye måder og fra alle vinkler. Hvis vi vil og tør det, så kan vi løse det meste. Det har vi hos Moderaterne en klippefast tro på.I vores verden er svært ikke det samme som umuligt.
Vi skal styrke dansk erhvervsliv
Vores erhvervsliv skal have et boost, hvor både SKAT og international arbejdskraft skal være nøglen til succes. Et stærkt erhvervsliv er med til at finansiere vores velfærdssamfund og velstand.
Vores børn og unge
Vores børn og unge er vores fremtid! Derfor skal vi blive ved med at investere i vores velfærd herunder skoler, børnehave og vuggestuer. Alle børn fortjener en god start på livet.
Integration og flygtninge
Migration og flygtningestrømmene til EU skal bremses, og der skal slås hårdt ned på menneskesmuglere. Vi skal selv bestemme, hvem og hvor mange der skal komme til Europa.
Vi skal passe på vores klode
Vi skal tage et større ansvar for de klimaudfordringer vi ser i dag, og hvor EU skal vise mere styrke. Vi skal fx være langt mere ambitiøse, på måden vi genbruger på i dag.
Støt mig via MobilePay
Moderaterne er et nyt parti med store ambitioner. Vi vil ændre den måde, vi laver politik på. Men drift og valgkampe koster penge. Vi er endnu ikke så store, at vi kan gøre lige hvad vi vil, men vi kan gøre rigtig meget med lidt – og 200 kroner kan hjælpe meget mere, end du tror.Derfor håber jeg, at du vil støtte min valgkamp. På forhånd tak.
STØT MIG VIA MOBILEPAY
Vi videregiver ikke oplysninger om din støtte til nogen, men i årsregnskabet oplyser vi navn og adresse på de bidragsydere, som har bidraget med mere end 24.500 kr. Beløbet oplyses ikke.
Mød andre Moderate kandidater til Folketinget i Nordjyllands storkreds
Line Randa
Nordjyllands Storkreds
lineranda@gmail.com
+45 31605494
empty
SE MERE
Ditte Ravn Kaagaard
Nordjyllands Storkreds
Ditte@krydsvedditte.dk
+45 30495356
empty
SE MERE
Morten Arvidsson
Nordjyllands Storkreds
macsac@hotmail.dk
+45 22921333
empty
SE MERE
Nikolaj C. Andersen
Nordjyllands Storkreds
nikolaj.christian.andersen@gmail.com
+45 28454612
empty
SE MERE
Thomas Skovgaard
Nordjyllands Storkreds
tskovgaard@gmail.com
+45 22210130
empty
SE MERE
Se alle kandidater


---

# Kandidatur til Hovedbestyrelsen - Moderaterne - Samler når andre splitter

Source: https://moderaterne.dk/valg-til-hovedbestyrelsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  11 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Cloudflare1Få mere at vide om denne udbydercf.turnstile.uBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerCookiebot1Få mere at vide om denne udbyderCookieConsentGemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePodio1Få mere at vide om denne udbyder_frontend-webforms_sessionBenyttes til implementering af formularer på hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieform.apsis.one2rc::aBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerrc::cBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en robot.Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagermoderaterne.dk2elementorBenyttes i sammenhæng med hjemmesidens WordPress-tema. Cookien gør det muligt for hjemmesideejeren at implementere eller ændre i hjemmesidens indhold i realtid. Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerwpEmojiSettingsSupportsDenne cookie indgår i en vifte af cookies hvis formål er, at bevare den korrekte visning af typografi, blog/billede-slidere, farvetemaer og andre indstillinger på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one2apsis-cookie-testDenne cookie benyttes til at finde ud af, om den besøgendes browser accepterer cookies.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieely_cc_answRegistrerer om brugeren har accepteret cookie-banneret.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  2 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.Vimeo1Få mere at vide om denne udbydervuidIndsamler data om brugerens besøg på hjemmesiden såsom hvilke sider der er læst.Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP Cookiestatic.ws.apsis.one1pcdcRegistrerer data om den besøgendes navigation på sitet. Dette benyttes til hjemmeside‐optimering gennem intern analyse.Maksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerMarketing  4 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet._gaBenyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Benyttes til at indsamle data om brugerens platform (PC, tablet el. mobil) og præferencer - Disse data benyttes af Google Analytics til at optimere hjemmesidens indhold og annoncerelevans.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieVimeo1Få mere at vide om denne udbyderLOCAL_STORAGE_ID_VIMEO_PLAYERAfventerMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lagerstatic.ws.apsis.one1Ely_vIDIndsamler data om brugerens navigation og interaktion på hjemmesiden for at personalisere indkøbsoplevelsen.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP CookieUklassificeret  1Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Amazon1Få mere at vide om denne udbyderparent_urlAfventerMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerSamtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/8/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Videre til indhold
/
Kandidatur til Hovedbestyrelsen
NYHED
23.01.2026
Valg til Hovedbestyrelsen
Overvejer du at stille op? Så husk at indsende dit kandidatur senest 21. februar 2026.
Ved Moderaternes Årsmøde den 7. marts i Aarhus vil der være valg til Hovedbestyrelsen.Moderaternes Hovedbestyrelse består af den politiske leder, 10 medlemmer, som er valgt på årsmødet, 1 repræsentant for folketingsgruppen, 1 repræsentant for Foreningen af 8. januar, 2 repræsentanter for Unge Moderater, 1 repræsentant for indvalgte i kommunalbestyrelser, 1 repræsentant for indvalgte i regionsråd, 1 repræsentant for indvalgte i Europa-Parlamentet, 1 landskasserer samt kredsformanden for hver af de ti storkredse.Alle medlemmer er opstillingsberettigede til Hovedbestyrelsen.Ønsker du at stille op, skal dit kandidatur med begrundelse sendes senest 21. februar 2026 pr. mail til Annika Fossà (annika.fossa@ft.dk).
Det skal du sende med kandidaturet
En beskrivelse på maks. 1 A4-ark
Evt. en video (max. 20 sek.) eller portrætfoto
Præsentation på årsmødet
Som kandidat kan du præsentere dig personligt eller digitalt på årsmødet. Præsentationen må vare max. 1½ minut.Hvis du vælger en digital præsentation, skal den også fremsendes senest 21. februar 2026.
Kort om valget
Der vælges 5 medlemmer til Hovedbestyrelsen for 2 år
Der kan afgives op til 5 stemmer pr. stemmeberettiget medlem
Kandidat nr. 6 bliver 1. suppleant (og så fremdeles)
Vær med, når vi skriver historie
Den 7. marts mødes vi til årsmøde i Aarhus. Her skal vi gøre klar til det afgørende og umådeligt spændende folketingsvalg, der lurer i horisonten. Kom og vær med, når vi skal skrive næste kapitel for Moderaterne – og for Danmarks fremtid. Vi skal selvfølgelig høre fra vores politiske leder, Lars Løkke Rasmussen, og vores næstformand, Gitte Møller Højlund, ligesom vi skal vælge medlemmer til vores hovedbestyrelse. Vi er ved at lægge hånden på det endelige program – og det bliver både godt og spændende. Der kommer en app, som løbende bliver opdateret både med indhold for dagen og praktisk information. Du kan også blive klogere på moderaterne.dk/aarsmoedeOm aftenen skal vi hygge os med middag, musik og moves. Der bliver mulighed for gode og underholdende snakke, både med dine kollegaer fra nabokommunen, dem fra den anden ende af landet, folk fra vores sekretariat, vores folketingsmedlemmer og ministre.
Tilmeld dig her
Tilmelding Presse
TidligereForrigeCaroline Stage på barsel – Christina Egelund overtager
NæsteNy plakat af folketingskandidat Frida Vyff BruunNæste
SENESTE NYT
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Moderaterne
Moderaternes forslag til en deltidspension
06.03.2026: Moderaterne har i dag løftet sløret for vores pensionsudspil. Helt centralt i udspillet står to ting: Vi skal værne om velfærdsforliget og vi ønsker at indføre en ny deltidspension
Politik
Galleri: Pop-up valglokale i hjertet af København
04.03.2026: Der var masser af god valgkampsstemning og hygge ved åbningen af Københavns storkreds' nye popup valglokale i Fiolstræde, hvor Lars Løkke Rasmussen også kom forbi og talte
Moderaterne
Lærke er nyvalgt politisk leder for Unge Moderater
02.03.2026: Ved Unge Moderaters årsmøde fredag den 27. februar blev Lærke Kirkegaard valgt til ny politisk leder. Mads Sahl Torjusen blev genvalgt som organisatorisk leder. Vi ønsker begge tillykke med valget og glæder os til samarbejdet.
Moderaterne
Jon Skålerud – Årets ildsjæl 2026
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Løkke genvalgt som politisk leder af Moderaterne
07.03.2026:På Moderaternes årsmøde er Lars Løkke Rasmussen – helt som ventet – blevet genvalgt som politisk leder af partiet.
Moderaterne
Så er der årsmøde
07.03.2026:Dørene til Moderaternes årsmøde er netop blevet åbnet og en af årets vigtigste begivenheder er i gang.
Se flere artikler



---

## File: radikale_venstre

Filename: `radikale_venstre.md`

# Radikale Venstre - Danmarks socialliberale parti - Folketingsvalg - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/

Find din kandidatBliv medlemSe Vores Plan B her
Der
er
brug
for
en
Plan
B
Nyhed Færre grise i Danmark Nyhed Martin Lidegaard: Vi vil en grøn og håbefuld vej for Danmark Nyhed Principprogram
Vil du støtte os med et bidrag?
Klik her  ›
eller på MobilePay 40 22 22
Siden 1905 har vi kæmpet for at sætte mennesker fri til at leve liv, der giver mening for dem. Med blikket rettet mod fremtiden. Vores børn, uddannelse og klimaet.
Vil du være med? Bliv medlem
Det mener vi om:
BørnEuropa, internationalt samarbejde og sikkerhedKlima og energiKulturUdlændingeLigestillingNatur, miljø og drikkevandSkoleUddannelseSundhed og forebyggelse
Se alle emner


---

# [PDF] ftv-2026-valgprogram-plan-b-25-februar-opdateret.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/vcqcemfa/ftv-2026-valgprogram-plan-b-25-februar-opdateret.pdf

Plan B 
Valgprogram 
 
 
 
Radikale Venstres folketingsgruppe 
Marts 2026
Valgprogram, marts 2026  
1 
 
Vi har en Plan B 
Nu har vi brug for din stemme 
 
Plan B er til alle os, der ser verdens problemer uden at blive modløse. Os, der vil vende nutidens 
udfordringer til fremtidens muligheder, fordi vi nægter at acceptere, at vores børn skal arve et dårligere 
Danmark, end vi selv fik. Derfor er det tid til et valg. Ikke bare mellem partier – men mellem retninger. 
Danmark står ved en skillevej, og dit kryds til folketingsvalget er med til at sætte retningen.  
Vi kan vælge Trumps vej, som flere partier gør på den yderste højrefløj. De lover orden, men giver dig 
kaos. De vender ryggen til klimaet, EU og Ukraine. De taler om “remigration”, fordi de vil splitte i stedet 
for at samle. 
De skal ikke definere vores Danmark. Vi vælger en anden vej. Den danske og europæiske vej. Den er 
hverken rød, blå eller sort. Den er grøn. Her følges frihed og fællesskab ad, og det gør ret og pligt 
også. Her investerer vi i fremtiden – fordi vi tror på den. 
  
Med vores Plan B lover vi: 
 
1. En fuld grøn omstilling af Danmark på fem år. Med grøn, dansk og billig energi, rent vand og 
levende natur. Færre svin, sunde fødevarer og flere mennesker på landet.  
2. Et bedre børneliv i Danmark med et radikalt løft af kvaliteten i skoler og institutioner. Tidlige 
indsatser, der virker. Vi vil se flere børn, der trives og vokser i enhver forstand.  
3. En helhjertet indsats for at få flere unge i god uddannelse. Danmarks samlede 
uddannelsesniveau skal igen stige, ikke falde.  
4. Et Danmark med ret og rimelighed, hvor alle bliver bedømt på deres handlinger, ikke deres køn, 
tro eller seksualitet. Hvor fællesskabet kan rumme alle, der vælger det til.  
 
Plan B er ikke en drøm. Det er en handlingsplan for Danmark. Men uden din stemme er det kun en 
plan. Med din stemme kan den blive til virkelighed. 
  
Stem på Radikale Venstre.
Valgprogram, marts 2026  
2 
 
1. Grøn energi, rent vand og levende natur til alle generationer 
Det ser vi 
Danmark er et af verdens smukkeste lande, og vi er fra naturens side udstyret med en enorm rigdom. 
Men vi giver det hele videre i en miserabel tilstand. Klimaet forandrer sig med ekstrem hastighed. 
Naturen er udpint, vores drikkevand er forurenet, dyr, fisk og planter uddør. Vores rovdrift på naturen er 
idiotisk og kortsigtet. Den eroderer vores eget livsgrundlag og vores børns fremtid. Det er den største 
trussel af alle mod vores liv, vores økonomi og vores velfærd. Og dog har de fleste partier givet op. 
Det gør Radikale Venstre ikke. Der er brug for en Plan B. Tidligere var Danmark nummer ét med 
udbygning af grøn energi. Nu har det stort set stået stille i syv år. Vi er et af de lande i verden, der dyrker 
vores jord mest intensivt. Vi producerer mere end 30 millioner svin om året under utålelige forhold og 
med ødelæggende konsekvenser for vores natur, drikkevand og have. Og dog står det primære 
landbrug kun for 2-3% af arbejdsstyrken og 4% af vores samlede eksport. Fiskene i vores have har vi 
solgt som kvoter til et erhvervsfiskeri, der på få årtier har trawlet Østersøen ihjel og lagt store dele af 
den øvrige havbund øde. Det giver ingen mening. At ændre det er vores højeste politiske prioritet. Vi er 
de sidste, der kan. 
 
Det vil vi 
Nu er det tid til at rydde op og bygge op. Med en radikal og fuld grøn omstilling på fem år. For klima, 
natur og mennesker. Vi får ren og sikker energi, der også bliver radikalt billigere. Vi får mindre landbrug 
og mere plads til naturen. Vi støtter lokal kvalitet frem for endnu større svinefabrikker, økologi frem for 
pesticider, dansk frugt og grønt frem for mere foder til dyrene. Vi får flere medarbejdere i landbruget og 
mere liv i landdistrikterne. Mere plads til dyrene og mindre forurening af drikkevand et. Mindre brug af 
antibiotika og bedre folkesundhed. Vi gør også op med trawl og overfiskeri i havene omkring os. De 
bliver levende igen, fordi vi radikalt reducerer forureningen af kvælstof fra landbruget og indfører et nyt 
fiskeri med vægt på skånsomme redskaber og lystfiskeri. Om ti år har vi langt flere arter og mere natur 
på land. Vores have, søer og vandløb bugner igen af fisk og planter.  
 
Her er vores Plan B 
 Vi fuldender opstilling af sol og vind på land på fem år ved at belønne de ansvarlige kommuner 
og de berørte borgere med næsten gratis energi, en kontant grøn bonus og tusindvis af grønne 
jobs. 
 Vi vedtager én gang for alle en anlægslov og udbygger med de sidste større elnet i Danmark.  
 Vi går efter 100% elbiler med lave afgifter, 100% grøn varme og nul nye gas - og oliefyr samt 
100% industri på grøn strøm og biogas. Det hele bliver billigere og mere sikkert end i dag.  
 Vi forbyder al sprøjtegift på jorden over danske drikkevandsreservoirer og rydder op efter de 
sidste generationsforureninger. Gift og kvælstof fra spildevand reduceres radikalt.  
 Vi opdrætter glade grise med krøllede haler. De får radikalt mere plads end i dag. Derfor bliver 
de også færre. Til gengæld får mennesker, natur og de mindre landbrug mere plads.  
 Vi følger op på den grønne trepart, så vi når vores mål om radikalt mindre forurening af vores 
indre farvande og opsætning af radikalt mere skov.  
 Vi forbyder trawl og omstiller til skånsomme redskaber og fritidsfiskeri. 
 Vi går samlet efter 90% CO
2-reduktion i 2035 og ingen emissioner fra Danmark i 2040.
Valgprogram, marts 2026  
3 
 
2. Børn i trivsel 
Det ser vi 
Danmark har altid været kendt for sine glade og myndige børn. Vi lærer dem at tænke selv og sige deres 
mening højt. Vi er et af verdens rigeste lande, og vi har alle muligheder for at give alle børn en fantastisk 
barndom. Men vi gør det ikke. Der er for ringe normeringer og for få pædagoger i vuggestuen og 
børnehaven. For få uddannede lærere og materialer i skolen til at skabe den levende undervisning med 
høj faglighed, tydelig pædagogik og ro i klassen. Skolen mangler tid til at lykkedes med inklusion og 
skolefravær. Musik, værksteder og kolonier er sparet væk i fritidshjem og klubber.    
Selvom vi aldrig har været rigere, har andelen af børn i mistrivsel aldrig været større. Hvert femte barn 
magter ikke at komme i skole, behovet for støtte eksploderer, mens kvaliteten i den almene skole falder. 
Mistrivsel og skolefravær handler ikke om Pisse Dårlig Opdragelse, men om Pisse Dårlig Prioritering. 
Familier slås i årevis for at få hjælp. Vi har nu flere kommuner, hvor 30% har valgt folkeskolen fra. Det er 
både det enkelte barns liv og hele vores samfundskontrakt, der er på spil.    
 
Det vil vi 
Vi vil det gode børneliv med mere leg og mindre skærm, mere frihed og mindre ulighed, mere 
skoleglæde og mindre fravær, mere livsmod og mindre angst, flere voksne og mindre magtanvendelse. 
Vi vil den sundeste generation af børn nogensinde, fysisk såvel som psykisk. 
Vi går efter det, der virker: Faglighed og forebyggelse. Vi giver et børneløfte om høj kvalitet i vuggestuer, 
børnehaver, skoler, fritidshjem og klubber. Det er vores højeste politiske og økonomiske prioritet i 
velfærdssamfundet. Fordi barndommen har en værdi i sig selv – og fordi de tidlige indsatser er de 
bedste til at forebygge negativ social arv, ulighed og dårligt helbred. Vores frie og demokratiske 
samfund bygger på, at børn vokser op som frie, hele og myndige mennesker. Vi vil børn, som er 
nysgerrige på verden og engagerer sig i den. Som møder vores rige danske arv af natur og kultur.  
Vi indfører højere afgifter på det usunde, og skruer ned for prisen på det sunde. Vi vil gribe de børn, der 
falder og har brug for en hånd til at komme tilbage i fællesskabet, så der er plads til alle børn i vores 
daginstitutioner og skoler. Ingen børn skal lide social nød i Danmark, intet liv skal spildes. Det tager vi 
voksne ansvar for i en ny generationskontrakt.  
 
Her er vores Plan B 
 Med vores børneløfte giver vi barndommen i Danmark 15 milliarder nye kroner om året, så 
kvaliteten løftes radikalt for alle børn i daginstitutioner, skoler og fritidsordninger.  
 Vi indfører gratis skolemad og løfter dermed både sundhed, trivsel og læring for alle.  
 Vi sætter afgiften på cigaretter, alkohol og sukker op og fjerner momsen på frugt og grønt.  
 Vi sætter skrappe regler for børns anvendelse af sociale medier og tilbyder bedre fysiske og 
sociale alternativer med natur og kultur til vores børn i daginstitution, skole og fritid.   
 Vi giver hurtigere og helhedsorienteret hjælp til børn og unge i mistrivsel og ufrivilligt 
skolefravær. 
 Vi forhøjer kontanthjælpen, så ingen børn skal leve under fattigdomsgrænsen i Danmark.
Valgprogram, marts 2026  
4 
 
3. Unge i uddannelse 
Det ser vi 
Vores ungdom er den dygtigste og mest ansvarlige nogensinde. Langt de fleste trives og står klar til at 
gribe fremtiden. Men det kan hurtigt ændre sig. Færre unge bliver uddannet, og de bliver uddannet 
dårligere. Fra 2013 til 2023 faldt andelen af unge med en kompetencegivende uddannelse fra 85% til 
78% procent. Andelen med en universitetsuddannelse faldt fra 30% til knap 24%. Uden at flere valgte 
en erhvervs- eller velfærdsuddannelse til.  
Og dog har ingen har grebet ind. Nu rammes de unge af nedskæringer på SU og en tsunami af 
uddannelsesreformer, der begrænser deres muligheder og sænker Danmarks uddannelsesniveau 
yderligere. Universitetspladser lukkes og videregående uddannelser afkortes. Det er den vigtigste årsag 
til, at 45.000 unge i dag hverken er i job eller uddannelse. Det er en menneskelig, kulturel, demokratisk 
og økonomisk katastrofe. For de unge og for Danmark. 
Samtidig oplever de unge markant dårligere adgang til boligmarkedet end deres forældre, især i de 
store byer. Vi nedprioriterer generelt vores nationale kultur og dannelse, herunder vores medier og 
civilsamfund. Også her rammes de unge i særlig grad, fordi de ikke vokser op med samme muligheder 
for dannelse og fordybelse som deres forældre - men med kæmpe opgaver foran sig. Der er brug for en 
Plan B.  
 
Det vil vi 
Vi skal have radikalt flere unge med, og vi skylder alle de unge, at de bliver blandt de bedst uddannede 
og mest dannede i verden. Praktisk, bogligt og kulturelt. Fagligt og menneskeligt. Hånd og ånd. Radikale 
Venstres børneløfte løfter folkeskolen. Nu åbner vi også verden for alle vores unge efter skolen med frit 
valg til en strålende buket af ungdomsuddannelser - i stedet for at lukke deres 10. klasse og HF. Vi 
elsker den almene dannelse og fremmer den, også på landets gymnasier, også for Danmarks drenge,  i 
stedet for at smække døren i med nye adgangskrav. Vi vil fortsat uddanne pædagoger og lærere i 
verdensklasse – og nok af dem. Vi insisterer på flere og bedre universitetsuddannelser, i stedet for 
færre og kortere. Vi styrker civilsamfund og kultur, fordi mennesker er og kan mere end stat og marked. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi løfter daginstitutioner, folkeskoler og fritidsordninger med 15 milliarder kroner, fordi det gode 
ungdomsliv og den stærke uddannelse starter dér.  
 Vi forbedrer alle ungdomsuddannelser og giver vores unge frihed til at vælge den, de ønsker.  
 Vi investerer i nye erhvervsuddannelser og tror på forskellige ungdomsuddannelser under 
samme tag. Vi fjerner det nye adgangskrav til STX og dropper nedlæggelsen af 10. klasse og 
HF. 
 Vi dropper de planlagte nedskæringer i antal og længde af uddannelsespladser på universi -
teterne. I stedet satser vi på mere kvalitet og et varigt løft af den forskning, vi skal leve af.  
 Vi dropper nedskæringer på SU, fordi alle unge skal kunne læse videre.  
 Vi bygger flere kollegier i de store byer og ombygger erhverv og ubrugte tagarealer til 
ungdomsboliger.  
 Kulturen og civilsamfundet former os som mennesker og som samfund. Vi styrker alle de 
bærende søjler i vores nære og nationale dannelse: Klubberne, foreningerne, oplysningen, 
højskolerne, kunsten, medierne og public service.
Valgprogram, marts 2026  
5 
 
4. Det gode liv for voksne og for ældre – i hele Danmark 
Det ser vi 
De fleste lever et godt og sundt liv i Danmark. Men for mange gør ikke. Selvom færre arbejder i hårde 
fysiske jobs, kæmper flere med stress og psykiske lidelser. Mange opgiver og går fra. Mange ældre 
møder aldersdiskrimination og to ud af tre forlader arbejdsmarkedet, inden de fylder 67. Tilgangen til 
førtidspension blandt unge stiger, især på grund af psykiske problemer. Det er et sygt samfund, der 
avler mere sygdom. Det kan ikke passe, at så meget velstand ikke kan føre til mere velfærd.  
Samtidig sættes der nye skel i Danmark, mellem generationer og mellem land og by. Det handler især 
om et ulige boligmarked og om ulige adgang til uddannelse og sundhed. På én generation er boliger 
raslet ned i pris på landet og er blevet ubetalelige i de store byer. Halvt så mange unge ejer i dag deres 
egen bolig. Gymnasier og videregående uddannelser lukker på stribe uden for de store byer, og det er 
blevet nærmest umuligt at bo på landet uden bil. Alt sammen øger uligheden og truer 
sammenhængskraften i hele Danmark. Der er brug for en Plan B. 
 
Det vil vi 
Vi kan ikke gøre alle lige, men vi satser radikalt på at give alle lige muligheder. Det gør vi med vores 
børneløfte og med satsningen på uddannelse, men også ved at mindske afstanden mellem land og by 
og mellem generationer. Vil man som ung gerne flytte til byen, skal man kunne det. Vil man senere gerne 
flytte tilbage igen, skal det også være muligt. Et frit valg kræver reelle muligheder. Adgang til en bolig, 
som man kan betale, adgang til skole og uddannelse, for sig selv og sine børn. Adgang til læge og t il 
fleksibel arbejdstid, især når man skal have børn eller nærmer sig pensionen. Alle de muligheder skaber 
vi for unge og for ældre i Danmark, for land og for by. Vores store byer blomstrer som europæiske 
metropoler. Vores købstæder vokser med deres unikke karakter. Vores landdistrikter liver op igen.  
 
Her er vores Plan B 
 Vi tilpasser førtidspensionen, så ingen ung lades i stikken på varig førtidspension uden 
opfølgning. 
 Vi sikrer bedre hjælp til vores mest udsatte borgere med en styrket psykiatri.  
 Vi gør op med, at de fleste unge mennesker ikke kan købe bolig i de større byer ved at udbygge 
med alle boligformer: Ejer, andel, leje. Kollegier, ungdomsboliger og oldekoller.  
 Vi nedsætter en kommission, der skal arbejde med en ny og enkel ejendomsbeskatning, der 
stiller generationerne i Danmark, by og land, mere lige, og giver unge generationer bedre adgang 
til boligmarkedet. 
 Vores bygninger og byrum skal være smukkere og grønnere. Vi vil altid hellere renovere gamle 
bygninger end rive ned og bygge nyt. Bygger vi nyt, skal det være grønt og æstetisk.  
 Vi løfter kollektiv transport og binder Danmark sammen med bedre drift og billigere billetter.   
 Vi omlægger landbrugsstøtten, så den skaber nye og flere jobs i landdistrikterne.  
 Vi belønner vores landdistrikter for deres produktion af vedvarende energi og inviterer til en 
grøn erhvervsudvikling, der kan skabe jobs og lokal energi i mere end én forstand.
Valgprogram, marts 2026  
6 
 
5. Danmark skal rime på ret og rimelighed 
Det ser vi 
Danmark er kendt i hele verden for at hylde demokrati, menneskerettigheder og ligestilling. Det er vores 
politiske DNA, og tak for det! Men sådan føles det ikke for alle i Danmark. Mange kvinder oplever ikke 
ligeløn, lige pension og lige adgang til toppen i erhvervslivet. Mange mænd får ikke en uddannelse og 
har svært ved at få samvær med deres børn efter skilsmisser. Alt for mange – især kvinder – udsættes 
for partnervold og partnerdrab. Homofobi trives stadig i flere miljøer. 
Hver tiende dansker har i dag en anden etnisk baggrund. Langt de fleste af dem er født og opvokset i 
Danmark, uddannet i Danmark og arbejder i Danmark. Livsvigtige samfundsfunktioner som sygehuse og 
hjemmepleje ville ikke fungere uden dem, mange virksomheder måtte lukke uden dem, og vores 
økonomiske råderum ville være betragteligt mindre uden dem. Og dog mødes etniske minoriteter i 
stigende grad af fordomme, diskrimination og trusler om remigration. Der er brug for en Plan B.  
 
Det vil vi 
Vi vil et Danmark, hvor du bliver bedømt på dine evner og dine handlinger, ikke på dit køn, din seksualitet 
eller tro. Hvor du hverken møder diskrimination eller fordomme, når du tager ansvar for dig selv og 
fællesskabet. Vi elsker Danmark for at være et frit og åbent land, der samtidig står fast på ukrænkelige 
værdier som frihed og frisind, lighed og ligestilling, alt sammen inden for retsstatens og konventionernes 
rammer. Derfor bekæmper vi også ekstremisme i alle former. Vi kæmper mod negativ social kont rol, 
hvor og når vi møder den. Vi forebygger og straffer grov kriminalitet. Men vi gør det hele uden at bryde 
konventioner og ødelægge livet for det overvældende flertal, der har taget Danmark og de danske 
værdier til sig. 
 
Her er vores Plan B 
 Danmark skal være en retsstat. Vi respekterer konventionerne og bekæmper al diskrimination af 
mennesker og minoriteter på baggrund af køn, tro, hudfarve, seksualitet, handicap eller etnicitet.  
 Vi kæmper for ligestilling, både for kvinder og for mænd. I disse år handler det ikke mindst om 
lige pension, flere kvinder i bestyrelserne, flere mænd på uddannelserne og mere samvær til 
fædrene. 
 Vi kopierer Spanien og andre lande, der udfører en gennemgribende strategisk indsats mod 
partnervold og har reduceret den til en brøkdel af tidligere.  
 Tildeling af statsborgerskab kan ikke rulles tilbage. Ingen danskere skal frygte for deres ophold 
eller for remigration, hvis de havner på en overførselsindkomst eller begår en mindre forseelse.   
 Er du født og opvokset i Danmark, har du bestået folkeskolen og har du ikke begået kriminalitet, 
får du dansk statsborgerskab, når du fylder 18 år. Udlændinge, der begår grov kriminalitet, 
udvises. 
 Når du studerer og dygtiggør dig til samfundet, tjener du også op til permanent ophold.  
 Vi slår hårdt ned på ekstremisme, straffer negativ social kontrol og åbner flere krisecentre for 
dens ofre.  
 Vi stopper udenlandsk støtte til danske moskeer og uddanner danske imamer med 
udgangspunkt i vores egen sekulære tradition.
Valgprogram, marts 2026  
7 
 
6. Europa er vores vej til fremtiden 
Det ser vi 
I den gamle verdens ruiner spirer nye muligheder. Vi lever på et af de stærkeste kontinenter i verden. 
Europa har på godt og ondt formet os og resten af verden historisk, kulturelt og økonomisk. Nu falder 
den regelbaserede verdensorden, som vi var med til at forme sammen med USA. FN er markant 
svækket, NATO og USA i opløsning, Kina og Rusland i fremdrift. Vi erkendte for sent, at regler uden 
håndhævelse giver afmagt. At rituelle besværgelser ikke giver retfærdighed. At verdens stærke magter 
hele tiden har forfulgt deres egne interesser, og nu gør det åbenlyst. Det er alvorligt, ikke mindst for 
Ukraine, Palæstina og alle andre lande, der plages af konflikter og nød. Men også for os.  
Vi må lære af fortidens fejl og bygge en ny bro til fremtiden. Europa er vores vej, og Norden skal gå i 
front. Lad os række ud til ligesindede lande i resten af verden, der bekender sig til de samme værdier 
som os og en verdensorden med regler, der sikrer flest muligt et frit, fredeligt og frugtbart liv.  
 
Det vil vi 
I den nye verden er EU vores nærmeste allierede. Radikale Venstre er Danmarks internationale og mest 
pro-europæiske parti. Vi satser helhjertet og radikalt på at styrke EU. Med Norden i front, så vi kan 
bruge den nordiske samfundsmodel og vores nordiske samarbejde til at præge fremtidens Europa. Med 
nye medlemmer fra både Nord og Øst. Med færre forbehold og en stærkere udvikling af det indre 
marked og vores politiske samarbejde. Vi vil en ambitiøs europæisk klima- og energipolitik, så vi får 
vores egen, sikre, billige og rene europæiske energi. Vi vil en europæisk forsvarsunion. Vi vil vores egen 
digitale udvikling i EU. Vi vil en migration, der både sikrer verdens flygtninge, vores egne grænser og 
Europas økonomi. Sammen er EU verdens største handelsmarked og alle andre landes største 
eksportmarked. De økonomiske muskler skal vi styrke og bruge til at stå fast på vores principper, 
samtidig med vi opbygger pragmatiske, stabile og regelbaserede samarbejder med andre lande og 
regioner. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi opfordrer aktivt Norge, Island, Grønland og Færøerne til at melde sig ind i EU.  
 På ti år gør vi det slut med at importere for 450 milliarder Euro fossile brændsler fra Rusland, 
Mellemøsten og USA. I stedet kører europæiske biler, huse og industrier på grøn strøm til halv 
pris. 
 Vi integrerer det danske forsvar i et fælles nordisk forsvar og lader det indgå i en ny Europæisk 
Forsvarsunion. Vi køber materiel sammen, træner sammen, deler teknologier og efterretninger.  
 Vi udvikler Europas egne digitale platforme, egen cloud og egen AI, så vi beskytter vores børn 
og unge fra kommercielle algoritmer og går forrest med AI, der arbejder med og ikke mod 
mennesket. 
 Vi sikrer en europæisk migration, så EU hverken lukker om sig selv eller åbner alle døre på vid 
gab. Vi beskytter flygtningene og egne grænser ved en fælles politik, der respekterer 
konventionerne. 
 Europa bygger bro til alle andre kontinenter og forebygger fattigdom og konflikter, ikke mindst i 
Afrika. Vi står værn om 0,7% i udviklingsbistand og vil investere mere i Afrika.  
 Vi anerkender Palæstina som stat og både israelernes og palæstinensernes ret til at leve i fred.  
 Vi omlægger den europæiske landbrugsstøtte, der fører til dårlig dyrevelfærd og belaster 
drikkevand, havmiljø og klima. Vi sikrer stramme miljøregler og mere natur.
Valgprogram, marts 2026  
8 
 
7. En stærk fremtid kræver en stærk økonomi  
Det ser vi 
Danmark har været et af verdens rigeste lande i århundreder. Det er et stærkt udgangspunkt, men det 
er ikke en selvfølge, at det forbliver sådan. I disse år risikerer vi at tabe både kampen om klimaet, 
kampen om verden og kampen om fremtidens økonomi. Europa hænger fast i verdens dyreste og mest 
beskidte energi, så danske virksomheder igen må flytte produktion til Kina, fordi landet nu tilbyder 
næsten gratis strøm efter fem års omstilling til sol og vind. Dertil er det ren idioti, at vi fortsat støtter 
Trump og Putin med massiv import af deres dyre olie og gas.  
Danske virksomheder har også brug for kvalificeret arbejdskraft og mindre bureaukrati. Det stødt 
faldende uddannelsesniveau er gift for vores virksomheder, og det er usikkerhed om tilbagetrækning og 
adgang til international arbejdskraft også. Især vores mindste virksomheder og nye iværksættere 
drukner i bureaukrati. Der er brug for en Plan B. 
 
Det vil vi 
Den næste regering forvandler Danmark fra et petroland til et elektroland. Vi siger farvel til dyr fossil 
produktion i vores virksomheder og velkommen til billig grøn strøm i vores industri. Det er en vindersag. 
For klimaet, for økonomien og for vores sikkerhed. 
Vi gøder alle virksomheder med mere forskning, bedre uddannede medarbejdere og international 
arbejdskraft. Vi frisætter alle iværksættere og små virksomheder med bedre barsel og mindre 
bureaukrati. Vi fremmer integration på arbejdsmarkedet for alle i Danmark. Vi laver en ny folkepension, 
der giver vished og fleksibilitet for de enkelte seniorer, og samtidig sikrer, at de samlet kan tage mere 
ansvar for deres børn og børnebørn. 
Vi leder og udvikler vores offentlige sektor, så der bliver plads til faglighed og frihed fra regeltyranni. Vi 
reformerer og styrker vores økonomi, så vi har råd til at investere i fremtiden. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi indfører et elektrofradrag i ti år, der hjælper danske virksomheder med at omstille til grøn 
strøm.   
 Vi laver en grøn omstilling af bilparken – også varevogne og lastbiler. På sigt indføres vejafgifter.  
 Vi udnytter spildvarme fra industrien til grøn fjernvarme. 
 Vi satser på flere internationale studerende og på at tiltrække dygtige mennesker fra hele 
verden til at udvikle og understøtte vores velfærd, såvel i den offentlige som i den private sektor.  
 Vi fritager solo iværksættere og små virksomheder fra bureaukrati, sikrer dem bedre barsel og 
gør det lettere for dem at bære deres risici. 
 Vi iværksætter en revision af vores økonomiske modeller, så de systematisk prioriterer vores 
fælles fremtid højere, og gør prisen for manglende handling og forebyggelse tydelig.  
 Vi indfører en ny og fleksibel folkepension, ligesom børnefamilier får større fleksibilitet.


---

# Radikalt udspil: Færre grise i Danmark - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/faerre-grise-i-danmark

Vi bruger milliarder på hovedløs støtte til en svineindustri, der kun har marginal betydning for vores økonomi og arbejdspladser, men som skader landdistrikterne, mishandler grisene og forurener drikkevandet
Det går ikke længere – vi står ved en skillevej. Læs hele udspillet Hent det her
Færre grise i Danmark
Skal vi fortsat acceptere, at svinefabrikker ødelægger livet i landdistrikterne og naturen, forurener drikkevandet og lægger fjorde døde, alt imens profit sættes over dyrevelfærd?
Eller er vi klar til et radikalt opgør med svineindustrien, hvor vi sætter dyrevelfærden i svinestaldene over eksporten af smågrise og slagtesvin?
For os i Radikale Venstre er svaret enkelt. Nu er det grisenes tur.
Derfor lancerer vi i dag konkret politik, som gør op med den industrielle svineproduktion i Danmark. Vi vil have et svineloft med et akut stop for alle udvidelser af svineindustrien og en bindende plan for at omlægge produktionen, så vi styrker dyrevelfærden og skaber bedre balance med natur, miljø, klima og folkesundhed.
Vi foreslår:
Dobbelt så meget plads i staldene, så vi reducerer stress og halebid
Efterlevelse af forbud mod halekupering så grise ikke lider og igen får krølle på halen
Forbud mod al fiksering af søer i farestalde, og plads nok til at soen kan gå frit rundt og bygge rede i farestier
Stoppe ekstreme avl af grise, så der ikke fødes flere pattegrise,end soen selv kan dige
Hæve fravænningsalder til 6 uger, så flere pattegrise overlever uden antibiotika
Indføre krav om tilstrækkeligt rodemateriale, så grisene kan udleve deres naturlige adfærd


---

# Martin Lidegaard: Vi vil en grøn og håbefuld vej for Danmark - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/martin-lidegaard-vi-vil-en-groen-og-haabefuld-vej-for-danmark

Martin Lidegaards tale fra pressemødet til folketingsvalget. Det tale ord gælder.
Danmark skal til valg. Det skal vi i en tid fuld af nye muligheder. Det står klart, at den verden, vi kendte, ligger bag os. Nu vælger vi selv, hvordan vores fremtid skal se ud.
I sidste ende er det altid menneskers valg, der former og forandrer verden. Når den gamle verden rykker sig, behøver vi ikke at gå hver til sit. Vi kan vælge at gå et nyt sted hen sammen.
Derfor er det her valg ikke bare et valg mellem partier - men mellem retninger. Danmark står ved en skillevej.
Se video
Vi kan vælge Trumps vej, som flere partier på højrefløjen har valgt at gøre. De lover os orden, men giver os kaos. De angriber retsstaten og fornægter klimakrisen. De taler om Remigration og bruger splittelse som en bevidst strategi. De vender ryggen til EU og Ukraine og vil efterlade Danmark isoleret i en tid, hvor vi aldrig har haft mere brug for internationalt sammenhold.
Kig lige på det her flag og spørg jer selv: Er det vores Danmark? Underkendelse af klimakrisen. Mindre engagement i EU. Og remigration. Er det dét vores flag skal symbolisere? For mig er svaret åbenlyst: Det er ikke det yderste højre, der skal definere vores Danmark.
Jeg tager Dannebrog tilbage.
Jeg er dødtræt af sortsyn og modløshed. Jeg – og Radikale Venstre - vælger en anden vej for Danmark. Den er grøn og håbefuld. Her tror vi på fremtiden og investerer i den. Vi laver en plan og handler på den.
“Det er ikke det yderste højre, der skal definere vores Danmark. Jeg tager Dannebrog tilbage.”
Martin Lidegaard  Derfor går vi til valg på en plan B. Den er til alle os, der nægter at give et dårligere Danmark videre til vores børn og børnebørn, end det vi selv fik. Vi vil give børn og unge god grund til at tro på fremtiden. Og derfor lover vi med vores plan:
Vi tager grønt lederskab i sorte tider
Vi investerer mest i dem, der fylder mindst
Vi udvikler Danmark med viden og uddannelse
Vi siger klart: Hvis du vælger Danmark til, så hører du til
“Vi går til valg på en plan B. Den er til alle os, der nægter at give et dårligere Danmark videre til vores børn og børnebørn, end det vi selv fik. ”
Martin Lidegaard  Under SVM-regering er den grønne omstilling gået i stå. På bare fem år vil vi bringe den helt i mål.
Vores energi skal komme fra danske solmarker og vinden over Vesterhavet – ikke fra Putins gasrør og Trumps oliefelter. Det er muligt, hvis vi vælger at gøre det. Det bliver ikke dyrere at være dansker. Tværtimod: Du får billige elbiler, lave elregninger og ren luft. Og du får billigere og bedre kollektiv transport, der binder Danmark sammen.
Jeg voksede op med rent drikkevand som en selvfølge. Mine børn vokser op med det som en bekymring. Det siger meget om, hvem og hvad politikerne har valgt at beskytte. Vi SKAL have stoppet landbrugets forureninger nu.
Vi vil forandre dansk landbrug grundlæggende og producere markant færre svin. Så du får dit rene drikkevand og naturen tilbage.  Politik er når alt kommer til alt prioritering. Og den grønne omstilling er vores første prioritet. Fordi vi er de sidste, der kan lykkes med den. Og fordi vi har alt at vinde. Og hvad kommer så?
Alle partier taler om velfærd. Men det kræver ærlighed og mod at pege på, hvad der er vigtigst. Vi har gjort vores stilling op. Vi lover alle Danmarks børn: I er vores højeste og største prioritet.
Vi bliver nødt til at gøre op med den herskende fortælling om, at børn er en udgift på finansloven. De er fundamentet under den.
Kære børn, Radikale Venstre vil løfte jeres trivsel og læring - mere end nogen andre partier vil.  Og vores ambitioner rækker længere end skoletiden. Det er uddannelse, der har gjort Danmark til det rige, frie og lige land, vi er i dag. Men vi er ved at sætte vores egen fremtid over styr.
De seneste ti år er uddannelsesniveauet i Danmark raslet ned. Færre unge får en uddannelse, og den uddannelse, de får, har en dårligere kvalitet. Det burde få enhver ansvarlig regering til at sætte alt ind på at få flere unge i god uddannelse. SVM-regeringen har gjort det modsatte: For første gang i historien har vi haft en regering, der med åbne øjne satser på at sænke uddannelsesniveauet i Danmark. Det er et eklatant svigt.
Så lad mit budskab til Danmarks unge stå helt klart: I skal drømme stort. I skal vide, at der er politikere, der tror på jer, og vil prioritere uddannelser, der løfter jer. Uanset om I drømmer om at blive tømrere, sygeplejersker eller havbiologer.
For Danmark vokser ikke af det, vi allerede ved, men af det, I opdager på jeres vej. I er ikke tilskuere til Danmarks fremtid. Det er jer, der skaber den.  Det er prioriteringerne i vores Danmark: Klimaet. Børnene. De unge og deres uddannelser.
Og hvad skal så binde os sammen? Hvad skal vi være fælles om, når vi hejser vores flag?
Dannebrog skal ikke være et symbol på det yderste højre, diskrimination og fremmedhad. Det har intet at gøre med det Danmark, jeg kender og elsker.
Derfor har vi i Radikale Venstre trukket en streg i sandet. Vi siger højt og tydeligt fra overfor remigrationsbevægelsen. Vi står fast på retsstaten og de internationale konventioner, der har sikret os fred og stabilitet siden anden verdenskrig.
Vi sætter hårdt ind overfor diskrimination uanset om den går ud over pigerne og udspringer af religiøs fanatisme eller går udover mennesker med minoritetsbaggrund udspringer af ekstrem nationalisme.
For mig er det meget simpelt: Hvis du vælger fællesskabet fra, så har det selvfølgelig konsekvenser.
Men hvis du vælger Danmark til, så hører du til.
Læs hele vores Plan B her.


---

# Principprogram - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/principprogram

Indhold 1
/
8  Frihed & FællesskabBorger & DemokratiSamfund & ØkonomiDannelse & UddannelseNatur & TeknologiÅndsfrihed & FornuftHent som print-venlig PDFTidligere principprogrammer   Radikale Venstre mener, at alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder og skal behandles med respekt.
Derfor vil Radikale Venstre altid forsvare enhver, der undertrykkes på grund af herkomst, tro, overbevisning, køn, seksualitet, kønsidentitet, alder, sociale status eller som af andre grunde behandles uretfærdigt og nedværdigende.
Radikale Venstre kender fællesskabets styrke. Livet sammen med andre er forudsætningen for den enkeltes frihed og trivsel. Vi rækker hånden ud til dem, der harbehov, og alle har en plads i fællesskabet. Mangfoldighed og ligeværd går hånd i hånd, og ligestilling er både en grundlæggende rettighed og en af vor tids største muligheder.
Det enkelte menneskes aktive deltagelse er en forudsætning for et liberalt demokrati. Alle har ret til at have og være en stemme.
Fællesskabet rummer både forholdet mellem mennesker og hensynet til vores omgivelser. Gennem bæredygtig udvikling vil vi aflevere jorden til kommende generationer i bedre stand, end den er i dag. Det gælder for klimaet og biodiversiteten, såvel som for mennesker og samfund. Kloden skal være grønnere, individerne friere og fællesskabet stærkere.
Vi skal medvirke til et verdenssamfund, der bevæger sig fra uret til ret, fra undertrykkelse til demokratisk deltagelse og fra ufrihed til frihed for det enkelte menneske. Vi vil mindske smerten, øge empatien, sikre freden og styrke samarbejdet i verden.
Radikale Venstre er et holdningsparti, der ikke varetager bestemte gruppers interesser, men søger udvikling og nyttige løsninger for samfundet som helhed. Vi vil fremme det samarbejdende folkestyre og demokratiet som en nysgerrig og levende arbejdsform, hvor vi skaber fremtiden sammen.
Radikale Venstre blev grundlagt i 1905, og er et socialliberalt parti formet af den historiske radikalisme.  Martin Lidegaard og Samira Nawa
“Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen. ”
Frihed & Fællesskab Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen. Hvis fællesskabet er stærkt, og vi som individer kan forpligte og forlade os på det, bliver vi stærke som mennesker.
Radikale Venstre har tillid til frihed under ansvar. Vi mener, at alle mennesker både har ret til og er forpligtede til at deltage i samfundets opbygning, udvikling og indretning, så godt som man evner det.
Radikale Venstre arbejder for at skabe lige muligheder for alle. Vi forsvarer et frisind, som ikke blot tolererer det anderledes, men også tør forandre sig selv i mødet med det. Vi ser en styrke i mangfoldighed og forskellighed i fællesskabet og er overbeviste om, at samtale er fundamentet for demokratiet.
Radikale Venstre har et liberalt grundsyn og vil kæmpe for den enkeltes ret til frihed og selvbestemmelse, så længe denne frihed ikke skader eller begrænser andres frihed, rettigheder og muligheder for personlig udfoldelse.
Vi er imod alle former for lovbestemte nedarvede privilegier. Ingen statsborgere må stå over loven og tilkendes særlige rettigheder i kraft af deres familie eller afstamning.
Fællesskabers kulturelle eller religiøse normer må aldrig udmønte sig i negativ social kontrol og begrænsninger i den enkeltes rettigheder eller frie valg.
De frivillige fællesskaber er grundlaget for det aktive medborgerskab. Det er stedet hvor mangfoldighed, integration og innovation kan skabes og sikres. Retten til og muligheden for at samle og forene sig skal beskyttes og styrkes både i Danmark og i resten af verden, hvor demokrati og menneskerettigheder fortsat ikke er en selvfølge.
Vi ønsker gode rammer for civilsamfundet og foreninger på alle niveauer lige fra det konstruktive samspil med lokale institutioner i løsningen af konkrete opgaver og til rollen som kritisk vagthund over for stat og myndigheder.
Der skal skabes rum og plads for folkeoplysning, information og medier, som alle kan få lige adgang til og være trygge ved. Vi vil aktivt forholde os til sociale medier og sikre public servicetilbud, der kan skabe kritisk journalistik og oplysning i hele landet og bidrage til at dæmme op for misinformation.  Folketingsgruppen 2024
“Vi anser ytringsfriheden som fundamental for den enkeltes mulighed for at tale magtpositioner imod uden at blive mødt af sanktioner. Alle har krav på at blive talt til med respekt og værdighed.”
Borger & Demokrati Principperne om opbygningen af stærke demokratiske fællesskaber og et retssamfund, der kan beskytte individets frihed og rettigheder, skal gælde i alle lande og på alle niveauer.
Alle samfund bærer et ansvar for at sikre, bevare og udbygge borgernes rettigheder og aktive deltagelse. Adgangen til at opnå permanent opholdstilladelse og statsborgerskab er afgørende for at sikre lige rettigheder, aktivt medborgerskab og integration for mennesker, der opholder sig varigt i Danmark eller i andre lande.
Det er nødvendigt at sikre individets frihed og rettigheder herunder retten til privatlivet både over for stater, og gennem demokratisk kontrol med kommercielle interesser, magtkoncentrationer og i stigende grad i det digitale fællesskab.
Vi anser ytringsfriheden som fundamental for den enkeltes mulighed for at tale magtpositioner imod uden at blive mødt af sanktioner. Alle har krav på at blive talt til med respekt og værdighed.
Åbenhed er helt grundlæggende for borgernes demokratiske kontrol. Vi arbejder, både i Danmark og i verden, for at udvide og styrke offentlighedens indsigt i statens og internationale organisationers arbejde og udnytte digitaliseringen til at skabe nye og bedre muligheder for, at alle borgere kan få indsigt i og påvirke samfundets udvikling.
Retsstaten og magtens tredeling skal være uomgængelig. Den skal sikres, selv når det er svært, med fuld og utvetydig respekt for grundloven og menneskerettighederne. Vi forsvarer et lovsind og et retsind, hvor staten understøtter retssikkerheden og den retfærdige behandling af den enkelte, uanset hvem man er, hvor man kommer fra, eller hvad man tror på. Staten skal være stærk nok til at understøtte borgernes rettigheder og det enkelte menneskes muligheder, og disciplineret nok til at trække sig, hvor og når borgeren, markedet og civilsamfundet kan selv.
Radikale Venstre ønsker at bevare og styrke Danmark som et demokratisk fællesskab med vores folkevalgte forsamlinger og vores fælles institutioner i centrum. Grundloven skal moderniseres som fundament for det danske folkestyre og med respekt for menneskerettigheder og natur, og samtidig bekæmpe nedarvet magt, privilegier og højhedstitler.
Vi værdsætter og ønsker at styrke samarbejdet indenfor rigsfællesskabet, men vil respektere ønsker om øget selvbestemmelse og suverænitet.
Beslutninger i EU og i Danmark skal, hvor det giver mening, træffes så tæt på borgerne som muligt og altid være under demokratisk kontrol. Vi har tillid til det kommunale selvstyre og det regionale samarbejde og ønsker at styrke og bevare borgernes deltagelse i og indflydelse på beslutningsprocesser gennem øget borgerinddragelse og demokratisk forståelse på alle niveauer.
Vi tror på, at den nationale og lokale selvbestemmelse og demokratiet kan blive styrket af et forpligtende samarbejde i verden både imellem de nordiske lande, gennem fuld deltagelse i EU-samarbejdet og i de internationale organisationer. Vi kæmper for, at den folkelige deltagelse forankres og udbygges i det internationale samarbejde. Radikale Venstre tror på, at det mellemfolkelige samarbejde og udveksling på tværs af landegrænser kan skabe fred og gensidig forståelse.
Danmark skal forpligtes til at bidrage til en verdensorden, hvor der gælder samme grundlæggende rettigheder for alle mennesker og som bygger på fredelige inkluderende samfund med effektive, ansvarlige og inddragende institutioner. Det skal ske gennem aktiv og engageret deltagelse i de internationale organisationer, særligt EU og FN, der kan fremme menneskerettigheder og demokrati og opbygning af stærke globale partnerskaber.
Vi mener, at fredelig sameksistens fremmes af dialog, samarbejde og samhandel, men anerkender nødvendigheden af, at vi står sammen om at beskytte demokrati og samfund mod trusler og angreb. Danmark skal være fuldt og aktivt med til at udvikle forsvarssamarbejdet i NATO og i EU og bidrage substantielt til FN’s fredsbevarende operationer.   Samfund & Økonomi Et velfungerende marked er en grundpille i et frit samfund. Her udfolder mennesket sin virkelyst og foretagsomhed og skaber virksomheder og ny værdi til gavn for sig selv og andre. Markedet skal bygge på fri og retfærdig konkurrence. Regulering skal sikre, at markedet skaber bæredygtig udvikling uden negative konsekvenser som forurening og social udnyttelse, og uden at dominerende virksomheder indskrænker den fri konkurrence til egen fordel. Det gælder i Danmark og i resten af verden.
Vi arbejder for frihandel, for at øge væksten, få flere ud af fattigdom, bidrage til forpligtende samarbejde og fred og for at skabe fundamentet for et regelbaseret internationalt samarbejde.
Økonomisk vækst er ikke et mål i sig selv, men en solid samfundsøkonomi og et sundt erhvervsliv er en forudsætning for et velfærdssamfund, der både udvikler sig og har mulighed for at tage sig af de svageste. Radikale Venstre mener, der er behov for både en dynamisk privat sektor og en sammenhængende offentlig sektor, og at partnerskaber mellem det offentlige, det private og borgerne kan give den enkelte borger flere valgmuligheder, bedre løsninger og i sidste ende en større grad af frihed.
Det enkelte menneske har værdi uanset, hvad det kan, og hvad det laver. Alle skal have ret til og mulighed for at arbejde og bidrage til samfundet. Alle funktioner, der skaber samfundsmæssig værdi, skal respekteres. Arbejdsmarkedet er ikke alene en forudsætning for velfærdssamfundet, men også et meningsgivende, identitetsskabende og frisættende fællesskab.
Det fordrer et rummeligt og inddragende arbejdsmarked, der fremmer diversitet og ligestilling på alle niveauer. Der skal være mulighed for personlig og faglig udvikling, opkvalificering og efteruddannelse og alle har ret til et sundt arbejdsmiljø og et frit valg med hensyn til faglig og politisk organisering.
Vi skal sikre adgang til nødvendige og kvalificerede medarbejdere fra Danmark eller udlandet baseret på fælles regler og beskyttelse af såvel arbejdstageres og arbejdsgiveres rettigheder.
Skat er det økonomiske bidrag til velfærdssamfundet og samtidig et dynamisk instrument til at forme det samfund, vi ønsker. Vi ønsker høj beskatning af det, der forurener og skader, og mindre skat på det, der skaber værdi og gavner.
Alle skal have mulighed for og tilskyndelse til at forsørge sig selv og sine og bidrage til samfundet. De bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og skat er derfor også et omfordelingsinstrument, der skal mindske den økonomiske ulighed både i og imellem lande.
Der er brug for et langt stærkere internationalt samarbejde, herunder minimumsskattesatser og en styrket indsats mod skatteunddragelse, monopoler ogkorruption og for at sikre retfærdig og effektiv beskatning i alle lande og til gavn for alle mennesker.
Radikale Venstre mener, at et stærkt samfund er kendetegnet ved, at det tager sig af sine udsatte borgere. Fællesskabet er forpligtet til at sikre et værdigt og trygt liv for alle.
Alle skal have mulighed for at udfolde deres fulde potentiale. Nogle borgere har på grund af social udsathed, fysisk eller psykisk handicap behov for varig hjælp fra samfundet.
Radikale Venstre vil arbejde for at indrette samfundet, så mennesker ikke nedbrydes fysisk, mentalt eller socialt.
Valg, der fremmer den enkeltes sundhed og velvære, skal gøres lette og tilgængelige for alle, og den enkelte skal støttes i at tage vare på og ansvar for eget helbred.
Radikale Venstre kæmper mod ulighed i sundhed og mener, at der bør være fri og lige adgang til et offentligt betalt sundhedstilbud af høj kvalitet med fokus på både forebyggelse og behandling.
Vi arbejder for et styrket internationalt samarbejde mod grænseoverskridende trusler mod sundheden og for at sikre alle mennesker i verden et sundt liv, trivsel og adgang til grundlæggende sundhedsydelser.
Fattigdom, social udstødelse og hjemløshed skal bekæmpes, og uligheden begrænses, så vi sikrer øget velfærd, sammenhængskraft, samarbejde og social mobilitet. Vi arbejder, også internationalt, for at afskaffe alle former for fattigdom og for, at alle mennesker får adgang til social beskyttelse.
“Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes af og udspringer fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin opvækst, de nære fællesskaber og den fremtid, det vil skabe. Den politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan udfolde sig imellem sit afsæt og sine drømme.”
Mangfoldighed og ligeværd går hånd i hånd, og ligestilling er både en grundlæggende rettighed og en af vor tids største muligheder. Dannelse & Uddannelse Demokrati og folkestyre er både en arbejdsform og en livsform, og demokratisk dannelse er ikke blot deltagelse i valghandlinger, men et livssyn og en grundindstilling, som skal udvikles gennem hele livet, og som fremmes gennem uddannelse og oplysning. Et oplyst folk er en forudsætning for et velfungerende demokrati.
Uddannelse er et frigørende gode, som fremmer den demokratiske samtale og medvirker til at skabe et samfund i fred og frihed med lige muligheder og mindre ulighed. Det gælder i Danmark som i resten af verden.
Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes af og udspringer fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin opvækst, de nære fællesskaber og den fremtid, det vil skabe. Den politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan udfolde sig imellem sit afsæt og sine drømme.
I daginstitutionen og skolen formes mennesket, verden åbner sig, og vi indføres i fællesskabet. Gennem uddannelse og almen dannelse bidrager vi både til vores egen tilværelse og til samfundets udvikling og vi bliver forankret i forpligtende fællesskaber.
Børn skal ikke være passive modtagere, men aktive medskabere af deres egen læring og udvikling. Kreativitet og leg er en væsentlig del af den almene dannelse og stimulerer nysgerrighed, selvudvikling og omverdensforståelse. Der skal være mangfoldighed i samfundets tilbud til alle børn, og altid være omsorgsfulde og kvalificerede voksne, som bidrager til barnets hele udvikling.
Skole og uddannelse skal tage afsæt i både kundskaber, praksisnær kreativ nytænkning og almen dannelse. Alle elever skal opleve, at deres holdninger har betydning og at deres handlinger får effekt. Der skal være uddannelser, der udfordrer både håndens og åndens virke, samt adgang til livslang læring for alle. Radikale Venstre vil arbejde for både en fri folkeskole og folkelige friskoler, efterskoler og højskoler. Folkeskolen må have sit eget mål og aldrig reduceres til blot at være et instrument for samfundsforandringer, økonomi eller politiske ønsker.
Økonomi og baggrund må ikke være en hindring for at få en uddannelse. Alle har ret til at uddanne sig, og vi arbejder for at øge den sociale mobilitet, lighed og ligestilling gennem uddannelse. Radikale Venstre arbejder for, at alle får fri og lige adgang til uddannelse af høj faglig kvalitet både i Danmark og i resten af verden.
Uddannelse skal medvirke til interkulturel forståelse. Både studiemiljøer og forskningsnetværk må have udsyn og være en aktiv del af det internationale samfund og af den offentlige debat.  Radikale Venstre blev grundlagt i 1905, og er et socialliberalt parti formet af den historiske radikalisme. Natur & Teknologi Radikale Venstre mener, at mennesket både er en del af naturen og lever i et samspil med naturen. Vi tilkender naturen en værdi i sig selv og anerkender deraf følgende rettigheder.
Produktion og forbrug skal udvikles på en måde, som bevarer og styrker naturens ressourcer og diversitet både på landjorden og i verdens have, og som tillader et bæredygtigt forbrug år efter år, generation efter generation. Måden hvorpå vi som mennesker forbruger ressourcer må reguleres til gavn for det samlede økosystem.
Den globale opvarmning skal modvirkes hurtigst muligt i overensstemmelse med anbefalingerne fra det internationale klimapanel (IPCC), og følgerne skal afbødes for både mennesker, dyr og natur. Vi vil styrke indsatsen for, at alle har adgang til pålidelig, vedvarende og moderne energi og for klimatilpasning særligt i verdens fattigere lande. Det kræver øget finansiering og et langt stærkere og mere forpligtende internationalt samarbejde forankret i EU og i FN.
Radikale Venstre står fast på retten til rent vand og ren luft til alle mennesker ikke kun i Danmark, men i hele verden. Vi vil bevare biodiversiteten, sikre bæredygtig brug af økosystemer og bruge forskning og teknologi som hjælp til at sikre alle mennesker adgang til sikker, ernæringsrig og tilstrækkelig mad.
Vi ser ikke den teknologiske udvikling som naturens modsætning, men som en nøgle til at øge både menneskets og naturens trivsel. Det kræver politisk regulering, teknologisk dannelse og stadigt større etisk og politisk bevidsthed at bruge teknologi til fordel for naturen, mennesket og samfundet.
Vi støtter op om forskning, innovation og teknologi, som sigter mod et mere stabilt klima, en mangfoldig natur, bæredygtig industrialisering og infrastruktur og bæredygtige byer og lokalsamfund. Radikale Venstre arbejder for en cirkulær økonomi med minimale affaldsmængder og markant øget genbrug og genanvendelse.
Danmark og EU har et særligt ansvar for at gå forrest i den grønne omstilling. Vi har ressourcerne og teknologien og potentialet til at kombinere grøn omstilling, et velfærdssamfund og økonomisk udvikling. Det er et fælles ansvar og både enkeltindividers indsats, virksomheders handlinger samt politiske reformer er vigtige for at nå i mål med den grønne omstilling. Det skal være attraktivt og tilgængeligt at træffe bæredygtige valg.
Det er afgørende, at borgerne får mulighed for ejerskab og medansvar for bæredygtig udvikling. Derfor prioriterer vi den demokratiske og lokale forankring højt. For Radikale Venstre er der særskilt værdi i, at borgere og lokalsamfund spiller en aktiv rolle i de forandringer, der skal foregå. Vi mener, at frie, oplyste borgere med respekt for og adgang til naturen både kan og vil tage del i kampen mod klimaforandringerne og for vores natur og miljø.
“Radikale Venstre insisterer på at bryde med dogmer og løse problemerne gennem saglighed og fornuft, men med respekt for et åndsliv, som ikke skal indfanges af rationalitet og teknik. Mennesket er en åndelig såvel som fysisk eksistens.”
Åndsfrihed & Fornuft Åndsfrihed og fornuft er hinandens forudsætninger og frisindet danner bro. Den moderne politiske historie er en historie om frigørelse af både mennesker, tanker og ideer.
Radikale Venstre insisterer på at bryde med dogmer og løse problemerne gennem saglighed og fornuft, men med respekt for et åndsliv, som ikke skal indfanges af rationalitet og teknik. Mennesket er en åndelig såvel som fysisk eksistens.
Gennem fri forskning og fornuft forstærkes videnskaben. Vi står vagt om forskningsfriheden. Videnskaben skal korrigere sig selv og ikke korrigeres af andre.Forudsætningen for, at videnskaben kan udvikle sig, som videnskaben skal, er, at den er kritisk og fri.
Radikale Venstre ønsker et frit, levende og uafhængigt kulturliv både i Danmark og i resten af verden. Vi ser kulturlivet, som det der binder samfundet sammen. Kulturen giver os et fælles sprog og plads til at reflektere over, hvad det vil sige at være menneske. Sport og idræt bidrager ligeledes til fællesskaber, velvære og sundhed.
Forudsætningen for udvikling af nutidens og fremtidens kultur og samfund er kendskab til og indsigt i både nutiden og fortiden. Gennem folkeoplysning skal vi understøtte det aktive medborgerskab, rummeligheden og sammenhængskraften. Vi ønsker at bevare kulturarven og samtidig gå kritisk til den og udvikle den. Rang, titel- og ordensvæsnet bør afskaffes.
Radikale Venstre mener, at religionsfrihed er afgørende og betyder både frihed fra og til religion. Vi ønsker en sekulær stat, uden bånd til kirken, hvor loven står over alle andre institutioner, hvor alle tros- og livsynssamfund stilles lige, og hvor religion alene er et personligt anliggende. Trosretninger og tros- og livssynssamfund kan ikke unddrage sig offentlig kritik. Vi arbejder for, at Folkekirkens forhold ordnes ved lov og understøttes som en væsentlig del af vores kulturarv.
Samfundet og dets institutioner skal sikre lige adgang til åndslivet og kundskab til livet gennem respekt for kulturelle rettigheder, tros- og religionsfrihed. Vi vil skabe og understøtte frihed, forskellighed og gensidig forståelse mellem kulturer og religioner både i Danmark og i resten af verden.
Åndsfrihed er afgørende i et frit samfund og i en fri verden.  Radikale Venstres principprogram er vedtaget af Landsmødet den 18. september 2022. Hent som print-venlig PDF
Principprogram 2022
Tidligere principprogrammer    Principprogram 1997  Det Radikale Venstres mål er et samfund, hvor mennesker kan leve værdigt sammen i balance med naturen. Vi vil værne om og udbygge folkestyret.
Vi vil arbejde for, at samfundet bliver et fællesskab med plads til og brug for alle. Vi vil sikre, at vi ikke undergraver livsbetingelserne for kommende generationer.Vi vil arbejde for at løse de grundlæggende globale problemer: Ødelæggelsen af naturen som livsgrundlag, ufred mellem mennesker, uret, fattigdom, overbefolkning, manglende demokrati samt fraværet af en forpligtende og troværdig international retsorden.
Vi kan og vil påvirke vores fremtid. Det Radikale Venstre har siden 1905 taget fremtidens udfordringer op og søgt at løse samtidens problemer. Med dette principprogram forbereder vi os på at møde vor egen tids udfordringer med nytænkning og mod til at handle.
MENNESKE OG FÆLLESSKAB
Det Radikale Venstre tror på det frie og ansvarlige menneske, der virker i samhørighed med andre mennesker. Mennesket udvikler sig gennem sine valg og handlinger i samspil med andre.
Et demokratisk samfund kan kun fungere, hvis dets medlemmer føler sig forpligtet over for hinanden. For Det Radikale Venstre hænger frihed og forpligtelse uløseligt sammen. I fællesskabet formes rammerne for den enkeltes liv og frihed. Samtidig er det enkelte menneskes indsats og stræben efter at realisere sine muligheder nødvendig for, at fællesskabet kan udvikle sig og være mangfoldigt.
Det Radikale Venstre ønsker et samfund med frihed til at tro, tænke og handle. Vi vil styrke demokratiet, så alle har lige ret til og mulighed for at øve indflydelse.
Vi mener, at demokrati forudsætter, at den økonomiske og sociale afstand mellem mennesker ikke er for stor. Samfundet skal indrettes, så flest muligt kan klare sig selv. De, der ikke kan, skal sikres hjælp. Lovgivningen skal være klar og gennemskuelig. Krav om åbenhed og retlinethed skal gælde alle magtkoncentrationer.
Vi vil arbejde for udbredelsen af respekt for menneskerettighederne. Vi vil hævde frisindet og modarbejde intolerance. Mindretals rettigheder skal beskyttes mod flertals vælde. Vi vil hævde rets- og ikkevoldsprincippet, såvel mellem mennesker som mellem regioner og stater.
BÆREDYGTIGHED
Det Radikale Venstre vil arbejde for et samfund, der i alle forhold er bæredygtigt. Med bæredygtighed mener vi valg og løsninger, der ikke undergraver livsbetingelserne for kommende generationer.
Vi vil forvalte både naturens ressourcer og de økonomiske ressourcer, så vi får en bæredygtig udvikling. Den økonomiske udvikling skal styres, så vi kan nå dette mål, og Danmark bliver foregangsland.
Det er nødvendigt, at vi globalt mindsker forbruget af natur-ressourcer, der ikke kan genskabes.
Der skal kunne ske en økonomisk udvikling i jordens fattige lande, uden at den globale økologiske balance ødelægges. En bæredygtig udvikling kræver derfor, at de rige lande ved tilbageholdenhed og afkald giver plads til udvikling i resten af verden. Begrebet "økologisk råderum" skal udvikles og indgå som væsentlig målestok for bæredygtighed.
Stat, amter og kommuner skal gå foran i bestræbelserne for bæredygtighed. Inden vedtagelse af en lov skal de miljømæssige konsekvenser være kendte.
Erhvervsliv og husholdninger skal gøres bæredygtige ved at bremse udledning af miljøgifte og næringsstoffer og fremme miljøvenlige løsninger. Husdyrproduktion skal tilgodese dyrenes naturlige adfærd og behov. Der skal gøres en effektiv indsats for at rydde op efter tidligere tiders forurening. Grundvandsressourcerne skal beskyttes, så alle sikres rent drikkevand.
Der skal udvikles grønne regnskaber, der udtrykker konsekvenser for natur og miljø. De miljømæssige omkostninger ved produktion, transport, forbrug og affaldshåndtering skal afspejles i priserne.
Det Radikale Venstre mener, at målet om global bæredygtighed forudsætter, at atomkraft afvikles og at det globale forbrug af fossilt brændstof (kul, olie og naturgas) skal respektere det økologiske råderum. Det skal blandt andet ske gennem begrænsninger i de rige landes forbrug og en mere effektiv udnyttelse af energi globalt.
FN's anbefalinger skal gælde som overordnet målsætning. Principielt er det langsigtede mål at overgå til vedvarende energiformer. Derfor skal forskning i og anvendelse af disse energiformer til stadighed øges.
Det Radikale Venstre vil styrke udviklingen af bæredygtig teknologi og måder at organisere sig på, blandt andet inden for transport. Den enkelte forbruger skal kunne få information om det reelle ressourceforbrug ved ethvert produkt og enhver serviceydelse. Kun derved får den enkelte reelle valgmuligheder og bliver i stand til at bidrage til bæredygtighed.
FOLKESTYRET
Det enkelte menneske skal have størst mulig indflydelse på sine egne livsvilkår og på samfundet. Kun den, der har reel indflydelse, kan tage et reelt ansvar. Folkestyret bygger på åbenhed og debat mellem vælgere og folkevalgte.
Det repræsentative demokrati og nærhedsprincippet skal være grundstenene i det danske folkestyre. Det betyder, at beslutninger skal træffes så tæt som muligt på dem, de vedrører, forudsat at grundlæggende krav om kvalitet og retssikkerhed opfyldes. Vi må til stadighed vurdere, om opgaverne ligger de rigtige steder.
Der skal være en klar opgavefordeling mellem de folkevalgte forsamlinger.
Demokratiet skal udstrækkes til pensionskasser og lignende, idet der skal være mulighed for både indsigt og indflydelse. Indsigt i og demokratisk kontrol af den internationale økonomi skal styrkes gennem internationale organisationer.
Den politiske magt må handle under ansvar over for en engageret og kritisk offentlighed. Det skal være let at få oplysning om folkevalgtes stillingtagen. Derfor skal der oplyses om den påvirkning af politiske beslutninger, som sker for at varetage særinteresser for organisationer og andre. Folkeoplysning skal bidrage til den enkeltes og demokratiets udvikling. Medier og organisationer kan ikke erstatte borgernes deltagelse, kun være redskaber for samfundets demokratiske liv.
Det danske samfund er og bør være et åbent samfund i konstant udvikling. Der skal være plads til, at forskellige kulturer kan leve og udfolde sig sammen i gensidig respekt. Medlemmer af kulturelle mindretal skal sikres samme muligheder som andre for uddannelse, lønarbejde og selvstændigt erhverv.
Det Radikale Venstre mener, at grundloven skal revideres. En ny grundlov skal indføre menneskerettighederne som grundlaget for det danske folkestyre og sikre de personlige rettigheder i forhold til den teknologiske udvikling. Den skal sikre en klar adskillelse mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt og angive rammerne for demokratiets udvikling.
Folkeafstemninger skal supplere det repræsentative demokrati, både på landsplan og lokalt. Folkeafstemninger skal gennemføres på baggrund af offentlig debat og bredt oplysningsarbejde. Vælgerne skal have mulighed for at tage initiativ til folkeafstemninger.
Rang, titel- og ordensvæsnet bør afskaffes. Det Radikale Venstre værdsætter og respekterer rigsfællesskabet med Færøerne og Grønland.
SAMFUNDET, DET OFFENTLIGE OG DEN ENKELTE
Det Radikale Venstre vil arbejde for velfærdssamfundet og mod den sociale udstødelse.
Det kræver, at hele samfundet, i et samarbejde mellem det offentlige, virksomhederne og fællesskaberne omkring familie, arbejde og lokalsamfund, bidrager til at løse de fælles opgaver. Enhver må gøre sit til at skabe plads og muligheder for dem, som har behov, der hvor vi virker i det daglige. Velfærdssamfundet må bygge på økonomisk ansvarlighed hos den selvhjulpne og begunstigede del af befolkningen.
Den sociale indsats skal respektere den personlige værdighed og have som mål at sætte den enkelte i stand til at klare sig selv. Den enkelte skal have mulighed for selv at forbedre sin situation. I forhold til mennesker med varigt behov for hjælp er det offentlige forpligtet til at sikre en værdig og tryg tilværelse.
Vi vil fastholde et offentligt betalt sundhedsvæsen af høj kvalitet.
Staten skal sikre en sund offentlig økonomi og en bæredygtig udvikling. De offentlige indtægter skal i stort omfang hvile på afgifter på forbrug af naturressourcer og beskatning af fast ejendom. Dette princip skal indarbejdes i skattesystemet på en måde, der er adfærdsregulerende og socialt afbalanceret. Staten skal sikre en effektiv konkurrence og kontrol med monopoler samt sikre stabile økonomiske rammer for borgerne og virksomhederne.
Folketinget skal sammen med arbejdsmarkedets parter skabe rammer for et fleksibelt arbejdsmarked. Målet er at forebygge arbejdsløshed og social udstødelse. Det fleksible arbejdsmarked skal give den enkelte og familierne mulighed for et arbejdsliv, der tilgodeser de skiftende behov livet igennem. Alle har ret til et sundt arbejdsmiljø, og til beskyttelse mod ensidigt gentaget arbejde.
Der skal være frit valg med hensyn til faglig og politisk organisering.
Alle har ret og pligt til uddannelse. Uddannelse er en nødvendig forberedelse til arbejdslivet og en forudsætning for den deltagende og kritiske borger. Uddannelse skal give en ballast af viden og oplevelser i et menneskes liv. Der skal sikres mulighed for videre- og nyuddannelse hele livet igennem.
Forældre har ansvaret for deres børn. Samfundet skal tilgodese børns behov for nærhed, tryghed og udviklingsmuligheder.
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der er mulighed for og støtte til en mangfoldig kulturel virksomhed, der kan udfordre og udvikle menneskers livsforståelse. Vi vil arbejde for, at borgerne har adgang til viden og alsidig information gennem biblioteker og dagspresse samt radio, TV og anden informationsteknologi.
Samfundet skal modvirke at den teknologiske udvikling skaber skel.
Såvel den nye teknologi som den offentlige forvaltning skal respektere privatlivets fred og den politiske og åndelige frihed.
Det Radikale Venstre vil sætte grænser for udnyttelsen af de muligheder, videnskaben har skabt i spørgsmål om liv og død. Mulighederne skal afvejes i forhold til menneskelige og økonomiske omkostninger. Staten skal sikre rammerne for en forskning, der kan foregå uafhængigt af erhvervs-, organisations- og andre særinteresser.
Den offentlige administration og offentligt finansieret serviceproduktion skal opfylde krav om effektivitet og kvalitet. Der skal være åbenhed i administrationen og brugerdemokrati i institutionerne. Udlicitering skal bruges, hvor det er egnet, og altid under demokratisk kontrol.
DEN INTERNATIONALE FORPLIGTELSE
De principper, som bærer Det Radikale Venstres politik i det danske samfund, bærer også Det Radikale Venstres internationale politik.
Det danske samfund er en del af verdenssamfundet, der er fælles om ansvaret for det globale miljø og ressourcer, menneskerettigheder, sikkerhed og velfærd. Det enkelte menneske skal sikres fundamentale sociale, kulturelle og demokratiske rettigheder uanset etnisk baggrund, køn, tro eller statsligt tilhørsforhold.
Det Radikale Venstre opfatter det som Danmarks særlige og fornemme rolle at fortsætte med at være et foregangsland, hvor det er muligt, for at fremme arbejdet for at opnå fælles løsninger globalt. Vi skal ikke være tilfredse med at yde efter mindste fællesnævner.
Det Radikale Venstre vil arbejde for nedrustning og mod isolationisme, militarisme og nationalisme. Vi vil arbejde for, at væbnet angreb betragtes som en forbrydelse og retsforfølges ved en international domstol.
Sikkerhed og velfærd kan kun opnås gennem fælles løsning af de grundlæggende globale problemer.
Fattigdom er en grundlæggende årsag til konflikter. Barrierer for de fattige landes adgang til de rige landes markeder skal fjernes. Det er en pligt for Danmark og andre rige lande at yde udviklingsbistand til verdens fattige lande.
FN skal være den fælles globale platform, hvor problemer søges løst gennem forhandling. Grundlaget er de fælles principper, som er fastlagt i FN-pagten og udviklet gennem konventioner og på verdenstopmøder. FN skal udvikles til bedre at håndtere globale miljøproblemer og konflikter, sikre menneskerettigheder, velfærd og frihandel. Det kræver både politiske, administrative og finansielle reformer af hele FN, herunder en nyordning af sikkerhedsrådet.
Det Radikale Venstre vil bekæmpe en ny opdeling af Europa. Vi vil arbejde for skabelsen af et kollektivt sikkerhedssystem, som omfatter alle europæiske lande og Nordamerika. Dette skal ske gennem samarbejde i OSCE, NATO, EU og Europarådet. Det er målet, at de central- og østeuropæiske lande, de baltiske stater og SNG-staterne deltager ligeværdigt i samarbejdet.
Vi mener, at EU er et afgørende redskab i bestræbelserne for at skabe et udelt og fredeligt Europa. Alle demokratiske lande i Europa, der ønsker det, skal kunne optages i EU. Landene skal opfylde ens krav for optagelse og tiltræde bærende dele af samarbejdet.
EU skal udvikles som et forpligtende samarbejde mellem suveræne stater. EU skal demokratiseres og effektiviseres, blandt andet gennem forenkling af måderne at træffe beslutninger på. Der skal gennemføres en afgrænsning af de fælles opgaver gennem anvendelse af nærhedsprincippet. Samtidig skal der gennemføres åbenhed i alle EU's institutioner.
Det nordiske fællesskab har sin naturlige plads som udgangspunkt for fælles initiativer, og er et godt eksempel på regionalt samarbejde, der øger mulighederne for at præge verden.  Principprogram 1976  Dette fjerde principprogram i Det Radikale Venstres 70-årige historie er på grundlag af drøftelser i de radikale vælgerorganisationer i årene 1975 og 1976 vedtaget af landsmøderne 28.-29. august 1976 i Aalborg og d. 27. november 1976 i Odense.
Læs hele principprogrammet her  Principprogram 1955  Det Radikale Venstres Program af 1955
Vedtaget på landsmødet i Odense den 20. - 22. maj 1955*
Det Radikale Venstres samfundssyn
I et halvt århundrede har Det Radikale Venstre øvet sin folkelige og politiske gerning. Odense-programmet af 1905 kom til at betyde et gennembrud for demokratisk reformvilje. Det danske samfund, der prægedes af privilegier og klasseskel, blev i den følgende menneskealder ved demokratiske kræfters samvirken omdannet i demokratisk ånd: Det fulde folkestyre sejrede, åndsfriheden sikredes, forrettigheder blev fjernet, klasseskel nedbrudt. Oversete befolkningsgrupper løftedes op til frimandskår. Kulturel højnelse og større social tryghed blev kendetegnet på det danske samfund i det tyvende århundrede.
Men et samfund er aldrig i hvile. Udviklingen rejser nye problemer, og vort slægtleds verdenskrige med påfølgende kriser har stillet folkestyret større opgaver, end nogen forudgående tidsalder har kendt. Herunder er vurderingen af samfundssystemer, som hidtil har haft tilslutning i store befolkningskredse, ændret, og forudsætninger og vilkår for politisk virke er blevet andre.
Samtidig med det tyvende århundredes sociale og økonomiske fremskridt, har der stået kamp mellem den socialistiske samfundsopfattelse, der tilstræbte samfundets omdannelse ved statsdirigering af det økonomiske liv, og en forædlet form for liberalisme, der svor til kræfternes frie spil.
Begge de to idéretninger har i vor tid mistet deres magt over sindene.
Troen på, at statsdirigering bringer større velstand for de brede lag, er tabt, og det erkendes, at en overmægtig statsmagt er uforenelig med et frit folkestyre.
På den anden side vil et folkeligt demokrati aldrig kunne godkende en liberalisme, der tillader organisations- og monopolmagt ukontrolleret at trække snævre grænser for den enkeltes økonomiske frihed.
I det vesteuropæiske demokrati har da en ny social betonet liberalisme taget fastere form. Den vil værne den åndelige, den personlige og den politiske frihed. Den vil bekæmpe organisationers og monopolers magtmisbrug, og den vil sikre den økonomiske frihed indenfor de grænser, der sættes af almene hensyn.
Men dette grundsyn rækker videre og præger opfattelsen af verdensudviklingen: Hvad der indenfor samfundet er den enkeltes umistelige ret, må også i nationernes samfund tilkomme hvert enkelt folk.
Det Radikale Venstre er et sådant socialliberalt parti. Dets hele stræben har til formål af afløse kampen mellem klasser og nationer med opbyggende samarbejde, og det ledes i sit virke af følgende grundsætninger:
Forfatning og borgerrettigheder
Grundloven af 1953 er præget af Det Radikale Venstres forfatningsidéer. Folket er den øverste samfundsmyndighed, hvis vilje udøves gennem folketing, folkeafstemninger og kommunale råd. Ingen regering kan bestå mod folketingets flertal. Flertallet er bestemmende for tingets beslutninger, men adgangen til folkeafstemning giver mindretallet et værn med et flertals magtmisbrug.
Den nye forfatning forudsætter vilje til samarbejde. Den politiske kamp må føres under hensyn til, at det saglige arbejde ikke undergraves af partipolitiske stridigheder, så folkestyret bliver truet af indre opløsning.
Adskillelsen mellem administration og lovgivningsmagt på ikke forflygtiges. Administrationens ansvar bør træde klart frem overfor offentligheden og den kontrollerende myndighed, der øves af folketinget og folketingets ombudsmand.
1. Ligelig repræsentation
Grundloven påbyder, at der skal sikres de forskellige anskuelser blandt vælgerne en ligelig repræsentation i folketinget. Det Radikale Venstre vender sig mod alle forsøg på at bortfortolke dette grundlovsbud, hvorved betydende mindretal i befolkningen fratages deres ret til repræsentation i den lovgivende forsamling
Fuldmyndighedsalderen er den naturlige valgretsalder.
2. Kommunalt selvstyre
Lovgivningen skal værne om det kommunale selvstyre, der er det værdifulde bindeled mellem statsstyret og borgerne, og må medvirke til at udvikle et rationelt samarbejde mellem kommuner, der har fælles opgaver at løse. Der må tilstræbes en forenkling af lovgivningen med deraf følgende begrænsning og forenkling af den offentlige administration, og denne bør i så stort omfang som forsvarligt henlægges til lokale organer.
3. Værn om borgerrettighederne
Ingen må gennem sit medlemsskab i faglige eller erhvervsøkonomiske sammenslutninger kunne tvinges til at yde bidrag til politiske partier eller formål, ingen myndigheder må føre kontrol med borgernes meninger og anskuelser, og ethvert indgreb i den personlige frihed må kunne prøves ved domstole.
Det må sikres, at arbejdskonflikter ikke hindrer, at det frie ord fra talerstol og i presse når frem til befolkningen, så grundlovens bud om presse- og ytringsfrihed derved gøres illusorisk.
Rang, titler og ordensvæsen afskaffes.
Udenrigs- og militærpolitik
Fremskridtene i videnskab og teknik har gjort verden til en enhed og skabt hidtil ukendte muligheder for højnelse af livsvilkårene – men samtidig også muligheder for altomfattende ødelæggelse.
Folkene er her igennem blevet forbundet i fællesskab på godt og ondt, der gør det nødvendigt, at de opfylder deres forpligtelser ifølge Forenede Nationers pagt til at afstå fra krig og løser stridsspørgsmål ad forhandlingens vej eller ved retsafgørelse.
1. Mellemfolkelig retsorden og samvirke.
Danmark bør deltage aktivt i de mellemfolkelige organisationer og navnlig arbejde for en styrkelse og udbygning af Forenede Nationer til et internationalt retssamfund, som omfatter alle stater, og som kan sikre fred, ret og samvirke mellem folkene og dermed tilvejebringe en vidtgående indskrænkning af rustningerne under international kontrol med det mål for øje at nå til en almindelig afrustning.
Danmark må under skiftende verdenspolitiske konstellationer stadig se det som målet, at de nordiske lande enes om en fælles politik, der selvstændigt kan yde sit bidrag til afspænding i verden og til udvikling af det internationale retssamfund samt til løsning af de militære opgaver og forpligtelser, som medlemsskabet i Forenede Nationer indebærer.
Danmark bør gennem Nordiske Råd udfolde et stærkt initiativ for at fremme det nordiske samarbejde på økonomiske, sociale, kulturelle og retlige områder. Fælles nordisk diplomatisk og konsulær tilstræbes i videst muligt omfang.
Danmark bør i nært samarbejde med de andre nordiske lande medvirke i det europæiske samarbejde til fremme af et fælles europæisk vare-, arbejds- og kapitalmarked, hvorved Europas økonomiske styrke og dets muligheder som en selvstændig, formidlende faktor i verdenspolitikken vil øges. Det europæiske samarbejde på det kulturelle område støttes mest muligt.
2. Danmark og Forenede Nationer.
Indenfor Forenede Nationer bør Danmark øve en selvstændig indsats for virkeliggørelse af Forenede Nationers mål:
a) Bekæmpelse af nødt, sygdom og uvidenhed samt fremme af den tekniske og økonomiske udvikling i tilbagestående dele af verden, så forskellen i folkenes levevilkår mindskes, og væsentlige årsager til international spænding og konflikt dermed fjernes.
b) Folkenes selvstyre og ligeberettigelse gennem afvikling af kolonistyre og af enhver forskelsbehandling på grund af race, religion, politisk overbevisning eller tilhørsforhold til et nationalt mindretal.
c) Fri handel, frit rejsesamkvem og fri videnskabelig og kulturel udveksling mellem folkene.
d) Vedtagelse af internationale konventioner til sikring af fundamentale menneskerettigheder vedrørende den enkeltes frihed og ligeret og til fremme af samarbejde og fremskridt på økonomiske, trafikale, sundhedsmæssige, sociale og kulturelle områder.
3. Danmark og Atlantpagten.
Danmarks medlemskab af at Atlantpagten og den dermed forbundne militærpolitik tages op til ny vurdering i lyset af udviklingen af de moderne masseødelæggelsesmidler, der gør kaprustningens farer stadig mere iøjnefaldende.
Atom- og brintbomben i forbindelse med fjernraketvåbenet medfører, at en beskyttelse af landet i ikke er mulig. Dansk udenrigspolitik må under disse forhold alene være bestemt af, at forebyggelse af krig er Danmarks eneste chance.
Sålænge Danmark er traktatligt bundet til Atlantpagten, bør den danske regering derfor indenfor pagten af al magt støtte de kræfter, som søger at modvirke enhver politik, der beherskes af ensidige ideologiske, strategiske militære hensyn.
Danmark må udadtil gøre det klart, at dets bidrag til sit eget og til det fælles NATO-forsvar indskrænkes til et omfang, der er foreneligt med landets erhvervsmæssige og sociale fremgang, og at nyordningen af forsvaret må medføre en væsentlig nedsættelse af Danmarks militære udgifter og af den militær tjenestetid.
I tilfælde, hvor beslutninger inden for NATO pålægger medlemsstaterne nye forpligtelser, der må anses for farlige for Danmark, eller skæbnesvangre for bevarelse af verdensfreden, bør Danmark gøre brug af sin vetoret.
4. Værnepligten
Den tekniske udvikling indenfor militæret har i stigende grad ført til anvendelse af mandskab, der ikke udskrives ved tvungen værnepligt. Den naturlige konsekvens heraf vil være en gradvis afvikling af den tvungne værnepligt, hvor det samtidig må sikres, at mandskabet ikke får en ensidig sammensætning.
Den økonomiske politik
Målet for Det Radikale Venstres økonomiske politik er at sikre frihed og orden i erhvervslivet, lønnende beskæftigelse og lige adgang til uddannelse og erhverv. På dette grundlag vil de næringsdrivende og løntagernes interesse i øget produktion og omsætning mest frugtbart kunne udvikle sig, så den almindelige levefod hæves og bedre forudsætninger skabes for social og kulturel fremgang.
1. Sikring af erhvervsfriheden.
Privat foretagsomhed er den værdifuldeste drivkraft i samfundslivet, og den enkelte borger skal kunne virke frit indenfor den grænse, hensynet til andres frihed sætter.
Monopollovgivningen skal hindre, at storvirksomheder, sammenslutninger og organisationer kan spærre adgangen til erhverv og udøve økonomisk kontrol over bestående virksomheder, samt sikre forbrugerne mod prismæssig udnyttelse.
2. Fri handel indadtil og udadtil.
En fri og selvstændig handelsstand og en næringslovgivning, der værner erhvervsfriheden, er forudsætningen for sund konkurrence i erhvervslivet. Rationalisering indenfor handelen bør fremmes, og det skal overvåges, at kapitalinteresser ikke skaffer sig kontrol over store dele af omsætningen.
Selvstændige erhvervsdrivende og kooperative virksomheder bør fra samfundets side være undergivet lige konkurrencevilkår.
Danmark skal i sin handels og toldpolitik virke for et frit økonomisk samkvem mellem landene. Et fælles nordisk marked virkeliggøres. Som deltager i den vestlige verdens økonomiske samarbejde skal Danmark bekæmpe forskelsbehandling og kræve retfærdige vilkår for dansk eksport og skibsfart.
Danmark må aktivt virke for øget samhandel med Østeuropa og søge at bane vej for danske eksportinteresser på de nye oversøiske markeder.3. Beskæftigelsesmuligheder for alle.
Arbejdsløshed er et menneskeligt og samfundsmæssigt onde. Der må føres en økonomiskpolitik, som giver enhver borger mulighed for at finde en beskæftigelse, der sikrer betryggende vilkår.
En vigtig forudsætning for fuld beskæftigelse er, at der tilvejebringes større bevægelighed på arbejdsmarkedet, bl.a. ved nedbrydning af kunstige fagskranker og ved støtte til omskoling af ledig arbejdskraft.
Offentlig bygge- og anlægsvirksomhed henlægges så vidt muligt til perioder, hvor beskæftigelsen er truet.
Indenfor sæsonbetonede fag bør der ved privat og offentligt initiativ skabes øget økonomisk interesse hos arbejdere og arbejdsgivere for udjævning af sæsonsvingningerne.
Kunstige skranker for deltidsarbejde fjernes.
4. Stabilitet i landets økonomi.
Produktion og omsætning indenfor de enkelte næringsgrene, arbejder- og erhvervsorganisationernes virksomhed samt statens økonomiske politik griber ind i hinanden på en måde, der ofte vanskeliggør stabilitet i dansk økonomi, ligesom ændringer i verdenskonjunkturerne ofte bringer stabiliteten i fare.
Regering og folketing bør derfor i kontakt med Nationalbanken og arbejdsmarkedets organisationer gennemføre den fornødne samordning af finans-, penge-, kredit- og lønpolitikken, s inflation undgås, beskæftigelsen opretholdes og valutabalancen sikres. Man må have for øje, at et stigende omkostningsniveau ikke får lov at svække dansk erhvervslivs konkurrenceevne over for udlandet.
5. Spareviljen må styrkes.
Opsparingens vigtighed for erhvervslivets nødvendige kapitaldannelse kræver, at det offentlige gennem sin politik fremmer den jævne befolkning og navnlig ungdommens forståelse af opsparingens betydning for den enkeltes uafhængighed og tryghed.
Staten bør fremme småsparernes muligheder for værdifast anbringelse af opsparede midler.
6. Lige adgang til erhvervsmæssige uddannelse.
Ingen må af økonomiske grunde afskæres fra adgangen til en erhvervsmæssig uddannelse.
Monopolistiske spærringer for adgangen til faglig uddannelse afskaffes.
Samarbejdet mellem erhvervene og det offentlige rum om den erhvervsmæssige uddannelse udbygges. Mesterlæren i håndværks- og industrifagene bevares og udbygges med praktiske fagskoler. Læretiden på værkstederne afpasses herefter, og betingelserne skabes for at fagene kan opsuge de kommende års stærke stigning i antallet af arbejds- og undervisningssøgende.
Det gives ufaglærte, der længe har arbejdet indenfor samme fag, adgang til at aflægge en faglige prøve efter en supplerende uddannelse.7. Flere selvstændige bedrifter.
Ved en mere aktiv anvendelse af jordlovgivningen, hvor særligt forkøbsretten fuldt udnyttes, fremmes mest muligt oprettelsen af nye landbrug på udstykkede arealer og erhvervelse af tillægsjord for små brug. Brugene bør fortrinsvist oprettes på jordrentevilkår.
Staten bør fremme og støtte arbejdet for ved inddæmning, kultivering og afvanding at vinde nyt land til erstatning for de arealer, som vejanlæg, byernes vækst samt militære og andre offentlige anlæg beslaglægger.
En kreditreform gennemføres, så lånemulighederne bringes i bedre overensstemmelse med realværdierne i bedrifterne. Herved lettes adgangen til kapital såvel til udvidelser og moderniseringer som til formidling af generationsskiftet indenfor erhvervet.
Renter og afdrag af Marshallån bør indgå i en fond, hvoraf lån kan des til modernisering indenfor erhvervene, herunder til modernisering af landbrugsbygninger.
Forskningen vedrørende rationalt landsbrugsbyggeri og nye samarbejdsformer mellem selvstændige bedrifter støttes.
Der gives gartnerier adgang til etableringslån til drivhuse, varmeanlæg, o. lign. på afdragsvilkår, der står i rimeligt forhold til anlæggenes levetid.
Den demokratiske ejerform indenfor fiskeriet, hvor de enkelte fiskere selv ejer fartøjer og redskaber, og medhjælperne aflønnes på udbyttedelingsbasis, bør bevares i størst muligt omfang. De stigende vanskeligheder ved financieringen af denne ejerform bør imødegås bl. a. ved øget adgang til skattefrie henlæggelser til senere investeringer og ved adgang til lån fra Marshall-midlerne.
8. Modernisering i håndværk og industri
Staten bør støtte erhvervenes bestræbelser for udbredelse af kendskab til moderne virksomhedsledelse samt rationel tilrettelæggelse af produktion og afsætning.
Det bør særligt tilstræbes, at håndværket og den mindre industri bliver i stand til at udnytte den moderne teknik, så en selvstændig håndværkerstand stadig kan hævde sig.
Ved samvirken mellem det offentlige og håndværket støttes håndværkerne i deres arbejde for rationelle værkstedsforhold, og der ydes ved udlån fra Marshallmidlerne i det hele taget håndværket bistand i dets rationaliseringsarbejde.
Det offentlige skal i samarbejde med erhvervene rationalisere elproduktionen og fremme en hensigtsmæssig geografisk spredning af industrien, bl. a. ved en forbedret trafikplanlægning.
9. Interessefællesskab mellem arbejdsgivere, arbejdere, og funktionærer.
Det offentlig bør opmuntre til en udvikling, der giver arbejdere og funktionærer i de større virksomheder direkte økonomisk interesse i bedriftens trivsel gennem en ved aftalte regler fastsat andel i de pågældende virksomheders overskud.
Samarbejdet indenfor virksomhederne fremmes, så arbejdere og funktionærer får større indsigt i virksomhedernes drift og øget mulighed for at medvirke ved produktionens praktiske tilrettelæggelse.
Arbejderne sikres betryggende opsigelsesfrister.
Der bør sikres funktionærerne selvstændig repræsentation indenfor de offentlige organer, der behandler samarbejdsforhold indenfor erhvervslivet. De bør ligeledes repræsenteres i de af arbejdsgiverne og arbejderne oprettede samarbejdsudvalg.
Beløb, der af en virksomhed sættes til side til pensionering af arbejdere og funktionærer, skal ikke kunne berøves dem ved overgang til anden beskæftigelse.
10. Mægling og voldgift.
Når arbejdskonflikter truer, indbringes de for statens forligsinstitution.
Der gives denne større mulighed end hidtil for at følge den erhvervs- og konkurrencemæssige udvikling og dermed et bedre sagligt grundlag for mægling.
Hvor mæglingen ikke lykkes, og hvor en konflikt vil udsætte omfattende samfundsinteresser for fare, skal sagen kunne indbringes for en fast voldgiftsinstitution, der ud fra en samfundsmæssig vurdering af de stridende parters krav og vilkår træffer afgørelse i konflikten.
11. Tjenestemændene.
Det er af den største samfundsmæssige betydning, at lovgivningen fortsat føres ud i livet af dygtige, initiativrige tjenestemænd. Stat og kommune må derfor byde tjenestemændene gode arbejdsforhold og økonomiske kår, der svarer til deres arbejde, uddannelse og ansvar. Forskel i løn efter ægteskabelig stilling afskaffes.
12. Kvinderne i hjem og erhverv.
Kvinder bør have samme adgang til arbejde og erhverv som mænd, samme adgang til uddannelse og samme løn for samme arbejde.
Det bør tilstræbes, at det huslige arbejde tilrettelægges således, at dets anseelse som erhverv højnes, og der bør gives øget mulighed for, at kvinder indenfor det huslige erhverv kan opnå supplerende uddannelse, som åbner adgang til beskæftigelse ved børneinstitutioner, plejehjem o. lign.
Da husmødrene administrerer mange milliarder kroner af nationalindkomsten, bør staten støtte og fremme det værdifulde arbejde, der udføres for dygtiggørelse og uddannelse til det huslige arbejde.
13. Boligpolitikken
Gode og sunde boliger er en forudsætning for et harmonisk familieliv og for forebyggelse af sygdom og socialt og menneskeligt uværdige tilstande. Det er derfor samfundets pligt gennem sin bygge- og boligpolitik at afhjælpe og hindre bolignød.
Arbejdet med besparende byggemetoder og materialer bør fremmes, hvorved også ufaglærte i stigende grad kan anvendes. Monopolpriser på byggematerialer må hindres. Det må undgås, at for strenge byggeforskrifter eller langsom administration medfører unødvendig fordyrelse af byggeriet, og ansvaret for at byggebudgetterne overholdes, bør skærpes.
Lovgivningen bør kalde på det private håndværkerinitiativ og på den enkeltes sunde interesse i at erhverve eget hjem. Værdien af fritidsarbejde ved opførelse af egen bolig bør ikke beskattes. Stat og kommune bør afhænde byggegrunde på jordrentevilkår. Lovgivningen bør tilstræbe, at det sociale foreningsbyggeri udføres af andelsboligforeninger, hvor beboernes bliver medejere af deres boliger.
Statens støtte til byggeriets finansiering bør tilrettelægges med det formål at nå frem til normale tilstande på boligmarkedet, og den bør særlig tage sigte på fremskaffelsen af boliger for mindre bemidlede, herunder børnerige familier, enlige forsørgere, invaliderede og de gamle. Støtten må ydes under en sådan form, at interessen for en økonomisk administration af byggeriet skærpes.
Saneringen af usunde bydele fremmes i takt med mindelsen af bolignøden.
Skattepolitikken
Skatterne skal pålignes således, at flid og sparsommelighed ikke modvirkes. Skattesystemet skal forenkles, så skattemyndighedernes administration bliver hensigtsmæssig, og borgernes overblik over beskatningen lettes.
1. Grundskyld.
Som et led i en omfattende revision af skattesystemet gennemføres en grundskyldsreform, hvorved samfundsskabte værdier inddrages af det offentlige og grundspekulation hindres. De herved indkomne beløb anvendes til nedsættelse af skatter, der rammer arbejde, opsparing og forbrug.
Nybyggeri bør være skattefrit, og den på bestående bygninger og forbedringer hvilende ejendomsskyld afvikles gradvis.
2. Indkomst- og kommunebeskatningen.
Indkomstbeskatningen skal tage vidtgående hensyn til skatteevne, herunder særligt til forsørgerbyrder. Børnetilskudssystemet reformeres og afpasses, således at børnefradragene i den skattepligtige indtægt erstattes af børnetilskud. Ved hustruers og enlige forsørgeres arbejde uden for hjemmet tages rimeligt hensyn til de forøgede udgifter, fravær fra hjemmet medfører.
Den hårde beskatning af indtægtsstigninger – herunder særligt af nye erhvervsdrivende indtægter – modvirker arbejdsomheden og skal derfor lempes. Beskatningen af mellemindtægterne lettes.
Afskrivningsregler og regler om henlæggelser til investeringsfonde skal indeholde en rimelige tilskyndelse til konsolidering og udbygning af erhvervslivet.
Frigrænsen for formuebeskatningen hæves væsentlig.
Skattelovgivningen må tilstræbe en udligning, der hindrer, at skattely opstår som følge af, at de mest velhavende samler sig i enkelte kommuner.
3. Forbrugsbeskatningen.
Forbrugsbeskatningen må i almindelighed kun alene påhvile undværlige varer. De offentlige værker må ikke benyttes som skattekilde. Forbrugsskatter på nødvendighedsvarer, indført som led i en krisepolitik, ophæves, når normale økonomiske tilstande indtræder.
4. Sparsommelighed i forvaltningen
Det offentliges skatteindtægter er betroede midler. Sparsommelighed i forvaltningen skal derfor sikres, og forvaltningen tilrettelægges rationelt.
Lovgivningen om skatter og offentlige byrders fordeling bør udformes, så den enkelte kommune er interesseret i en god økonomi.
Offentlige udgifter må bortfalde, når forudsætningerne for deres indførelse ikke længere er til stede.
Socialpolitik
Socialpolitikken må sigte mod at fjerne årsagerne til social nød og at forebygge de ulykker, den medfører, ved at bevare og styrke det enkeltes menneskes muligheder for at klare sig ved egen hjælp.
For dem, der er kommet under offentlig forsorg, må genrejsningsarbejdet sættes i forgrunden. Et nøjere samarbejde mellem de sociale hjælpeinstitutioner må derfor tilvejebringes. Personlig rådgivning må gå hånd i hånd med den økonomiske hjælp.
1. Hjemmene og børnene
Ægteskab og svangerskab bør ikke i sig selv være lovlig afskedigelsesgrund, og kvindens velfærd før og efter fødslen bør om fornødent sikres ved økonomisk støtte.
Særlig støtte gives enlige forsørgere, så de får mulighed for at give deres børn en harmonisk barndom og en god uddannelse.
Børneforsorgen bør tilstræbe, at det kun undtagelsesvist bliver nødvendigt at anbringe uden for deres hjem. Intet barn må fjernes fra sit hjem alene af økonomiske grunde. Forældreløse børn bør anbringes i gode private hjem eller børnehjem, som ledes i en sådan ånd, at børnene kan føle sig trygge.
Der bør gives børnehjemmenes ledere og medarbejderes sådanne vilkår, at personer med god uddannelse og gode personlige egenskaber vil søge hen til denne ansvarsfulde gerning.
Oplysnings- og rådgivningsvirksomhed vedrørende personlige, familiemæssige og økonomiske problemer støttes, og alle unge bør have oplysning om de problemer, der står i forbindelse med stiftelse af familie og hjem.
2. Sygeforsikringen.
Sygekasseordningen omformes til en alle omfattende sygeforsikring med offentlig større. Den bør give hele befolkningen mulighed for regelmæssige forebyggende helbredsundersøgelser. Den nuværende dyre og splittede administration forenkles, og medlemsbidragene opkræves sammen med skatterne.
3. Hospitaler og plejehjem.
Hvor sygehusophold væsentlig er begrundet i sikring af den nødvendige pleje, erstattes den meget dyre hospitalsbehandling af ophold på plejehjem. For kronisk syge opretholdes behandlings- og plejehjem. Gennem rekreationshjem må der gives hospitalsbehandlede og andre fysisk eller psykisk svækkede muligheder for genvindelse af helbred og arbejdsevne.
Forsorgen for sindslidende moderniseres gennem en udbygning af hospitalerne og adgang til konsultation med forebyggende formål.
Det offentlige bør medvirke til, at der oprettes plejehjem også for gamle mennesker, der ikke opfylder betingelserne for optagelse i almindelige aldersrenteboliger og alderdomshjem, og som ikke har mulighed for anden pleje, men som er i stand til at yde en rimelig betaling.
4. Invalidelovgivningen.
Invalidelovgivningen ændres, så dens hovedopgave bliver at sætte de invaliderede i stand til at ernære sig selv og deres familie ved eget arbejde. Det offentlige må yde tilstrækkelig økonomisk sætte under opskolingen, og stat, kommune og andre offentlige myndigheder må gå i spidsen med ansættelse af invaliderede og andre erhvervshæmmede.
Der må yders støtte til opførelse af særlige bolig- og værkstedsbygninger, hvor stærkt invaliderede efter evne kan bidrage til deres eget underhold.
Invaliderenten må give de invaliderede rimelige livsvilkår og skal kunne gives som tilskud til arbejdsindtægt og aftrappes efter erhvervsevne. Rentesatserne gøres ens for hele landet.
5. Ædruelighedssamarbejdet.
Såvel alkoholismens sociale og menneskelige ulykker som de moderne trafikmidler og teknikkens udvikling indenfor erhvervslivet nødvendiggør, at kravene om ædruelighed skærpes. Afholdsbevægelsens og andre institutioners forebyggende arbejde og arbejdes for alkoholskadedes helbredelse bør derfor nyde virksom støtte.
6. Folkepension.
Aldersrenten afløses af en almindelige folkepension, der sikrer alle gamle en for hele landet ensartet årlig pension.
Folkepensioneringen bør påbegyndes straks og videreføres med gradvis stigende satser, fortsat under hensyntagen til de finansielle og økonomiske muligheder. Gennemførelsen søges fremskyndet ved besparelser på statens uproduktive udgifter.
Retsplejen
Formålet med samfundets bekæmpelse af kriminalitet må være ved forebyggende foranstaltninger og påvirkning at beskytte samfundet og den enkelte borger mod kriminelle handlinger og at værne samfundets medlemmer mod fare for forledelse til lovbrud.
Det strafbares område bør stedse begrænses til, hvad hensynet til samfundsinteresser og til medborgernes retssikkerhed med afgørende vægt kræver.
Behandlingen af lovovertrædere bør tilstræbe at fjerne årsagerne til kriminaliteten og øge mulighederne for lovlydig livsførelse i fremtiden. Reformeringen af fængselsvæsenet må ske i overensstemmelse med resultaterne af den nyere tids forskning. Forbindelsen med det borgerlige liv opretholdes i størst mulig omfang. Tilpasningen til det frie liv søges fremmet ved behandling i åbne anstalter. Bestræbelserne for at lette overgangen til fri livsførelse støttes.
Offentlighed i retsplejen og borgernes medvirken ved skyldsbedømmelsen fastholdes som afgørende garantier for tilliden til retshåndhævelsen. Indtil domfældelse er sket, bør en sigtet eller tiltalt ikke behandles eller betragtes som skyldig. Det må sikres, at offentlig omtale af en sag ikke bringes i en form, der kan påvirke den afgørelse, der skal træffes, og at referater fra offentlige retsmøder er loyale.
Offentlig votering i højesteret gennemføres.
Dommerne bør, foruden den sædvanlige juridiske uddannelse, have teoretisk uddannelse, have teoretisk uddannelse i kriminologi samt en praktisk juridisk uddannelse, der er egnet til at udvikle og uddybe deres kendskab til mennesker og menneskelige forhold.
Det bør sædvanligvis være en betingelse for adgang til dommerstilling i de overordnede domstole, at vedkommende har været dommer i underretten.
Folkets kulturelle liv
Det er en hovedopgave for Det Radikale Venstre at hævde friheden indenfor alle åndslivets områder.
Tidens tiltagende specialisering, dens organisationstvang og større ensformighed i arbejdet indeholder en fare for påvirkning af mennesket i enstænkende retning.
Denne fare må bekæmpes. Selvstændig tænkning og personlig udvikling, der forudsætter fuld frihed i alle åndelige, kulturelle og politiske spørgsmål, er et af demokratiets mål og samtidig en betingelse for dets sundhed.
Der må i al uddannelse og opdragelse lægges stærk vægt på udvikling af ansvarsfølelse, personlighed og på hensyntagen til medmennesket.
Det Radikale Venstre vender sig derfor imod enhver tendens til ensretningen indenfor kunst, skole, videnskab, kirke, litteratur, presse, film, radio og fjernsyn. Enhver livsanskuelse og politisk standpunkttagen skal have lige ret til at komme til orde.
Samfundets bekæmpelse af underlødig, brutaliserende litteratur, presse og film bør ske ved en indsats i positiv retning. Lovgivningsmagtens indflydelse i kulturel henseende på det statsdrevne teater, radio og fjernsyn bør kun have til formå at sikre frihed og tolerance.
Der gennemføres en reform af biografvæsenet, som fjerner vilkårligheden i det bestående system og frigør det for monopolmagtens indflydelse.
1. Folkeskolen det centrale i folkeoplysningen.
Børneskolen bør opbygges efter barnets naturlige behov og udviklingstrin og ikke efter krav fra videregående skoler eller fra erhvervslivet.
Børneskolen skal først og fremmest lære børnene de elementære fag, dansk, skrivning og regning, der er nødvendige forudsætninger for dygtiggørelse til det praktiske live og til videre uddannelse. Gennem undervisning i medborgerkundskab og familiekundskab skal børnene forberedes til at blive værdifulde samfundsborgere og bibringes forståelse af fællesskabet mellem alle verdens folk. Derudover må målet være at levendegøre åndsfagene, så børnenes sans for åndelige værdier udvikles.
Folkeskolen bør altid have en central plads i vor folkeoplysning og være åben overfor resultaterne af den pædagogiske forskning. Skoleloven af 1937 bør føres ud i livet og tilpasses efter de indhøstede erfaringer.
Private skoler må som hidtil kunne virke side om side med den offentlige skole og nyde offentlig støtte.
2. Ungdommens uddannelse.
Under, der søger dygtiggørelse i praktiske erhverv eller i undervisning af almendannende karakter, bør have fornøden støtte til ophold på højskoler, fagskoler og kursus.
Ingen ung, der ved evner og flid har vist anlæg for uddannelse ved universiteter og højere læreanstalter, bør af økonomiske grunde afskæres derfra.
3. Ungdommens fritid.
I samarbejde med det frie oplysningsarbejde og foreningsliv bør samfundet medvirke til, at ungdommens fritid udnyttes på god og frugtbar måde.
Gode ydre rammer for ungdomsarbejdet bør skabes. På landet må der i forbindelse med skolebyggeriet tilvejebringes lokaler til brug for ungdomsarbejdet. Der bør ydes det lokale initiativ bistand til at erstatte forældede forsamlingshuse med tidssvarende lokaler. I byerne bør der med offentlig støtte tilvejebringes egnede lokaler til ungdomsarbejdet, herunder også lokaler til fritidsklubber.
4. Den videnskabelige forskning.
De højre læreanstalters forsknings- og lærefrihed sikres. Der ydes den videnskabelige forskning rundelig støtte i erkendelse af dens store betydning for dansk kultur og økonomi.
5. Den kirkelige frihedslinie.
På kirkens område bør den historiske frihedslinie videreføres. Den rummelige folkekirke med folketinget som tolerancens vogter har betydet en sikring af et frit menighedslivs. Det Radikale Venstre vender sig mod ethvert forsøg på at indføre en særlig kirkelig repræsentation mellem menighederne og den lovgivningsmagt, som gennem en hundredårig udvikling aldrig har misbrugt sin magt på det kirkelige eller religiøse område.
6. Nationale mindretal.
Nationale mindretal indenfor dansk statsområde bør have fuld sproglig og kulturel frihed.
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der i overensstemmelse med menneskerettighedernes erklæring tilsikres nationale mindretal i alle lande sådan sproglig og kulturel frihed.
Det Radikale Venstres følger med vågen opmærksomhed kulturkampen i Sydslesvig og vil yde sin virksomme støtte til arbejde for, at dansksindede sydslesvigeres ønsker om at leve sig ind i danske åndsliv og dansk kulturliv kan virkeliggøres.
--------------
På grundlag af dette program henvender Det Radikale Venstre sig til danske borgere af alle erhverv og alle samfundslag. Det er partiets anskuelse, at stærke klassemodsætninger undergraver en nations folkelige styrke og forringer udbyttet af folkets økonomiske virksomhed til skade for alle.
Det Radikale Venstre hævder, at Danmark har alle de materielle muligheder for en stadig højere levestandard, og at de sidste slægtleds stigende velstand viser, at de frie erhvervs produktive evner er det rette grundlag at bygge på.
Det danske samfund vil blomstre og trives, hvis disse evner fik lov at udfolde sig befriet for tidens overhåndtagende rustningsbyrder, beskyttet mod overgreb af monopol- og organisationsmagt og underbygget af en fælles interesse i den størst mulige arbejdsindsats.
Til virkeliggørelse af programmet tilstræber partiet i den praktiske politik en samling af alle socialliberalt tænkende om arbejdet for nationens materielle fremgang, folkets åndelige frihed og folkenes kulturelle samvirke til fremme af international forståelse.  Principprogram 1922  Det Radikale Venstres program. Vedtaget paa Det radikale Venstres 18. Landsmøde i Sønderborg den 20. og 21. Maj 1922.
I 1905 skabte Det radikale Venstre det Program, der blev Grundlaget for dets Arbejde. Mange af de Krav, der dengang fremsattes, er nu gennemført; men samtidig er der ved Samfundets Udvikling og de senere Aars store Begivenheder opstaaet nye Spørgsmaal. Vor Stilling til disse er bestemt ved det Grundsyn, hvorom vort Parti er samlet.
Vort Maal er Folkets politiske, økonomiske og aandelige Frigørelse. Grundlaget herfor er Hævdelsen af Retsprincippet, saavel mellem Staterne indbyrdes som mellem Mand og Mand.
Udadtil tilstræber vi at skabe et Retsforbund mellem Staterne til Fredens Betryggelse, Rustningssystemets Afskaffelse og Forsoning mellem Folkene. Indadtil er vort politiske Maal det ubetingede Folkestyre, der helt og udelt lægger Magten og Ansvaret hos Folkets Flertal, uhindret af Enkeltmand eller Mindretal. Den økonomiske Frigørelse kræver en Lovgivning, hvorved Samfundets Ret til de samfundsskabte Værdier hævdes, og hvorved der gives alle lige Adgang til Natur- og Samfundsgoder, til Arbejde og Erhverv, saaledes at enhver sikres det fulde Udbytte af sit Arbejde, og de faa hindres fra at udbytte de mange. Paa Aandslivets Omraade er vort Krav fuld Kirke- og Skolefrihed og i det hele Hævdelse af den enkeltes ubetingede Frihed, kun begrænset ved Hensynet til andres lige Ret.
Ud fra disse Grundsætninger vil Det radikale Venstre arbejde for at gennemføre følgende Program:
I.Danmark slutter sig til Bestræbelserne for Grundlæggelse af et Retssamfund, der omfatter alle Stater. Som Medlem af Folkenes Forbund bør Danmark virke for:
* at enhver Stat forpligtes til at lade Tvistigheder med andre Stater afgøre ved Mægling eller Dom af Forbundets dertil bestemte Myndigheder;
* at Forbundet søger den gode Forstaaelse mellem Folkene fremmet ved Ophævelse af Hindrin-gerne for den frie Omsætning mellem Landene og ved Aftaler om en fælles Arbejderlovgivning;
* at der fattes fælles Beslutning om vidtgaaende Indskrænkning af Militærvæsenet med det Maal for øje snarest mulig at gennemføre fuldstændig Afrustning.
Danmark fastholder den ligelige Politik overfor alle Stater, uden Tilslutning til den ene eller den anden Magtgruppe. Et nært Samarbejde med de øvrige nordiske Lande opretholdes.
Danmark har ingen, krigsmæssige Opgaver. Uanset om en international Indskrænkning af Rustnin-gerne gennemføres, nedbringes vort Militærvæsen snarest mulig til det beskedne Maal, som Vare-tagelsen af Danmarks Neutralitets- og Folkeforbundsopgaver kræver. Alle bestaaende Fæstningsværker nedlægges. Den tvungne Værnepligt adskaffes. Oprettelsen af en fast hvervet Hvervet Hær er udelukket. Hærens og: Flaadens Mandskab sammensættes af Frivillige med kort Tjenestetid. De faar en kortvarig Uddannelse under betryggende Forhold med det Formaal at kunne udøve det fornødne Vagthold som Grænse- og Søpoliti.
IIDen. almindelige Valgrets Eneherredømme sikres. Folketingsparlamentarismen fastslaas i Grundloven. Ved Udnævnelse af Ministerier kræves Folketingets Bekræftelse.
Landstinget afskaffes. Saalænge det endnu bestaar, maa Valgretten til begge Ting være ens, og Retten til at opløse Landstinget gælde i fuld Udstrækning. I Tilfælde, hvor Landstinget modsætter sig Folketingets Beslutninger, maa dette have Ret til at lade Sagen afgøre ved Folkeafstemning.
Grundlovsændringer vedtages som almindelige Love, men skal godkendes ved Folkeafstemning. Folkeafstemning finder ligeledes Sted ved andre vigtige Afgørelser.
Der gives Vælgerne Forslagsret. Valgordningen skal sikre enhver politisk Retning Repræsentation i Forhold til dens Vælgertal. Den almindelige Valgret gennemføres fuldtud for alle, der har naaet Fuldmyndighedsalderen.
Det kommunale Selvstyre udvides. Ethvert kommunalt Raa,d vælger selv sin Formand. Vigtige Sager underkastes Kommuneafstemning, og Vælgerne faar Forslagsret.
Rang-, Titel- og Ordensvæsen afskaffes.
IIIVed Tilvejebringelse af de til Fremme af Borgernes fælles Interesser fornødne Midler tilstræbes en Udligning af den bestaaende økonomiske Ulighed, idet Skattesystemet i videst mulig Udstrækning bygges paa de samfundsskabte Værdier.
Statens Ejendomsbeskatning lægges paa Grundværdien efter Principet: lige Skat paa lige Jord.
Formue- og indkomstskatterne ændres ved Forhøjelse af Frigrænsen saaledes, at egentlige Arbejdsindtægter og tilsvarende Smaaformuer i størst muligt Omfang fritages.Børnefradraget forøges. Arveafgiften øges for Arv, der tilfalder fjernere Slægtninge; Frigrænsen forhøjes, særlig for Slægtsarv i lige Linie. Alle Fideikommiskapitaler overgaar til fri Ejendom.
Ved Toldlovgivningen tilstræbes fuld Virkefiggørelse af Frihandelsprincipet, idet Beskyttelses-tolden nedsættes gradvis saaledes, at den i Løbet af et kortere Aaremaal helt bortfalder;
Finanstoldskatter og indenlandske Vareafgifter ophæves, i første Række saadanne, som rammer almindelige Livsfornødenheder.
Statsvirksomheder maa ikke benyttes som Skattekilde. Omsætnings- og Retsafgifter søges afskaffet.
Kommunernes Ejendomsbeskatning bliver en Grundskyld, der af hver enkelt Kommune kan for-højes indenfor den Grænse, Hensynet til Statsgrundskylden sætter. Kommunerne faar Ret til at paalægge Grundværdistigningsskat.
Bevægelsesfriheden ved Paaligning af personlig Skat forøges. Kommunale Foretagender maa ikke benyttes som Middel til en Forbrugsbeskatning.
Offentlige Laan bør som Regel ikke kunne optages til Dækning af løbende Udgifter, men kun til Erhvervelse af Aktier, navnlig vedrørende produktive Virksomheder af selvstændig Art.
IVDen sociale Uretfærdighed bekæmpes ved en dybtgaaende Reformlovgivning.
Den enkeltes Ret til det fulde Udbytte af sit Arbejde søges sikret ved at lette Adgangen til jordbrug og anden selvstændig Virksomhed, og ved, at Samfundet griber ind overfor Monopolvirksomheders og kapitalstærke Foretagenders Forsøg paa at udbytte Arbejdere og Forbrugere.
Folkets Ret til Fædrelandets jord hævdes. Ved en Lovgivning, som ikke virker prisfordyrende, skaffes der jord til mindre Landbrug for dem., der ønsker eget Hjem paa Landet (derunder Tillægsjord til bestaaende Brug, der er for smaa til Grundlag for en selvstændig Virksomhed, og om muligt til jordløse Huse). Jorden overlades Brugerne, imod at der ydes fuld Rente af dens Værdi. Staten yder fornøden Støtte til Bygningernes Opførelse.
Haandværket og den lille Industri støttes overfor de store Foretagenders Overmagt ved udvidet Adgang til Dygtiggørelse og ved Laan til Anskaffelse af Driftsmidler.
En frisindet Næringslov gennemføres. Truster underkastes offentligt Tilsyn. Monopol-virksomheder overtages om fornødent af Stat eller Kommune.
Befolkningens Bestræbelser for at skaffe sig eget Hjem støttes. Byggegrunde skal kunne overdrages til Bebyggelse, mod at der ydes fuld Rente af deres Værdi (ligesom ved Oprettelse af mindre Landbrug).
Det ydes Brugerne af lejede Boliger og Erhvervslokaler fornøden Beskyttelse.
Pligten til at skaffe Husvilde passende Bolig maa omfatte baade Land- og Bykommuner.
Adgangsretten til Naturen hævdes overfor alle Forsøg paa at beskære Befolkningens gamle Ret til fri Færdsel, særlig i Skov og ved Strand.
Danmark slutter sig til Forsøget paa at tilvejebringe en international Arbejderlovgivning, der hviler paa ensartede Grundsætninger, men tager Hensyn til hvert Lands særlige Forhold.
Modsætningsforholdet mellem Arbejdsgivere og Arbejdere søges udjævnet. Bestræbelserne for at tilvejebringe Interessefællesskab mellem de to Parter støttes. For at almindeligt Lønarbejde ikke, som nu, skal være den eneste Erhvervsmulighed for store Befolkningslag, kan Samfundet støtte Oprettelsen af Virksomheder, der drives som Andelsforetagender af vedkommende Arbejdere selv.
Søfolk stilles i retslig Henseende lige med andre Arbejdere.
Forligs- og Voldgiftsinstitutionernes Virksomhed og Myndighed udvides. Samfundets Ret til Opretholdelse af det for Samfundsmaskineriets Gang nødvendige Arbejde hævdes. Arbejds-stridigheder, der ikke bilægges ved Forlig eller Mægling, kan kræves løst ved Voldgift.
Tjenestemændenes Løn afpasses efter Livsfornødenhedernes Pris.
V.Gamle, Invalider og Syge har Krav paa Samfundets Støtte som en almen Borgerret.
Alderdomsunderstøttelsen omdannes til en Aldersrente, ydet efter faste Regler.
Saa længe Samfundsforholdene nødvendiggør en Arbejdsløshedsforsikring, støttes denne af det Offentlige.
Værnet for værgeløse Børn udvides og fæstnes. Samfundet træffer saadanne Foranstaltninger, at det økonomiske Grundlag for ethvert Barns Underhold og Opdragelse er sikret. Faderens Forpligtelse overfor Børn født udenfor Ægteskab udvides, og Barnet faar saavel Arveret efter Faderen som Ret til at bære hans Navn. - En Mødreforsikring gennemføres.
Der gives alle Adgang til vederlagsfri Vejledning vedrørende Retsforhold.
Den civile og militære Straffelovgivning bringes ved en gennemgribende Omdannelse i Overens-stemmelse med Nutidens Opfattelse af Forbrydelse og Straf.
Ved Alkoholspørgsmaalets Behandling maa de samfundsmæssige Hensyn være overvejende. Naar Forbudsspørgsmaalet kommer til Behandling, skal det, forinden Rigsdagen tager endelig Stilling dertil, gøres til Genstand for Folkeafstemning.
VI.Aandslivets Frihed anerkendes paa ethvert Omraade. Der gives lige Adgang for alle til at blive delagtige i vort Lands Kultur. Danske Statsborgere, der ikke har Dansk til Modersmaal, har i sproglig Henseende som i andre Forhold, fuld Ligeret.
Befolkningen faar afgørende Indflydelse paa Ansættelse og Afskedigelse af Lærere og Præster, dog saaledes, at disse værnes mod Vilkaarlighed.
Undervisningsvæsenet ordnes med det Formaal at give enhver lettest mulig Adgang til at erhverve sig de Kundskaber, som han har Evner og Trang til. - Folkeskolen. maa have sit Maal i sig selv. Den videregaaende Undervisning planlægges i saa nær Tilslutning til Folkeskolens afsluttende Undervisning som muligt. Den private Børneskole støttes af det Offentlige.
Det gejstlige Tilsyn erstattes med Udvalg, valgt af Forældrene, og et vejledende fagligt Tilsyn, udgaaet fra Lærernes Kreds. Religionsundervisningen i Børneskolen gøres til et frit Fag, baade for Læreres og Børns Vedkommende.
Der gives Adgang til fortsat Undervisning i Ungdomsskoler. Til Oprettelse og Brug af offentlige Bogsamlinger yder Staten sin Støtte.
Menighedernes Selvstyre og Frihed udvikles til Forberedelse af Overgangen til et frit Menighedsliv uden Statens Indblanding. Ingen Art af kirkelig Repræsentation maa indskydes mellem Lovgivningsmagten og Folket. - De gejstlige Retter ophæves.
Edsaflæggelsen afløses overalt af en højtidelig Erklæring.Der indføres almindelig borgerlig Ægteskabsstiftelse og Folkeregister.
Kvinder sikres paa alle Omraader samme Ret som Mænd og samme Adgang til Embede og Virksomhed. Raadigheden over det fælles Bo bør ikke være tillagt Manden alene, og Mand og Hustru bør have samme Myndighed indenfor Familien.  Principprogram 1905  Program for Det Radikale Venstre. Vedtaget paa Landsmødet i Fyns Forsamlingshus, Odense den 20. og 21. Maj 1905.
Indledning
I 1872 skabte ”Det forenede Venstre” det Program, som blev Grundlaget for et Slægtsleds politiske Arbejde. I Spidsen derfor satte det Ordene: Juni-Grundloven er Folkets moralske Ret.
Ingen over og ingen ved Siden af Folketinget var Hørups skarpe Form for dette samme Krav.
Her overfor satte Højre Tingenes Ligeberettigelse, og de Moderate Overenskomsten med Landstinget. Højres Opfattelse førte ud i Provisoriet, medens de Moderates førte til Forliget. Det betød i begge Tilfælde Folketingets Ydmygelse.
Det andet Hovedpunkt i det forenede Venstres Program var Kravet om, at Samfunds-udviklingen skulde føres fremad i Juni-Grundlovens Aand. Under Forfatningskampen lykkedes dette ikke. Efter Systemskiftet af 1901 kom Prøvetiden for Venstreflertallet. Man kunde have ventet, at Regeringen med Folketinget i Ryggen havde vendt sig mod Landstinget og med Iver og Styrke havde hævdet og fremmet Venstres Krav. Dette skete ikke. I Stedet for et Folketingsministerium fik vi et Mæglingsministerium, der lagde sig til Ro i ”den givne Magtfordeling”. Forliget med Landstinget blev Maal og Middel.
Resultaterne af denne Politik siden Systemskiftet ligger deri, at Landstinget langt mere end Folketinget har præget Lovgivningen. Vi har i den økonomiske Politik faaet Reformer, der har lettet Besiddelsen og tynget Arbejdet. I det væsentlige har vi kun opnaaet, hvad Venstre ikke vilde under de sidste Højreregeringer. Derimod venter vi bestandig paa de Reformer, som vi aldrig fik, fordi Højre ikke vilde dem.
Da J. C. Christensen svigtede paa det militære Spørgsmaal og ved sit Ministeriums Dannelse valgte tilhøjre i sit Parti med Forbigaaelse af venstre Fløj, hidførte han bevidst den Spræng-ning af Reformpartiet, som i længere Tid var ventet.
Følgen blev den Kamp, der allerede nu er i fuld. Gang over det hele Land og har bragt Vælgernes politiske Interesse op til en Højde og Styrke, som er ukendt her i Landet siden Firserne. Og i Gaar og i Dag har 5-600 Repræsentanter for Venstrevælgere i Landets Folketingskredse været samlede til et Landsmøde i Odense og har her vedtaget at danne Det radikale Venstre, som Udtryk for en hele Landet omfattende Vælgerorganisation.
I nedenstaaende Program har vi fremsat vore Hovedkrav i militære, forfatningsmæssige, økonomiske og aandelige Spørgsmaal.
Det danske Samfund er nu et andet, end det danske Samfund i 1872. Livet har skabt nye Former og har paa mange Punkter givet os en ny Lære. Og navnlig har det givet os den sikre Erkendelse, at den økonomiske Frigørelse er det første og største af Demokratiets Bud.
I vort Program, som i vort Arbejde, vil vi holde os dette Maal for Øje. Vi vil betrygge vort Folks Tilværelse ved at fastslaa, at vi vil leve i ubrydelig Fred. Vi vil føre det fremad mod fuld Frihed og gennemført Selvstyre.
Vi opfordrer da Vælgerne til at sande sig om Det radikale Venstre i faste Organisationer. Troskab mod Principperne, Aabenhed i den politiske Færd, Plan og Kraft i Arbejdet, - og vi vil atter skabe en høj og klar Dag om Demokratiet i Danmark.
Det radikale Venstres Program, vedtaget paa Landsmødet i Odense 20. og 21. Maj 1905.
I.Danmark erklærer sig vedvarende neutralt.Danmark støtter og fremmer de hjemlige og internationale Bestræbelser for Fred og Ret, særlig ved indgaaelse af Voldgiftstraktater.
Hærens og Flaadens Hovedopgave er som Grænse og Søpolitivagt at varetage Landets Neutralitetspligter. Militærudgifterne nedbriiiges til, hvad dette Formaal nødvendig kræver.
København erklæres for en aaben By. Den bestaaende Fæstning nedlægges.
IIEn Forfatningsforandring gennemføres i Juni Grundlovens Aand. Den privilegerede Valgret til Landstinget afskaffes. l vigtige Spørgsmaal gives Adgang til direkte Folkeaf¬stemning.
Valgret indtræder med Fuldmyndighed. Fattighjælp ydet paa Grund af Sygdom og Arbejds-løshed berøver ikke Valgret. Kvinder faa kommunale og politiske Rettigheder lige med Mænd, Tyende lige med andre Borgere.
En retfærdig Ordning af Folketingsvalgkredsene gennemføres ufortøvet enten ved en Grundlovsændring eller ved Opfyldelse af Grundlovens Bud. Fremtidige Ændringer i Valgkredsinddelingen ske efter faste Regler. Omvalgssystemet med kommuneafstemning indføres.
En Ministeransvarlighedslov gennemføres.
De kommunale Raad vælges ved hemmelig Afstemning med lige og almindelig Valgret og Forholdstal.
Kommunernes Selvstyre udvides, særlig med Hensyn til Beskatning og i Forholdet til Amtsraad og Regering. Byraadene vælge selv Borgmestre. Hvor Kommunevælgernes Flertal forlanger det, skulle vigtige Sager forelægges aarligt Kommunestævne.
Rang, Titel og Ordensvæsen afskaffes.
IIIVed Paaligningen af de fornødne Skatter tilstræbes en Formindskelse af den bestaaende økonomiske Ulighed.
Indkomst og Formueskatten saavelsom den kommunale Beskatning ændres med dette Formaal for Øje. Ejendomsskylden omdannes under Hensyntagen til Principerne for en Grundværdibeskatning. Naar offentlige Foranstaltninger medføre en Stigning af Grundværdien, sikres der Kommune og Stat Andel i Værdistigningen.
Arveafgiften gøres progressiv.
Finanstolden paa de almindelige Livsfornødenheder og Raastoffer nedsættes efterhaanden, indtil den ganske kan bortfalde.
Beskyttelsestolden ophæves planmæssig gradvis med billigt Hensyn til bestaaende Erhverv.
Overfor de Virksomheder, der ere faktiske eller retlige Monopoler, værnes Samfundets Interesser, om fornødent ved Virksomhedernes Overtagelse af Kommune eller Stat.
Der oprettes et Ministerium for Handel, Skibsfart, Haandværk og Industri.
IVDen bestaaende økonomiske Ulighed formindskes gennem en planmæssig social Reform-lovgivning.
Oprettelsen af selvstændige Husmandsbrug fremmes ved Indførelse af offentligt Arvefæste under betryggende Brugsvilkaar. Lodderne gøres som Regel saa store, at de drevne som almindelig Markbrug kunne sikre Brugeren en økonomisk selvstændig Tilværelse. De tilvejebringes ved Udstykning af Jord, som Stat og Kommune ejer eller indkøber hertil.
Ved Lovgivning om Len, Stamhuse og Fideikommisgodser sikres Samfundets Interesse i Ordningen af Jordbesiddelsen og dets Andel i disse Værdier.
Der ydes Bidrag af Kommune eller Stat eller af begge i Forening til Forsikring mod Arbejdsløshed.
Lovgivningen om Ulykkesforsikring udvides til alle Arbejdere i By og paa Land.
Forsikring mod vedvarende Arbejdsudygtighed indføres.
Staten gaar som Arbejdsgiver i Spidsen for en Begrænsning af Arbejdstiden. Hvor Arbejdets Natur kræver det, begrænses Arbejdstiden ved Lov.
Tyendeloven ophæves og erstattes med en human Lovgivning.
Loven om Alderdomsunderstøttelse forbedres. Det umiddelbare Understøttelsesprincip bevares. Der indføres faste Mininiumstakster.
Statens Omsorg for forsømte Børn gennemføres i videst muligt Omfang.
Skærpet og mere omfattende sanitært Tilsyn med Boliger og Næringsmidler til vejebringes.
Staten yder de frivillige Ædruelighedsbestræbelser virksom Støtte.
VGrundlovens Løfter om Retsplejen gennemføres.
Adgangen til at bringe Administrationens Afgørelser for Domstolene udvides.
Krigsretterne omskabes. Deres Virksomhedsomraade indskrænkes til militære Tjeneste-forseelser.
De gejstlige Retter ophæves.
Straffelovgivningen bringes ved en gennemgribende Forandring i Overensstemmelse med Nutidens Opfattelse af Forbrydelse og Straf. Legemlige Straffe afskaffes.
I den civile Lovgivning tilstræbes nordisk Fællesskab.
VIVed Statens Virksomhed for Folkeoplysning og Aandsliv sættes som Maal at give alle lige Adgang til Kundskab og gøre alle delagtige i vor Kultur. Det tilstræbes at bevare og udvikle den nationale Samfølelse med vore Landsmænd udenfor Danmark.
Aandslivets Frihed anerkendes paa ethvert Omraade.
De bestaaende Rester af Censur afskaffes.
I den offentlige Skole tilstræbes Enhedsskolen. En virkelig Undervisningsreform i Folke-skolen gennemføres.
Skolen unddrages det gejstlige Tilsyn. Folkeskolens Lærere løses fra deres tvungne Forhold til Kirken. Det er Forældrene tilladt at fritage deres Børn for Religionsundervisningen. Naar Læreren ønsker det, fritages han for Religionsundervisningen. Den fornødne Tid til Religionsundervisning gives. Vejledende Tillidsmænd udgående fra Skolens egen Kreds indføres. Forældrenes Indflydelse paa skolen udvides. Frie Skoler kunne støttes af det offentlige, naar de staa Maal med den offentlige Skole og ikke skønnes at fremme Klasse-interesser.
Ved den videregaaende Udvikling af Valgmenighedernes Frihed og Menighedernes Selvstyre muliggøres Overgangen til et frit Menighedsliv uden Statens Indblanding. Rigsdagens Lov-givningsmyndighed paa det kirkelige Omraade opretholdes.
Borgerlige Embedshandlinger foretages af borgerlige Myndigheder.   radikale.dk Find din kandidat Politik Vi mener


---

# Det mener vi om: Børn - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/boern

Radikale Venstre vil have en ny generationskontrakt, hvor vi prioriterer flere ressourcer til vores børns fremtid. Vi vil aflægge et Børneløfte, hvor vi investerer 15 mia. kr. om året til daginstitutioner, skoler, fritidspædagogik og civilsamfundet. Alle børn skal have gode fællesskaber og voksne, der vil dem. En stærk fremtid starter med de små!
Stærke vuggestuer og børnehaver med uddannede pædagogerPædagoger udgør i dag kun ca. halvdelen af personalet i landets dagtilbud, og for mange forældre oplever at aflevere børn med ondt i maven og haste igennem dagen for at hente dem tidligt igen. Det er en fattig sandhed for et af verdens rigeste lande. Radikale Venstre vil hæve kvaliteten i daginstitutionerne med et klart mål: Tre ud af fire voksne skal være uddannede pædagoger. Uddannelse er et af de vigtigste parametre for at sikre god pædagogisk kvalitet. Derfor vil vi styrke pædagoguddannelsen og gøre merituddannelsen gratis for medhjælpere, så flere kan uddanne sig til pædagog, mens de arbejder i institutionerne. Vi vil afsætte penge til, at der kan være små børnegrupper hele dagen, så alle børn kan blive set og hjulpet ind i legen. Her er vores Børneløfte Hent udspillet
Børneløftet - Radikale Venstre (lang version)
Veluddannede lærere med god forberedelsestidFolkeskolen er hjerteblod for Radikale Venstre. Det er selve fundamentet under vores samfund. Danmark bygger på, at vi går i klasse med hinanden på kryds og tværs og gør os umage for at give alle børn lige muligheder. Folkeskolen har i alt for mange år været underfinansieret og overreguleret. Hver femte underviser har ikke en læreruddannelse, og det går ikke bedre med inklusionen. I Radikale Venstre vil vi vende udviklingen, så alle børn får en plads i skolens fællesskab. Vi vil afsætte 4,7 mia. kr. til at skolen kan få veluddannede lærere med ordentlig tid til at forberede god undervisning, og at der kan være to voksne i halvdelen af timerne i skolen. Så flere børn kan få hjælp i den almene undervisning, før de har det så skidt, at de har brug for et specialiseret tilbud. Vi vil gøre merituddannelsen gratis og investere i læreruddannelsen med flere timer, mere praktik og gratis ret til en ny gratis kandidatuddannelse. Vi vil vende underskud til overskud og skabe en folkeskole, der er et bedre sted at være for alle børn! En fri og fællesskabende folkeskoleFor mange børn keder sig i skolen, hvor store dele af skoledagen foregår stillesiddende i et klasselokale, på skærm og med test og eksamen som omdrejningspunkt for undervisningen. Tusindvis af børn har det så dårligt, at de slet ikke kommer i skole. Det koster dyrt for både børnene, familierne og samfundet. Vi taber børn alt for tidligt i deres barndom, fordi de ikke kan slå til i skolens rammer og venter alt for længe på at få hjælp. I Radikale Venstre vil vi fra bedømmelse til begejstring. Vi vil sætte skolen fri fra de mange mål og test, der binder undervisningen og investere i at meget mere af undervisningen foregår ude af klasseværelset, hvor børn kommer op af stolene og ud i virkeligheden, naturen og lokalområdet. Vi vil sikre, at skolen har råd til, at børnene har fysiske bøger at læse i og materialer at udfolde sig med. Vi kæmper for en skole, hvor børn ikke er passive tilhørere, men har indflydelse på undervisningen og får fællesskabende oplevelser med natur, kunst, musik, lejrture og gratis skolemad. Vi vil have mindre fokus på bedømmelse og mere plads til at eksperimentere, turde at lave fejl og øve sig. Vi drømmer om at få flere glade børn hjem fra skole, der har lært en masse nyt, leget med venner og fået hjælp, når de havde brug for det.
Gode fritidshjem og klubber i hele landetSamtidig med at skærmene har vundet frem i børn og unges liv, er fritidsordninger og klubber blevet beskåret med milliarder. Det betyder, at mange børn i dag tilbringer eftermiddagen foran en skærm, i stedet for at have fysisk og socialt samvær med andre børn. Gode fritidsinstitutioner og fællesskaber uden for skolen er afgørende for at fremme trivsel blandt alle børn og for at forebygge kriminalitet og social udsathed. Derfor vil Radikale Venstre genrejse fritidspædagogikken med en 10-årsplan på 4 mia. kr. årligt. Så alle børn får steder, hvor de møder voksne, der vil dem, hvor de ikke skal præstere, og hvor de kan opleve at have en betydning i fællesskabet. Vi vil give alle børn ret til fritidshjem til og med 6. klasse, og styrke institutionerne med egne lokaler, værksteder og adgang til natur. Vi vil sikre, at klubberne kan have længere åbningstider, og at pædagogerne kan være opsøgende, der hvor de unge er og hænger ud. Det er væsentligt for at tilbyde særligt udsatte unge stærke og sunde fællesskaber som alternativer til de kriminelle miljøer og løbebaner. Vi drømmer om fritidshjem, hvor børn tigger om at få lov at blive lidt længere, fordi der er sjovt at være, og om gode klubtilbud i alle kommuner, hvor der er stærke ungdomsfællesskaber, dygtige pædagoger og åbent om aftenen.Mindre skærm. Mere leg og naturAlle børn er i udgangspunktet vilde med natur, de vil gerne rode i jord, røre ved dyr og lege udenfor. Men i dag kommer vi let til at slå den interesse ihjel tidligt i mange børns liv. Engang sendte vi børn ud at lege, når de larmede. I dag er vi ved at opdrage en generation til at gå ind på værelset med en skærm i stedet for. Det skal der laves om på. Vi vil sætte vores børn fri til at lege vildt, fordi det er sådan de lærer, trives og udvikler sig både fysisk og socialt. Vi vil skabe mere rum til, at børn kan lege frit både i byen og i naturen. Derfor vil vi have langt flere fritidshjem og klubber, hvor der er dyr, bål og god adgang til natur og fremme leg i familien og i byen. Det kræver et opgør med en række regler, der i dag begrænser borgere, civilsamfund og kommuner i at indrette byens rum til leg permanent eller midlertidigt. Og så vil vi udbrede flere vilde og bemandede legepladser i hele landet, hvor børn kan bygge, rive ned, kravle højt op, dyrke grøntsager og møde dyr.  Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål
Radikale vil bevare 10. klasse
Vi er imod aftalen om at lukke 10. klasse, som regeringen har indgået med SF og DF. Vi står for en radikalt anden tilgang i synet på værdien af uddannelse. I dette rige land må og skal vi kunne give plads til også de dele af uddannelsessystemet, hvis værdi ikke kan aflæses i et karaktergennemsnit eller et Excelark, men i stedet i fællesskaber, venskaber og kundskaber. Det er sådan, vi skaber de bedste forudsætninger for et rigt ungdomsliv, og dermed et rigt samfund i fremtiden. Vi ved, at unge primært vælger 10. klasse for at få afklaring, pusterum og udskyde deres uddannelsesvalg. I en tid med stigende mistrivsel og øget tempo blandt unge i hele Vesten, er der i vores optik intet, der peger på, at vi har brug for at give mindre plads til det. Derfor vil vi bevare de unges plads til at tvivle og finde deres egen vej i livet.   Mød vores børne- og uddannelsespolitikere i Folketinget:
Børne- og undervisningsordfører: Lotte Rod
Uddannelsesordfører: Katrine Robsøe
Læs vores seneste børne- og skoleudspil her:
Om vores Børneløfte med investeringer for 15 mia. kr. i dagtilbud, skole og fritid.
Om Skolemad
Vi vil indføre gratis skolemad til børn i folkeskolen Læs mere  Børn og skole Børneløftet Børn og skole Gratis skolemad til børn i folkeskolen


---

# Det mener vi i Radikale Venstre om: Forsvar og sikkerhed og udenrigspolitik - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/europa-internationalt-samarbejde-og-sikkerhed

Radikale Venstre vil arbejde for et stærkere europæisk samarbejde, ikke et svagere. Sammenhold i en splittet verden er nøglen for os til at løse grænseoverskridende udfordringer som klimakrise, krig, migration og økonomisk modvind.
Samtidig skal vi investere mere i vores sikkerhed herhjemme – både i forsvaret og i vores kollektive beredskab, så vi er rustet mod fjendtlige trusler og så vi kan beskytte os imod cyberangreb, vejrkatastrofer og strømnedbrud.
Sikkerhedspolitik i en urolig verden kræver nemlig mere end blot militær oprustning.
Derfor skal vi gribe i hele den sikkerhedspolitiske værktøjskasse og bruge vores økonomiske, energipolitiske og teknologiske ressourcer til at skabe en mere fredelig, regelbaseret og sikker verden.
Ikke alene men i fællesskab.  Vi vil samle Danmark og Europa i en usikker verdenVerden er på kort tid blevet mere uforudsigelig, usikker og farlig.
Bærende alliancer og institutioner står for skud, sikkerhedspolitiske spændinger tager til, og det vi troede var urokkeligt, viser sig nu at kunne styrte sammen. USA’s præsident Trump er uforudsigelig og fører en destruktiv politik, der fører til opbrud frem for fremskridt.
I en sådan verden må Danmark aldrig stå alene. Det bedste våben mod en verden i opbryd er at stå sammen om det, vi er fælles om og tror på. Modsat andre partier vil Radikale Venstre arbejde for et stærkere internationalt samarbejde, særligt i vores vigtigste fællesskab; EU. Men det samarbejde kommer ikke af sig selv, og det bliver kun svækket, hvis man isolerer sig og ikke er villige til at finde kompromiserne. Et stærkere samarbejde i Europa Et Danmark i centrum, ikke på sidelinjen, i et stærkere internationalt samarbejde – der er brug for en plan B
Radikale Venstre arbejder for at værne om og udvikle det Europa, der i tidens løb har bragt os lykke, fremgang og fred.
EU er nøglen til Danmarks sikkerhed og fremtid. Radikale Venstre mener, at vi kun kan løse de store udfordringer – fra Putins aggression til klimakrisen og migration – gennem stærkt europæisk samarbejde. Verden er blevet mere uforudsigelig, og derfor skal EU stå stærkere i sin egen ret. EU’s værdier og fællesskab må forsvares mod autokratiske kræfter, der søger at svække det. Vi ønsker et stærkt internationalt engagement, hvor Danmark aktivt bidrager til en mere fredelig og retfærdig verden. Derfor foreslår vi, at vi skaber en reel Forsvarsunion i EU, så vi kan arbejde bedre sammen på tværs. Hvis vi har 27 forskellige systemer, underminerer vi vores kollektive evne til at stå stærkt i fællesskab.
Europa skal stå stærkere i en grønnere verden. EU skal tage mere ansvar for egen sikkerhed, økonomi og energi. Vi skal gøre os uafhængige af russisk gas, udbygge vedvarende energi i langt højere tempo, og skabe bæredygtige rammer for virksomhedernes konkurrenceevne. Danmark skal være i EU’s kerne og styrke samarbejdet, ikke svække det. Klimakrisen kender ikke landegrænser, og derfor skal vores løsninger også forankres i Europa, hvor grøn strøm skal flyde på tværs af grænser, industrier elektrificeres og omstilles, og det grønne forbrugsvalg skal være det nemme, naturlige og billige valg.
Fælles problemer kræver fælles løsninger.
Vi arbejder for et fælles europæisk asylsystem, hvor flygtninge fordeles under ordnede forhold, og vil skabe en stærkt og ligeværdigt europæisk samarbejde med det afrikanske kontinent om bæredygtig økonomisk udvikling og frihandel. EU’s økonomiske styrke skal knyttes tættere til vores geopolitiske interesser. Bedre beredt til at modstå fremtidens trusler  Et forsvar og beredskab der skaber sikkerhed i en urolig verden – der er brug for en plan B
En urolig verden betyder også, at vi i højere grad end tidligere skal investere i vores forsvar og beredskab. Behovet for troværdig afskrækkelse mod øst, hybride angreb mod undersøiske kabler og kritisk infrastruktur, og behovet for større internationalt samarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet stiller større krav til vores eget forsvar. Tilmed forårsager klimaforandringer flere stormfloder og brandfare, som vi også skal være forberedt på. Alt i alt er et stærkere forsvar og beredskab en forudsætning for vores evne til at stå op og stå imod den alvorlige sikkerhedspolitiske situation.
Derfor er det Radikale Venstres ambition, at vi arbejder for et mere højteknologisk og professionelt forsvar, der kan agere på fremtidens kampplads i tæt samarbejde med vores allierede. Vores investeringer i forsvaret skal ske med nøje fokus på Danmarks sikkerhedspolitiske strategiske interesser, herunder i særlig grad Arktis og Nordatlanten.
Investeringer i forsvar skal fortages med bred opbakning i Danmark, et nøje blik for økonomisk ansvarlighed, mest mulig transparens, og ikke mindst med et sigte for forsvarets strategiske mål i årene fremover.
Et grønt og moderne forsvar.Danmark skal investere i et højteknologisk forsvar, der både styrker sikkerheden og bidrager til den grønne omstilling. Vi foreslår at udvikle verdens første grønne flåde og gøre Forsvaret til en drivkraft for bæredygtig teknologi, ny innovation og forskning på både cyber- og rumområdet. Vi foreslår, at 5% af vores samlede forsvarsinvesteringer går til forskning og innovation, så vi kan transformere forsvaret til fremtiden – ikke forsvare os med fortidens løsninger.
Beredt på fremtiden.Danmark har et stærkt beredskab. Men med udfordringer såsom hybridangreb, utilregneligt og voldsomt vejr, og sårbare systemer skal vi være bedre beredt til fremtiden. Samtidig er de kommunale redningsberedskaber og det statslige akutberedskab ikke tilstrækkeligt blevet prioriteret i takt med, at opgavelisten har vokset sig større. Det arbejder Radikale Venstre for at ændre. Vi skal styrke beredskaberne rundt i landet, så vi er parat, når ulykken er ude, vi skal styrke koordinationen på tværs af myndigheder, virksomheder og civilsamfund, og så skal vi opruste på cyberområdet, så verdens mest digitaliserede samfund ikke samtidig er verdens mest sårbare samfund.  Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål:
Hvorfor skal vi bruge så mange milliarder på et forsvar, der undertiden har haft udfordringer med at bruge pengene ordentligt?
Det er ikke med Radikale Venstres gode vilje at opruste militært. Men med et svækket Europa, en direkte trussel fra Rusland og et USA med fokus andre steder, vil det være uansvarligt ikke at styrke Danmarks sikkerhed. Forsvaret er kun én del af løsningen. Uafhængighed af russisk energi, ejerskab over teknologi og økonomisk styrke er også sikkerhedspolitik. Derfor er vores tilgang bred og ikke kun militær.
Hvorfor vil Radikale prioritere at bruge milliarder på udviklingsbistand i stedet for at bruge pengene hjemme i Danmark?
Menneskerettigheder, humanitær hjælp og bæredygtig udvikling bør være en hjørnesten i dansk udenrigspolitik – og er mere relevant end nogensinde. Vi kan gøre en reel forskel og samtidig styrke relationer i en fragmenteret verden. Når USA trækker sig, opstår et tomrum, som Danmark og Europa må udfylde. Verdens udvikling påvirker også os, og derfor tager vi ansvar gennem udviklings- og klimabistand.
Radikale har været med til at støtte Ukraine siden Ruslands invasion, men nytter det overhovedet noget?
Danmarks økonomiske, militære og humanitære støtte har været vigtig – for Ukraine og for friheden i Europa. Men Europa har samtidig finansieret Putins krig gennem køb af olie og gas. Vores stærkeste våben er derfor at bryde afhængigheden af fossile brændsler og udbygge vedvarende energi. Energipolitik er også sikkerhedspolitik.
Hvorfor vil Radikale give mere magt til EU i stedet for at lade Danmark bestemme selv?
Omkring 75-80 % af danskerne støtter EU-medlemskabet. De store kriser kan vi ikke løse alene, men i fællesskab. Danmark bør være i EU’s kerne og afskaffe de sidste forbehold for et fuldt medlemskab – til gavn for både Danmark og Europa.
Er Danmark ikke bedre tjent med at stoppe bloktilskuddet til Grønland?
Rigsfællesskabet har længe været utilstrækkeligt og ulige. Hvis det skal bestå, kræver det fornyelse på fælles og ligeværdige vilkår. Danmark må tage ansvar for historien, gøre op med forskelsbehandling og anerkende alle tre nationers ret til selvbestemmelse. Rigsfællesskabet skal være et attraktivt tilvalg – ikke en historisk ordning påtvunget fra fortiden. Samtidig er et større strategisk fokus på Arktis afgørende i den nuværende sikkerhedspolitiske situation.  Mød vores ordførere i Folketinget og EU:
Udenrigsordfører & Politisk Leder: Martin Lidegaard
Forsvars- & Beredskabsordfører: Stinus Lingreen
Udviklingsordfører: Katrine Robsøe
Medlem af Europa-Parlamentet: Sigrid Friis  Læs vores seneste udspil på forsvars- og sikkerhedsområdet her:
Rigsfællesskabets udvikling
Vision for forsvar –  forslag om forsvarsunion
Læs vores seneste udspil på EU- og udenrigsområdet her:
Dansk akutpakke til nødhjælp


---

# Det mener vi om: Klima - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/klima-og-energi

Den radikale vision har altid været klar.
Vi skal have et godt liv uden afsavn i et land, hvor den sidste dråbe olie er væk.
Hvor man kan tanke bilen og varme sig med grøn strøm fra vinden og solen.
Hvor luften er ren og økonomien stærk, fordi vi har gjort os uafhængige af kul, olie og gas. Hvor Danmark har vist vejen til en fuld grøn omstilling af hele vores samfund og er en grøn ledestjerne. Hvor konkurrenceevnen er i top fordi vores virksomheder kører på grøn strøm og vi ikke længere skal bekymre os om stigende energipriser fra et globalt marked, fordi varmen i vores hus kommer fra fjernvarme og varmepumper.
Og ikke mindst hvor klimaets rasen er kommet under kontrol fordi vi tager CO2 ud af luften igen og har foretaget de nødvendige investeringer i klimasikring. Det samlede regnestykke er opmuntrende. Det er en overkommelig investering at sikre en fuldstændig grøn omstilling på 5 år. Det er en investering i klimaet og samtidigt en investering i vores sikkerhed og frihed. For så længe vi er afhængige af importeret olie og gas, er vi ikke frie.
Vi har lige nu en historisk chance for at skabe det gode grønne liv i hele Danmark, indfri vores løfter til den næste generation og igen stå som ledestjerne for resten af verden. Det kræver investeringer, politisk lederskab og modige beslutninger, men gevinsten er et Danmark fri af fossile brændsler – til gavn for klimaet, vores økonomi, Europas sikkerhed og de kommende generationer. Udfordringen er:
Klimaforandringer accelererer, mens Danmarks grønne omstilling er gået i stå. Vi er godt på vej mod at sænke vores udledninger med 70% i 2030, men Danmarks fremtidige klimapolitik står hen i det uvisse med et alt for uambitiøst mål for 2035. Udviklingen skal vendes nu.
Afhængighed af olie og gas gør EU sårbare sikkerhedspolitisk, ikke mindst i forhold til Rusland, og giver høje og svingende energipriser. Vi kan ikke være bekendt, at vi ikke engang kan producere nok grøn energi til vores eget behov.
Udbygning med vind og sol på land står stille, og potentialet for havvind er langt fra indfriet. Vi har brug for at flere efterspørger den grønne strøm, men på samme tid kan virksomheder ikke få lov at blive koblet på elnettet, fordi det ikke er stærkt nok.
Der findes ingen samlet plan for elektrificering af transport, industri og opvarmning, og Grøn Fond, den økonomiske motor i Danmarks grønne omstilling, er tom for penge.
Radikale løsninger
Danmark skal være fuldkommen fri af fossile brændsler. Sort energi fra kul, olie og gas hører fortiden til. Fremtiden bygger på sikker, billig og grøn energi. Hvis man iværksætter vores Plan B, kan vi blive selvforsynende med grøn energi i stedet for at importere sort energi fra Rusland og Mellemøsten.
Vi vil gennemføre en fuld grøn omstilling af Danmark. Det starter med at udfase de fossile brændsler: 3 mia. kr. om året. Bedre og billigere kollektiv transport. Flere elbiler på vejene. Grøn fjernvarme og varmepumper i stedet for gasfyr. En elektrificeret industri på grøn energi. Meget mere vedvarende energi til vands og til lands. Et moderniseret elsystem og styrket transmissionsnet.
Vi skal hæve vores klimaambition, så vi allerede i 2040 er klimaneutrale og i 2045 tager mere CO2 ud af atmosfæren end vi udleder. Det kalder vi 110 % grønt. Men vi har brug for hurtig handling. Derfor skal vi øge klimamålet for 2035 fra 82 % til 90 %.
Danmark skal tage et markant større globalt klimaansvar og arbejde for større klimaretfærdighed overfor verdens fattigste lande, som rammes hårdest af klimakatastrofen. Derfor skal Danmark øge klimabistand og leve op til vores internationale forpligtelser - uden at udhule udviklingsbistanden.
Vi vil have en politisk målsætning for klimaaftrykket af danskernes forbrug som en del af den nye klimalov. Udledninger fra vores forbrug skal bringes ned. Danmark skal vise vejen og nedbringe den globale udledningen, der følger af vores forbrug, med 60 pct. inden 2035 sammenlignet med 1990.
Læs også
Tre forslag til revision af Klimaloven
Læs mere om radikal politik  Nyhed Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet Nyhed Farvel til sort energi Økonomi Bæredygtigt forbrug i en global verden


---

# Det mener vi om: Kultur og medier - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/kultur

Kunsten og kulturen er både den lim, der får os til at hænge sammen, og det spejl, der får os til at reflektere over os selv og vores samfund. Vi arbejder for at gøre kunst og kultur tilgængeligt for alle - ikke mindst vores børn og unge.
Tech-giganterne stormer frem og danskerne tager det til sig. Det giver store muligheder, men vi skal også værne om dansk kultur og om vores børn og unge, som alle kan komme i klemme når store, internationale medievirksomheder med et klart kommercielt fokus gør sit indtog.
Medierne er en grundpille i vores demokrati og kultur. De oplyser befolkningen, kontrollerer magthaverne og giver plads til en demokratisk debat. Samtidig spiller de en afgørende rolle for at udvikle og formidle vores kultur og fællesskab. En af de vigtigste mål for Radikale Venstres mediepolitik er at sikre fortsat finansiering af originalt dansk indhold til alle danskere, understøtte kunst og kultur; børn og unge samt sikre mangfoldigheden.
Vi skal også beskytte vores børn, når de bruger sociale medier. Der er ingen tvivl om, at de sociale medier spiller en stor – og bekymrende – rolle for børn og unges trivsel. De sociale medier er kommercielle platforme og forretningsmodellen er at tiltrække og fastholde opmærksomhed. Vi vil have bedre regulering af de sociale medier - de skal forpligtes til at tage f.eks. ulovligt indhold ned og de skal tage ansvar for de trivselsproblemer, deres brugere oplever. Digital dannelse kan ikke stå alene. Udfordringen er:
Kulturlivet er underprioriteret og dansk indhold er truet.
Mange kunstnere har stor økonomisk usikkerhed. Og de årlige besparelser på kulturinstitutioner som museer, teatre, musikhuse, mv. sænker kvaliteten og presser bredden af kulturlivet.
Der er for lidt viden om kulturlivet og kulturens betydning for samfundet.
Kultur opleves som utilgængeligt og især børn har for få berøringer med kulturlivet.
Der er alt for mange tech-giganter med kommercielle interesser, som har konsekvenser for vores danske kultur og vores børn samt unge.
Sociale medier bidrager til unges mistrivsel.
Det frie kulturliv er under pres. Flere og flere politikere vælger specifikke typer af kunst, som de godt kan lide og sparer på andre ting, som de ikke kan lide.
Radikale løsninger
Vi vil stå fast på armslængdepricippet i kulturlivet og prioritere alle dele af dansk kultur. Så kulturlivet får friheden tilbage til at udvikle, inspirere og provokere os.
Vi har fremlagt en investeringsplan for kulturen på 300 mio. kr.
Arbejdsophold for billedkunstnere og kunsthåndværkere skal give mulighed for at udvikle metoder og teknikker.
Scenekunst, musik, billedkunst og litteratur gøres tilgængeligt for børn i daginstitutioner og folkeskoler.
Der skal laves regler for, hvilke typer af indhold og algoritmer børn og unge må udsættes for på sociale medier.
Læs mere  Kultur Kulturløftet Kultur Frihedsfond skal sikre kulturel oprustning mod Putin


---

# Det mener vi om: Integration - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udlaendinge

Vi arbejder for, at vi får fornuften tilbage i dansk udlændingepolitik.
I Radikale Venstre vil vi have en fornuftig og fair udlændingepolitik, hvor vi har styr på integrationen og antal. udlændingepolitik, men vi afviser symbolske tiltag, unødige stramninger og diskriminerende forslag, som vil skelne til hudfarve, religion eller nationalitet.
Udlændingepolitikken er i dag fuld af vraggods fra 00’ernes og 10’ernes værdikampe og symbolpolitik. Samtidig plantes der også jævnligt nye udlændingepolitiske tidsler, som rammer både danskere og udlændinge urimeligt. Reglerne i dag er bureaukratiske og omfangsrige, og bærer præg af at være uhensigtsmæssige, umenneskelige og uretfærdige. Vi vil have luet ud i symbolregler og begrænsninger for at stille næste generation af danske borgere mere frit i verden, og så internationale talenter og arbejdskraft finder det attraktivt at komme hertil.
Radikale Venstre står fast på at se det enkelte menneske for dem de er – uanset hudfarve, seksualitet eller herkomst – og møde dem med samme forventninger og krav. Vi er imod fordomme om store grupper af mennesker baseret på hvilken religion de har eller hvor de kommer fra Vi står vagt om vores internationale forpligtelser, og siger fra over for racisme og diskrimination.  Et radikalt paradigmeskifte i dansk udlændingepolitik
I Radikale Venstre ønsker vi en ny retning for dansk udlændingepolitik. Selvfølgelig skal vi have forventninger og stille krav til mennesker, som ønsker at komme til Danmark, men vi bærer som samfund også et ansvar for at give dem muligheder for at bidrage, deltage og trives herhjemme – for eksempel med danskundervisning, uddannelse og integrationsprojekter. Mange partier i Folketinget lever af at tale integrationen ned eller gøre udlændinge til et stort problem. Vi skal turde at investere i integrationsprojekter, og skabe gode rammer for integration i Danmark. Så udlændinge bliver til medborgere.
Remigration – et ord fra det alleryderste og den mest ekstreme højrefløj i Europa – har ingen plads i Danmark. Vi står gerne i front i kampen mod kriminalitet, social kontrol og ekstremisme. Det hører nemlig ikke til i Danmark. Men kampen må ikke gøre os blinde over for det, som Danmark først og fremmest er: Frihed og fællesskab. Retsstat. Vælger du fællesskabet til, så hører du også til. Politik må ikke begrænses til at handle om at udvise eller kriminalisere mennesker på grund af deres baggrund eller tro. Det er tydeligt for os, at formålet er at skabe splittelse og polarisering. Derfor kæmper Radikale Venstre imod remigration.
I Radikale Venstre mener vi, at danske statsborgere frit skal kunne bo med deres udenlandske ægtefælle. I højrefløjens kamp for ”danske værdier” bliver danske statsborgere ramt af regler, som forsøger at adskille familier eller stille nogen ringere end andre. Hvis man kan forsørge sig selv og integrere sig i Danmark, så ser vi ingen rationel grund til at nægte danske statsborgere at leve et liv sammen med deres udenlandske ægtefælle i Danmark. Vi er også meget imod at sænke kontanthjælpen eller kræve meningsløst nyttearbejde, bare fordi man har været i udlandet som barn eller i en afgrænset periode senere i sit liv.
Vi mener at der er brug for en større anerkendelse af de minoritetsborgere, der er en integreret del af det danske samfund. Lige fra de flittige studerende, driftige selvstændige og dygtige medarbejdere til de medborgere, der engagerer sig i lokalsamfundet. Hvis du er dansk, skal man selvfølgelig også anerkendes som dansk. Er man født og opvokset i Danmark, har man ikke begået kriminalitet og passet sin skole, så skal man også have statsborgerskab.
Vi er ikke bange for at tale om de udfordringer, som indvandring kan medføre, men vi vil reelt gerne løse dem, i stedet for at lukke grænserne og vende ryggen til omverdenen.
Vi mener ikke, det er tilfredsstillende, når integrationsproblemer bruges som afsæt for symbolske tiltag eller harmdirrende tweets. I stedet for kun at pege på problemerne ønsker vi tage ansvar for at løse dem. I Radikale Venstre kan vi ikke leve med nogen former for undertrykkelse, hverken i bredere miljøer eller specifikke familier. Det skal der gøres op med.
Alle mennesker er født frie og lige og fortjener at blive behandlet sådan.
Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål:
Hvad mener I om asylcenter i tredjelande?
Vi kæmper for mere sikre vilkår for flygtninge og immigranter, og for at forhindre skruppelløse menneskesmuglere i at sætte folks liv på spil i gummibåde over Middelhavet. Vi er derfor interesseret i løsninger, som både overholder vores internationale konventioner, som giver en bedre beskyttelse af flygtninge og som sikrer EU’s ydre grænser. Hvis man i EU kan finde frem til en sådan model, så er vi åbne for at være positive. Dansk enegang med Rwanda-projektet er ikke løsningen.
Vil Radikale Venstre bare have åbne grænser?
Nej, Radikale Venstre går ikke ind for åbne grænser. Og det har vi i øvrigt aldrig gjort. Men vi går ind for internationale løsninger, der virker. Ikke symbolpolitik. Vores mål er, at ingen søger asyl ved den danske grænse, fordi alle asylbehandlinger foregår i et fælles EU-system.
Hvor mange kvoteflygtninge vil Radikale Venstre have, at Danmark skal tage imod?
Danmark er et af verdens rigeste og sikreste lande, men vi tager markant mindre ansvar for kvoteflygtninge end landene omkring os. Stærke skuldre kan bære mere. Derfor synes vi, at Danmark som minimum tager imod 500 kvoteflygtninge, som vi har forpligtet os til. De seneste år har vi kun modtaget 200 kvoteflygtninge.
Hvad synes Radikale Venstre om sindelagssamtaler?
Vi er dybt kritiske over for sindelagssamtaler i Indfødsretsudvalget. Der eksisterer allerede en række kriterier for, hvornår man kan få statsborgerskab. Hvis en ansøger opfylder disse betingelser, er det Radikale Venstres holdning, at man skal have statsborgerskab. Sindelagssamtaler er en skamplet på vores demokrati og retsstat, hvor folketingspolitikere skal vælge og vrage hvem de ønsker der skal have statsborgerskab, udover de objektive betingelser der allerede gælder. Det åbner op for en vilkårlig udvælgelse af personer, som vi ikke kan støtte.
Hvad mener Radikale Venstre om arbejdspligt til udlændinge
Vi er imod at danskere og udlændinge, som har tilbragt mere end et år i udlandet, skal have en lavere kontanthjælp og meningsløs arbejdspligt. Det får ikke ret mange i job, men til gengæld øger det børnefattigdom og administration i kommunerne. Lad os i stedet gøre det attraktivt for danskere at arbejde i udlandet nogle år – og vende tilbage – og for udlændinge at komme hertil for at bidrage. Det har vi brug for.
Mød vores relevante ordfører:
•    Udlændinge- og integrationsordfører: Zenia Stampe•    Ligestillingsordfører: Samira Nawa


---

# Det mener vi om: Ligestilling - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/ligestilling

Beskyt og styrk LGBT+-personers rettigheder Radikale Venstre kæmper imod alle former for diskrimination.
Vi ønsker et mangfoldigt samfund, hvor forskellighed betragtes som en styrke. Derfor er vi dybt bekymrede over udviklingen i USA og i Europa, hvor vi ser menneskerettigheder og rettigheder for seksuelle minoriteter tilsidesættes og svækkes, hvor de burde beskyttes og udbygges.
Men også herhjemme i Danmark, hvor partier på højrefløjen laver skræmmekampagner om ”wokeness” og ”amerikanske tilstande” og stiller politiske forslag om at stække beskyttelsen af minoritetsgrupper i vores samfund.
Vi mener, at der mere end nogensinde er brug for at stå fast på og styrke disse menneskers helt fundamentale frihedsrettigheder.
Vi vil styrke LGBT+ personers muligheder for at stifte familie bl.a. ved at lovliggøre frivillige rugemødre og sikre alle medforældre lige rettigheder under barsel.
Vi vil styrke trivslen blandt disse minoritetsgrupper, så seksuelle minoriteter og kønsminoriteter ikke fortsat skal være i øget risiko for udsathed og overrepræsenteret i mistrivselsstatistikker ved bl.a. at indføre et forbud mod omvendelsesterapi og styrke normkritisk og tidssvarende seksualundervisning.
Vi arbejder for, at EU skal bekæmpe højre ekstreme strømninger, og gå forrest i at indføre forpligtende regler med hårde sanktioner, der beskytter LGBT+-personers rettigheder på tværs af medlemslande.
Det er på tide, at EU sætter handling bag ordene og lever op til sine egne idealer om frihed, ligeværd og ligebehandling. Regnbuen skal forsvares - ikke forbydes.  Fremtiden er mangfoldig
Alle skal kunne leve frit og trygt og have lige muligheder – uanset køn, seksualitet, etnicitet eller baggrund. Ligestilling og mangfoldighed er en styrke både for det enkelte menneske og for samfundet.
I en tid hvor kvinders og kønsminoriteters rettigheder er under pres, står vi fast på de grundlæggende værdier om, at alle mennesker skal kunne være den, de er, og elsker, dem de vil.
I Danmark er der en udbredt fortælling om, at vi har ligestillingen. Men udviklingen går alt for langsomt og på nogle områder den forkerte vej. Det farligste vi kan gøre, når det kommer til ligestilling i samfundet, er at bilde hinanden ind, at vi har det:
Der er stadig meget at kæmpe for. Et opgør med vold mod kvinder  I alt for mange år har vi som samfund svigtet kvinder, der udsættes for vold.
Hvert år udsættes ca. 118.000 kvinder for partnervold, og mænd er også i stigende grad udsat. Hvert femte drab i Danmark er et partnerdrab og langt de fleste ofre er kvinder:
Omkring 12 kvinder om året dræbes af en nuværende eller tidligere partner. Det placerer os i top-5 over partnervold i EU og langt over det europæiske gennemsnit.
Sådan har det set ud i årevis. Det indikerer, at vi fortsat ikke har en systematisk tilgang til vold mod kvinder i Danmark.
I Radikale Venstre vil vi volden til livs.Vi mener, at det er skammeligt, at vi i dette rige land ikke kan finde politisk vilje og ressourcer til at få rettet op på de her hjerteskærende tal.
Derfor arbejder vi for at råbe det øvrige Christiansborg op, og få en ny, ambitiøs og langvarigt finansieret national handlingsplan mod partnervold og -drab.
Det indebærer eksempelvis at afsætte flere midler til de tidlige forebyggende indsatser for både voldsofre og voldsudøvere og den akutte hjælp til ofre udenfor krisecentrene, hvor ventetiden i dag er alt for lang. Danmark har ligesom alle andre EU-lande underskrevet Istanbulkonventionen, der udgør et retligt værn mod alle former for vold mod kvinder, men vi er langtfra kommet problemet til livs.
Vold mod kvinder og piger er den mest systematiske menneskerettighedskrænkelse på verdensplan. Det burde vi som samfund gøre meget mere for at stoppe. Reelt lige muligheder og mere diversitet på arbejdsmarkedet  Danmark er et af de lande i Europa, hvor færrest mener, at der er kønsdiskrimination, samtidig med at vi faktisk ligger ret højt og over gennemsnittet af EU-lande, når det kommer til konkrete oplevelser med kønsdiskrimination.
Med andre ord er fortællingen om Danmark som et ligestillet foregangsland stærk, mens virkeligheden ser anderledes ud.
Danmark har et af verdens mest kønsopdelte arbejdsmarkeder, hvor kvinder er overrepræsenterede i lavt lønnede fag og underrepræsenterede på ledelses- og bestyrelsesgangene.
I halvdelen af landets virksomheder er der ikke en eneste kvinde i bestyrelsen, kvinder tjener fortsat markant mindre end mænd og de negative konsekvenser på løn- og karriereudvikling er fortsat langt større for kvinder end mænd.
På trods af at MeToo-bevægelsen har skabt tiltrængte forandringer i Danmark, er der fortsat brug for at have fokus på at bekæmpe sexisme i alle dele af samfundet. Ligestilling kommer ikke af sig selv, vi er nødt til at handle.
Det er svært at ændre mangeårig kultur, og derfor vil vi sætte ind på flere områder: For at modgå den nuværende tendens - hvor et stigende antal kvinder går på deltid, når de får børn, med store konsekvenser for den økonomiske ligestilling mellem kønnene - vil vi investere massivt i dagtilbudsområdet, så forældre i højere grad er trygge ved at aflevere deres børn.
Vi vil indføre en midlertidig forsøgsordning med kvoter for det underrepræsenterede køn, som skal afskaffes igen, når der er kommet en mere ligelig balance i erhvervslivets bestyrelser.
Vi kæmper for en mere ambitiøs øremærkning af barslen, så fædre og/eller medforældre får ligelig ret til orlov med deres barn, ligesom vi vil udvide barselsloven til også at gælde for selvstændige.
Vi vil sætte ind med initiativer fra ABC til PhD, der skal fremme at unges uddannelsesvalg bliver truffet på baggrund af lyst og interesser – ikke forældede kønsstereotyper, fordi vi går glip af dyrebart talent og potentiale, når vi lader børn og unges køn definere deres muligheder.  Mød vores ligestillingsordfører her: Samira Nawa. Læs vores seneste ligestillingspolitik her: Om et opgør imod enhver form for diskrimination: Fremtiden er mangfoldig.Om kvoter for det underrepræsenterede køn: Forslag til folketingsbeslutning om en forsøgsordning med mere ligelig kønsrepræsentation i bestyrelser
Om at styrke LGBT+ personers rettigheder i Europa
Om en samlet europæisk indsats målrettet vold mod kvinder.


---

# Det mener vi om: Miljø og natur - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/natur-miljoe-og-drikkevand

Hvad er mest vigtigt at passe på – landbruget eller drikkevandet? Bilisterne eller den rene luft? Vi radikale står fast på, at Danmark ikke kan tage sit rene vand, sin rene luft og vores mangfoldige natur for givet.
Derfor er vi klar til at omlægge vores landbrug, så vi beskytter natur og klima – og aldrig bliver et land, hvor vi er tvunget til at drikke vand fra flaske. Vi vil have de sorte biler ud af byen, så vi kan få renere luft. Vi vil sikre at vores skove bliver så store og vilde, at man kan fare vild i dem, samtidigt med at der lagres CO₂ og produceres bæredygtigt træ til danske virksomheder.
Vi skal bruge vores ressourcer meget bedre end i dag, og vi skal tage de afgørende skridt mod at blive et samfund, der ikke smider væk, men bruger vores ting igen og igen. Det skal begrænse vores affaldsmængder. Og det affald, der trods alt skabes, skal genanvendes.
Vores have er en blå ressource. Men alt for længe har vi udnyttet havene til bristepunktet med overfiskning og trawl, råstofudvinding og klapning samt forurening og udledning af næringsstoffer fra landbruget. Vi skal stoppe de aktiviteter, som skader vores have og i stedet genoprette havbunden med ålegræs og stenrev, så livet under havet endnu engang kan sprudle.
Landbruget bliver nødt til at fylde mindre, hvis vi vil have livet tilbage i havet, sikre rent drikkevand til kommende generationer nå vores klimamål. Den animalske produktion lægger beslag på alt for store arealer til produktion af foder mens gylle og pesticider trænger ned i vores grundvand og ud i vores fjorde og søer. Alt for længe har vi baseret indsatsen med at omstille landbruget på frivillige aftaler. Den grønne trepart er et vigtigt skridt.
Men afgifterne på landbrugets udledninger er for lave, og reguleringen af kvælstof ikke tilstrækkelig til at sikre, at vi kommer i mål med den store udtagning af landbrugsjord vi står overfor.  Udfordringen er:
Vi står midt i en presserende biodiversitetskrise. Vores natur er under pres. Plante- og dyrelivet lider i en sådan grad at arter forsvinder fra den danske natur. Hvis ét led i naturens system forsvinder, så risikerer det at have store konsekvenser andre steder i vores økosystem.
I Danmark drikker vi ubekymret vores grundvand direkte fra hanen. Men der er fundet pesticidrester fra landbruget i mere end halvdelen af alle aktive drikkevandsboringer og nitrat i drikkevandet, som kommer fra landbrugets gylle, øger risiko for kræft.
Luften i byerne er forurenet og skadelig for vores helbred og danskerne mister gode leveår af at indånde luften i vores byer.
Ren luft-zoner, beskyt vores drikkevand, mere natur
Vi vil have ren luft-zoner i byerne, hvor der kun må køre elbiler. Vi vil sætte strøm til danskerne bilvalg ved at sikre fortsat lave afgifter på elbilerne og i stedet indføre vejafgifter. Elbilen er det grønneste valg – men det skal også være det nemmeste og billigste. Vi skal sætte en stopper for salg af nye benzin- og dieselbiler allerede i 2028. Mindre kørsel og færre fossilbiler vil give renere luft til byerne og mindre støj og trængsel på vejene.
Vi vil fortsætte kampen for at beskytte vores drikkevand. Det er forbudt at sprøjte lige ovenpå vores drikkevandsboringer. Nu skal vi tage næste skridt og stoppe med sprøjtning alle de steder, hvor der dannes drikkevand. Det er den billigste vej til rent drikkevand for de næste generationer.
Vi vil have ny biodiversitetslov på linje med klimaloven med klare mål og konkrete handleplaner, der sikrer at vi får 30 % beskyttet natur i Danmark hvoraf 10 % er strengt beskyttet og naturen kan være natur i egen ret.
Vi skal i mål med den grønne trepart og danmarkshistoriens største udtagning af landbrugsjord. Men den grønne trepart er under pres. Afgifterne på landbrugets udledninger er for lave og reguleringen af kvælstof og ammoniak ikke tilstrækkelig. Vi er nødt til lade landbruget betales for deres forurening, hvis den grønne trepart skal blive til virkelighed og ikke blot ord på et stykke papir.
Vi vil tage et livtag med vores historik med at bruge havet som losseplads og ressource vi kan udnytte omkostningsfrit. Derfor skal der bl.a. en afgift på klapning og forbud mod klapning ved anlægsprojekter. Derudover skal vi have mere beskyttet havareal, flere marine naturnationalparker og flere trawlfrie zoner.
Læs mere om radikal politik  Nyhed Fra bundtrawl til et skånsomt fiskeri for den næste generation Nyhed Vi vil indføre en dansk allemandsret Nyhed Farvel til sort energi   Miljø og klima Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand til den næste generation Nyhed Grønne partier har fået nok: Centralt krav om rent drikkevand


---

# Det mener Radikale Venstre om skolepolitik - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/skole

Folkeskolen er hjerteblod for Radikale Venstre. Det er selve fundamentet under vores samfund.
Danmark bygger på, at vi går i klasse med hinanden på kryds og tværs og gør os umage for at give alle børn lige muligheder.
Folkeskolen har i alt for mange år været underfinansieret og overreguleret. Hver femte underviser har ikke en læreruddannelse, og det går ikke bedre med inklusionen.  Vende underskud til overskud I Radikale Venstre vil vi vende udviklingen, så alle børn får en plads i skolens fællesskab.
Vi vil afsætte 4,7 mia. kr. til at skolen kan få veluddannede lærere med ordentlig tid til at forberede god undervisning, og at der kan være to voksne i halvdelen af timerne i skolen.
Så flere børn kan få hjælp i den almene undervisning, før de har det så skidt, at de har brug for et specialiseret tilbud.
Vi vil gøre merituddannelsen gratis og investere i læreruddannelsen med flere timer, mere praktik og gratis ret til en ny gratis kandidatuddannelse.
Vi vil vende underskud til overskud og skabe en folkeskole, der er et bedre sted at være for alle børn! En fri og fællesskabende folkeskole For mange børn keder sig i skolen, hvor store dele af skoledagen foregår stillesiddende i et klasselokale, på skærm og med test og eksamen som omdrejningspunkt for undervisningen.
Tusindvis af børn har det så dårligt, at de slet ikke kommer i skole. Det koster dyrt for både børnene, familierne og samfundet. Vi taber børn alt for tidligt i deres barndom, fordi de ikke kan slå til i skolens rammer og venter alt for længe på at få hjælp.
I Radikale Venstre vil vi fra bedømmelse til begejstring. Vi vil sætte skolen fri fra de mange mål og test, der binder undervisningen og investere i at meget mere af undervisningen foregår ude af klasseværelset, hvor børn kommer op af stolene og ud i virkeligheden, naturen og lokalområdet.
Vi vil sikre, at skolen har råd til, at børnene har fysiske bøger at læse i og materialer at udfolde sig med.
Vi kæmper for en skole, hvor børn ikke er passive tilhørere, men har indflydelse på undervisningen og får fællesskabende oplevelser med natur, kunst, musik, lejrture og gratis skolemad.
Vi vil have mindre fokus på bedømmelse og mere plads til at eksperimentere, turde at lave fejl og øve sig. Vi drømmer om at få flere glade børn hjem fra skole, der har lært en masse nyt, leget med venner og fået hjælp, når de havde brug for det. Gode fritidshjem og klubber i hele landet Samtidig med at skærmene har vundet frem i børn og unges liv, er fritidsordninger og klubber blevet beskåret med milliarder.
Det betyder, at mange børn i dag tilbringer eftermiddagen foran en skærm, i stedet for at have fysisk og socialt samvær med andre børn. Gode fritidsinstitutioner og fællesskaber uden for skolen er afgørende for at fremme trivsel blandt alle børn og for at forebygge kriminalitet og social udsathed.
Derfor vil Radikale Venstre genrejse fritidspædagogikken med en 10-årsplan på 4 mia. kr. årligt.
Så alle børn får steder, hvor de møder voksne, der vil dem, hvor de ikke skal præstere, og hvor de kan opleve at have en betydning i fællesskabet. Vi vil give alle børn ret til fritidshjem til og med 6. klasse, og styrke institutionerne med egne lokaler, værksteder og adgang til natur.
Vi vil sikre, at klubberne kan have længere åbningstider, og at pædagogerne kan være opsøgende, der hvor de unge er og hænger ud.
Det er væsentligt for at tilbyde særligt udsatte unge stærke og sunde fællesskaber som alternativer til de kriminelle miljøer og løbebaner.
Vi drømmer om fritidshjem, hvor børn tigger om at få lov at blive lidt længere, fordi der er sjovt at være, og om gode klubtilbud i alle kommuner, hvor der er stærke ungdomsfællesskaber, dygtige pædagoger og åbent om aftenen. Mindre skærm. Mere leg og natur Alle børn er i udgangspunktet vilde med natur, de vil gerne rode i jord, røre ved dyr og lege udenfor.
Men i dag kommer vi let til at slå den interesse ihjel tidligt i mange børns liv.
Engang sendte vi børn ud at lege, når de larmede. I dag er vi ved at opdrage en generation til at gå ind på værelset med en skærm i stedet for.
Det skal der laves om på. Vi vil sætte vores børn fri til at lege vildt, fordi det er sådan de lærer, trives og udvikler sig både fysisk og socialt.
Vi vil skabe mere rum til, at børn kan lege frit både i byen og i naturen. Derfor vil vi have langt flere fritidshjem og klubber, hvor der er dyr, bål og god adgang til natur og fremme leg i familien og i byen.
Det kræver et opgør med en række regler, der i dag begrænser borgere, civilsamfund og kommuner i at indrette byens rum til leg permanent eller midlertidigt. Og så vil vi udbrede flere vilde og bemandede legepladser i hele landet, hvor børn kan bygge, rive ned, kravle højt op, dyrke grøntsager og møde dyr. En stærk fremtid starter med de små Danmark skal være verdens bedste sted at være barn.
Derfor er det en hjørnesten i vores generationskontrakt, at vi radikale afgiver et Børneløfte, hvor vi vil investere 15 mia. kr. årligt i dagtilbud, skoler, fritidspædagogik og civilsamfund. Læs mere om radikal politik  Børn og skole Børneløftet


---

# Det mener vi om: Uddannelse - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/uddannelse

Uddannelsesniveauet er faldet gennem 10 år
De seneste ti år er der sket et afgørende skifte. Unge, der går ud af folkeskolen, kan for første gang nogensinde se frem til lavere uddannelsesniveau end tidligere generationer: Færre får en universitetsuddannelse, færre får en professionsuddannelse, færre får en erhvervsuddannelse – og til gengæld vil markant flere ende helt uden en uddannelse! Faldet rammer geografisk, socialt og kønsmæssigt helt skævt. Det er en katastrofe for de unge og for samfundsudviklingen.
De seneste års uddannelsesreformer har forværret udviklingen
I stedet for at standse ulykken er der de sidste fire år gennemført en stribe omfattende reformer af uddannelsessystemet, som efter alt at dømme vil forværre problemerne: Universitetsuddannelser er skåret ned, så flere mange unge afvises på deres drømmeuddannelse.
Karakterkrav er hævet, så færre unge kan bryde den sociale arv og komme på gymnasiet. 10. klasse og HF lukkes i de kommende år, så unge kan finde færre pusterum eller genveje i uddannelsessystemet. Radikale Venstre har kæmpet imod dem alle.
Radikale Venstre vil vende udviklingen og sætter nye uddannelsesmål
Ifølge politisk leder Martin Lidegaard er det et absolut hovedkrav til en kommende regering, at det faldende uddannelsesniveau skal vendes med at løft af folkeskolen i milliardklassen, en genforhandling af SVM-regeringens reform af ungdomsuddannelserne, der lukker HF og 10. klasse, samt en ny universitetsreform med flere studiepladser.
Samtidig skal et kommende regeringsgrundlag indeholde konkrete nye mål om, at to ud af tre unge som minimum skal have en videregående uddannelse i fremtiden; hver fjerde ung skal have en kandidatuddannelse; og andelen af unge, der slet ingen uddannelse får, skal halveres fra de nuværende 10 procent til 5 procent af hver årgang.
De unge skal læse det, de selv drømmer om, der hvor de gerne vil
De unge må læse, hvor de vil og hvad de selv drømmer om. Det vigtigste er, at de får bedre muligheder for at uddanne sig. Derfor går Radikale Venstre til valg på at åbne flere uddannelsespladser i både store og små byer, sænke adgangskrav, droppe tvungen afkortning af uddannelser, øge SU og boligstøtte og bygge flere kollegieboliger.
EPX-reformen skal genforhandles, med større fokus på de unges ønsker, behov og videreuddannelsesmulighed. 10. klasse og HF skal ikke lukkes.
Der skal investeres ekstra tid og penge i uddannelse, SU og forskning
Radikale Venstre vil investere ekstra milliarder i alle uddannelserne – både ungdomsuddannelser, erhvervsuddannelser, og korte, mellemlange og akademiske videregående uddannelser.
SVM-regeringens praksis med at investeringer i nogle uddannelser skal finansieres med tilsvarende nedskæringer på andre uddannelser skal stoppes. Så der samlet set bliver flere og bedre uddannelsesmuligheder, mere tid til faglig fordybelse og større studiemæssigt engagement. Ellers får vi ikke vendt udviklingen og hævet uddannelsesniveauet.
Vi skal også give plads til unge, der har brug for tid til fordybelse, en reeksamen eller er kørt fast i deres studie – uanset deres sociale eller geografiske baggrund. Derfor er vi imod at skære i SU’en til studieskift, fjerne studerendes sommerferie eller presse uddannelsestiden ned under det, de egentligt er normeret til.
Ungdomslivet og studieårene skal være en gylden tid, hvor flere blomstrer og færre mistrives. Hvor fællesskab, dannelse og medborgerskab styrkes. Hvor der er færre bekymringer om at vælge rigtigt i først hug, om at klare alle eksaminer perfekt eller bare om at finde et sted at bo. Senere i livet skal alle have bedre mulighed for at uddanne sig videre, bygge ovenpå eller skifte karrierespor.  Læs også
Politiken 26. februar 2026
Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål:
Radikale støtter idéen om EPX, men er imod højere adgangskrav
Radikale Venstres folketingsgruppe støtter idéen om en praksisfaglige gymnasial uddannelse som EPX, men vi ville hellere oprette den ved at udbygge den succesfulde HF i en mere erhvervsfaglig retning frem for at nedlægge HF helt, som regeringen nu har besluttet.
Radikale Venstre ønsker samtidig ens, lave adgangskrav på 02 til alle gymnasiale uddannelser. Vi er meget imod EPX-aftalen, som i fremtiden vil hæve adgangskravene til de nuværende gymnasiale uddannelser til 6. Det høje adgangskrav vil bl.a. betyde, at mange – særligt drenge og unge med minoritetsbaggrund - tvinges ind på EPX, selvom de hellere ville i det almindelige gymnasium eller på handelsskole. Undersøgelser peger på at adgangskravet vil betyde at op mod hver fjerde dreng, vil blive udelukket fra STX, HHX og HTX, når adgangskravet hæves. Det tror vi ikke er en god måde, at starte epx-uddannelsen på, for uden den enkelte unges motivation og engagement, bliver det ikke en succes. For mere information, se vores ungdomsuddannelsesudspil [her].
Radikale vil fastholde muligheden for kommunale 10. klasser
Vi har brug for en radikalt anden tilgang i vores syn på værdien af uddannelse, end den, som den nuværende regering står for. I dette rige land må og skal vi kunne give plads til også de dele af uddannelsessystemet, hvis værdi ikke kan aflæses i et karaktergennemsnit eller et Excelark, men i stedet i fællesskaber, venskaber og kundskaber. Det er sådan, vi skaber de bedste forudsætninger for et rigt ungdomsliv, og dermed et rigt samfund i fremtiden. Vi ved, at unge primært vælger 10. klasse for at få afklaring, pusterum og udskyde deres uddannelsesvalg. I en tid med stigende mistrivsel og øget tempo blandt unge i hele Vesten, er der i vores optik intet, der peger på, at vi har brug for at give mindre plads til det. Derfor vil vi bevare de unges plads til at tvivle og finde deres egen vej i livet.
Radikale er imod lukning og afkortning af universitetsuddannelser
Radikale Venstres folketingsgruppe er imod universitetsreformen fra 2023, fordi den halverer op mod hver fjerde kandidatuddannelse og lukker hver tiende bacheloruddannelse. Reformen vil betyde, at færre unge kan komme ind på deres drømmeuddannelse, det faglige niveau vil falde, mistrivslen vil stige og der vil komme færre højtuddannede, som er vigtig for at skabe gode jobs i hele Danmark og bedre løsninger i bl.a. den grønne omstilling. Reformen er en besparelse, som slet ikke kan betale sig i længden.
Radikale er imod afkortning af professionsbacheloruddannelserne
Radikale Venstres folketingsgruppe er imod at afkorte og begrænse udbuddet af professionsbacheloruddannelser for at kunne øge arbejdsudbuddet. For både vores velfærdsinstitutioner og vores virksomheder har brug for flere med bedre uddannelse. Vi bakker fuldt op om de kvalitetsinvesteringer og forbedrede muligheder for efter og videreuddannelse, som ligger i reformen – men ville hellere have finansiere dem gennem bredere samfundsreformer end ved at skære i uddannelsernes faglighed, som resten af Folketinget aftalte i foråret 2025.
Radikale er imod SU-besparelserne fra 2023
Radikale Venstres folketingsgruppe er imod SU-aftalen fra 2023, som betyder fjerner et års SU-ret og begrænser SU til normeret studietid på alle videregående uddannelser. Det vil særligt ramme mindre velstående studerende, som fx ønsker at skifte studie, skal til reeksamen eller forsinket af rimelig grunde – netop nogle af dem, som vi i vores øjne bør gøre allermest for at fastholde og støtte gennem uddannelsessystemet. Mød vores uddannelsespolitikere i Folketinget: ·         Uddannelsesordfører Katrine Robsøe
·         Børne- og undervisningsordfører: Lotte Rod
·         Forskningsordfører: Stinus Lindgren Læs seneste udspil Om hele uddannelsessystemet
Uddannelser For Fremtiden Udspil Maj 2023
Om ungdomsuddannelser
Ungdomsuddannelser Til Flere Ikke Til Færre Rv Udspil Aug 2024
Om pædagoguddannelsen
Om pædagoguddannelsen


---

# Ældre og sundhed - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/sundhed-og-forebyggelse

Radikale Venstre ønsker en ny generationskontrakt, hvor vi bruger flere penge på vores børns trivsel, sundhed og fremtid. Vi kæmper for, at sundhedspolitik kommer til at handle meget mere om forebyggelse. Så børns fremtid ikke skal afhænge af deres forældres baggrund, og så vi sikrer at alle - unge som ældre – får flere gode leveår og øget livskvalitet. Mere forebyggelse – mindre ulighed i sundhed I Radikale Venstre mener vi, at sundhedsvæsenets nuværende prioritering er skæv: Vi bruger for få ressourcer på forebyggelse, og for mange på at behandle sygdom og sociale udfordringer. Vi ønsker en strukturel omlægning, hvor tidlige indsatser prioriteres langt højere – fx gennem investeringer i alle børns arenaer, indretning af byrum og højere afgifter på tobak og alkohol.
Forebyggelse skal tænkes ind i alle politikområder. Vi arbejder for gratis, sund skolemad til alle børn og mere bevægelse i skolen.
Vi har i Danmark udpræget ulighed i sundhed – særligt indenfor psykiatrien. Det starter tidligt og følger mennesker med færre ressourcer gennem livet. Det giver en stor forskel både i livskvalitet og livslængde afhængig af socioøkonomisk status. Vi ønsker et sundhedsvæsen, der fungerer for alle — ikke kun dem, der har de nødvendige ressourcer til at navigere i systemet.
Hvis vi skal gøre op med ulighed i sundhed, kræver det at vi bliver langt bedre til at prioritere strukturel forebyggelse, også selvom det kan være svært, fordi vi skal have gjort op med, at det er dine forældres baggrund eller dit postnummer der afgør dine muligheder i livet, og hvor mange gode leveår, du får.  Psykiatrien skal løftes  Psykiatrien skal løftes – især for børn, unge og de svært psykisk syge
Psykiatrien har alt for længe været underprioriteret og underfinansieret, hvilket blandt andet har ført til alt for lange ventelister.
Derfor har vi længe kæmpet for at sidestille psykisk sygdom med somatiske sygdomme. Vi er med i aftalen om en 10-årsplan for psykiatrien, hvor vi særligt arbejder for at nedbringe ventetiden på hjælp og styrke indsatsen for børn og unge, så psykiske sygdomme opdages og behandles tidligere.
Blandt andet ved at udvide ordningen for gratis psykologhjælp, udbrede tilbud, hvor man kan få hurtig hjælp og ansætte skolepsykologer på alle skoler. Samtidig kæmper vi for, at der bliver prioriteret flere midler til behandlingen af svær psykisk sygdom blandt andet med bedre hjælp i overgange og skift i og uden for sundhedsvæsenet. Et nært sundhedsvæsen Et nært sundhedsvæsen med kvalificeret personale – og bedre plads til faglig prioritering
Radikale Venstre ønsker et sundhedsvæsen med mindre bureaukrati og kassetænkning og bedre plads til faglige skøn og individuelle vurderinger.
Reel lighed i sundhedsvæsenet kræver forskellige tilbud til forskellige personer. Derfor bør fokus være på differentierede sundhedsydelser, tidlig opsporing og fleksible løsninger for borgerne. Det indebærer et opgør med den nuværende 30 dages behandlingsgaranti, som skaber et skævt ressourceforbrug, fordi den ikke skelner mellem sygdommes alvorlighed og behovet for hurtig behandling.
Vi vil i stedet give plads til det faglige skøn med en differentieret behandlingsgaranti, så vi hjælper dem, der har størst behov, ikke dem der har ret. Vi vil styrke det nære sundhedsvæsen ved bl.a. at benytte nye teknologier, telemedicin og hjemmebehandling til at aflaste hospitalerne og flytte lettere behandlinger ud og tæt på borgerne. Vi vil sikre mere udenlandsk arbejdskraft bredt i sundhedsvæsenet ved eksempelvis at nedbringe sagsbehandlingstid og modgå flaskehalse i autorisationen af udenlandske læger og styrke samarbejdet mellem det offentlige og private sundhedsvæsen. Mere værdighed og frihed Mindre system. Mere værdighed og frihed i ældreplejen.
Ældre, der har brug for hjælp, pleje og behandling skal have besøg af medarbejdere, de kender, med høj faglighed og tid til at se dem i øjnene. Det fordrer en højere kvalitet i ældreplejen end i dag - herunder faste teams og kvalificeret arbejdskraft.
I de kommende år bliver vi flere ældre og samtidig færre til at tage os af, dem, der har brug for det. Det kommer til at kræve økonomisk prioritering. I Radikale Venstre mener vi, at vi bør begynde at skelne mere mellem ressourcestærke og ressourcesvage ældre, og vi er åbne for at drøfte, hvordan og i hvilket omfang ressourcestærke ældre i højere grad selv kan betale for nogle ydelser.
Det kunne eksempelvis være praktisk hjælp som rengøring. Derudover skal det være muligt for seniorer og ældre at kunne tilkøbe ekstra services, uanset om de vælger offentlig eller privat pleje. Det giver ingen mening, at mennesker efter at have levet helt forskelligt skal puttes ind i den samme kasse, når vi bliver gamle.  Mød vores sundheds- og ældreordførere her:
•    Sundheds- og forebyggelsesordfører: Stinus Lindgreen •    Ældreordfører og kommunalordfører: Lotte Rod
Læs vores seneste sundheds- og ældrepolitik:
•   Om vores Børneløfte med investeringer i tidlige indsatser for 15 mia. kr. i dagtilbud, skole og fritid•    Om skolemad


---

# Vi mener - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener

Det mener vi om:
BoligerBørnDemokrati og retsstatForskning og innovationEuropa, internationalt samarbejde og sikkerhedKirkeKlima og energiKulturLanddistrikterFødevarer og landbrugLigestillingNatur, miljø og drikkevandSeniorer og ældreSkoleSundhed og forebyggelseTransportUddannelseUdlændingeØkonomiUdspil


---

# Samværspolitik - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/samvaerspolitik

Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 25. januar 2025.
Samværspolitik for Radikale Venstre
Radikale Venstres samværspolitikEt godt socialt fællesskab er en hjertesag for Radikale Venstre. Vi anerkender dog, at det respektfulde, inkluderende og arbejdsomme sociale fællesskab, vi stræber efter, ikke blot er noget, der kommer af sig selv, men noget, vi skal opbygge på baggrund af de stærke værdier, vi alle har til fælles. Som medlem af Radikale Venstre forventer vi, at du, ligesom partiets øvrige medlemmer, respekterer dine partifæller på alle niveauer, så alle frivillige, folkevalgte og ansatte kan trives og føle sig trygge. Det kommer der bedre stemning, sammenhold og politik ud af.
God tone og det frie ordUenighed er et grundvilkår i et politisk parti, både hvad angår politiske og organisatoriske forhold. Frie politiske meningsudvekslinger indtager en central plads – både indenfor og udenfor partiet. Det frie ord må dog aldrig misbruges til at nedværdige eller bagtale andre medlemmer, ligesom en for hård tone kan skade det sociale fællesskab. Vi anerkender, at vi aldrig kan blive helt enige om, hvad der er god tone, og at alle har forskellige grænser, men vi stræber dog i fællesskab efter at holde den, og at få samlet op og snakket ud, hvis den bliver brudt – forsætligt eller ej. Samtaler, hvor uenighed finder sted, skal føres med respekt for hinandens synspunkter og i samværspolitikkens ånd. Bemærk at god tone ikke i sig selv sikrer god opførsel. Bagtalelse, mobning, nedværdigelse og urimelige beskyldninger bliver ikke legitime af at de bliver udtrykt på en pæn måde.
Et inkluderende fællesskabRadikale Venstre er et diverst parti, hvis mange medlemmer har vidt forskellige baggrunde, roller og tilhørsforhold, men er bundet sammen af fælles socialliberale værdier og virkelyst. Vi ser mangfoldigheden blandt os som en styrke, og det er vores erklærede mål at skabe inkluderende fællesskaber på alle niveauer i partiet, så alle kan trives. Vi accepterer ikke sexisme, racisme eller andre former for uretmæssig forskelsbehandling. Vi har alle et ansvar for at sikre, at alle medlemmer får lov at bidrage til partiet efter deres evner, anerkendes for deres bidrag og ikke unødigt udelukkes fra partiets sociale fællesskab.
Rollemodeller og ledelsesansvarAlle, menige som forpersonskab, er kulturbærere for partiets samværspolitik. Ledere på alle niveauer i partiet har et særligt ansvar for både at være et eksempel til efterfølgelse og at håndtere eventuelle konflikter i relation til samværet.
Formelle og uformelle magtrelationerEt særligt aspekt ved at være et diverst og inkluderende parti er, at vi er et parti med mange uformelle og formelle magtforhold. Ethvert medlem af partiet er ansvarligt for, at man ikke på uretmæssig vis udnytter sin magt over et andet medlem. Det er helt naturligt i et politisk parti, at der forekommer magtkampe og magtspil, men disse skal naturligvis ske inden for rammerne af samværspolitikken.
Grænser og seksuelt samværI et stærkt socialt fællesskab er det naturligt, at der opstår romantiske og seksuelle forbindelser. Det anser vi i Radikale Venstre for smukt, men vi er også klar over, at vores medlemmers diverse baggrunde og partiets komplekse magtstrukturer kan gøre det svært både at sætte egne grænser og forstå andres. Radikale Venstre tolererer ikke nogen former for seksuel chikane og uønsket seksuel opmærksomhed. Ethvert medlem er ansvarligt for at sikre klart samtykke for romantiske og seksuelle forbindelser samt at vedkommende er i stand til at give dette samtykke – f.eks. om de er for berusede, følelsesmæssigt berørte, eller om der er så stor en magtrelation, at det kan tænkes, at vedkommende frygter for konsekvenserne ved at sige nej.
Overtrædelse af samværspolitikkenSamværspolitikken er gældende for alle medlemmer af partiet og til partiets arrangementer, og brud på den kan aldrig undskyldes med alkoholindtag eller med henvisning til, at en anden også har overtrådt samværspolitikken.
Hvis den overtrædes, vil Radikale Venstre altid tage det alvorligt og tage hånd om det i det relevante led. I nogle tilfælde kan gentagende overtrædelser af samværspolitikken danne grundlag for at tage en sag op, som beskrevet i partiets retningslinjer ”Konflikthåndtering i Radikale Venstre”. I andre tilfælde kan enkelte brud i sig selv være alvorlige nok. Overtrædelse af samværspolitikken behøver ikke automatisk at give anledning til en sag, hvis den kan løses på anden vis – f.eks. gennem samtale eller mediering mellem parterne. Hvis du oplever noget ubehageligt i vores parti, så opfordrer vi dig til at tage det op med din nærmeste tillidsperson. Hvis du er i tvivl om, hvor du skal henvende dig, kan du henvende dig til Kontaktinstansen på kontakt@kontaktinstans.dk.
Eller læse mere om Kontaktinstansen og udfylde kontaktformularen her.
Partiet Den uafhængige kontaktinstans Partiet Retningslinjer for håndtering af sager i Radikale Venstre


---

# Aktuelt - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt

A k t u e l t  Fandt 76 aktuel artikler      Nyhed Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet Nyhed Ny og fleksibel folkepension: Pensionen skal følge livet – ikke omvendt Nyhed Flere internationale studerende
Alt aktuelt her
Nyhed Færre grise i DanmarkNyhed Grønne partier har fået nok: Centralt krav om rent drikkevandNyhed Martin Lidegaard: Vi vil en grøn og håbefuld vej for DanmarkNyhed Martin Lidegaard: Her er vores Plan B for DanmarkNyhed Fælles opråb fra grønne partier: Hæv klimamålet til 90 procent i 2035Nyhed Radikale Venstre slår egen rekord for flest indvalgte byrødderNyhed Tryghed på cykelstien - flere skal have lyst til at cykleNyhed PrincipprogramNyhed Et radikalt Børneløfte til alle kommuner
Se flere
Følg os på Instagram
@RADIKALE
Tilmeld dig Radikale Venstres nyhedsbrev
Tilmeld nyhedsbrevet


---

# Hvor kan du finde os? - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/hvor-kan-du-finde-os

Hvor kan du finde os? I valgkampen er vi tilstede mange steder på gader og stræder. Nedenfor kan du se nogle af de steder, vi er.Vil du være med?
Bliv medlem


---

# Radikale Venstres principprogram - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/principprogram

Radikale Venstre mener, at alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder og skal behandles med respekt.
Derfor vil Radikale Venstre altid forsvare enhver, der undertrykkes på grund af herkomst, tro, overbevisning, køn, seksualitet, kønsidentitet, alder, sociale status eller som af andre grunde behandles uretfærdigt og nedværdigende.
Radikale Venstre kender fællesskabets styrke. Livet sammen med andre er forudsætningen for den enkeltes frihed og trivsel. Vi rækker hånden ud til dem, der harbehov, og alle har en plads i fællesskabet. Mangfoldighed og ligeværd går hånd i hånd, og ligestilling er både en grundlæggende rettighed og en af vor tids største muligheder.
Det enkelte menneskes aktive deltagelse er en forudsætning for et liberalt demokrati. Alle har ret til at have og være en stemme.
Fællesskabet rummer både forholdet mellem mennesker og hensynet til vores omgivelser. Gennem bæredygtig udvikling vil vi aflevere jorden til kommende generationer i bedre stand, end den er i dag. Det gælder for klimaet og biodiversiteten, såvel som for mennesker og samfund. Kloden skal være grønnere, individerne friere og fællesskabet stærkere.
Vi skal medvirke til et verdenssamfund, der bevæger sig fra uret til ret, fra undertrykkelse til demokratisk deltagelse og fra ufrihed til frihed for det enkelte menneske. Vi vil mindske smerten, øge empatien, sikre freden og styrke samarbejdet i verden.
Radikale Venstre er et holdningsparti, der ikke varetager bestemte gruppers interesser, men søger udvikling og nyttige løsninger for samfundet som helhed. Vi vil fremme det samarbejdende folkestyre og demokratiet som en nysgerrig og levende arbejdsform, hvor vi skaber fremtiden sammen.
Radikale Venstre blev grundlagt i 1905, og er et socialliberalt parti formet af den historiske radikalisme.  Martin Lidegaard og Samira Nawa
“Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen. ”
Frihed & Fællesskab Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen. Hvis fællesskabet er stærkt, og vi som individer kan forpligte og forlade os på det, bliver vi stærke som mennesker.
Radikale Venstre har tillid til frihed under ansvar. Vi mener, at alle mennesker både har ret til og er forpligtede til at deltage i samfundets opbygning, udvikling og indretning, så godt som man evner det.
Radikale Venstre arbejder for at skabe lige muligheder for alle. Vi forsvarer et frisind, som ikke blot tolererer det anderledes, men også tør forandre sig selv i mødet med det. Vi ser en styrke i mangfoldighed og forskellighed i fællesskabet og er overbeviste om, at samtale er fundamentet for demokratiet.
Radikale Venstre har et liberalt grundsyn og vil kæmpe for den enkeltes ret til frihed og selvbestemmelse, så længe denne frihed ikke skader eller begrænser andres frihed, rettigheder og muligheder for personlig udfoldelse.
Vi er imod alle former for lovbestemte nedarvede privilegier. Ingen statsborgere må stå over loven og tilkendes særlige rettigheder i kraft af deres familie eller afstamning.
Fællesskabers kulturelle eller religiøse normer må aldrig udmønte sig i negativ social kontrol og begrænsninger i den enkeltes rettigheder eller frie valg.
De frivillige fællesskaber er grundlaget for det aktive medborgerskab. Det er stedet hvor mangfoldighed, integration og innovation kan skabes og sikres. Retten til og muligheden for at samle og forene sig skal beskyttes og styrkes både i Danmark og i resten af verden, hvor demokrati og menneskerettigheder fortsat ikke er en selvfølge.
Vi ønsker gode rammer for civilsamfundet og foreninger på alle niveauer lige fra det konstruktive samspil med lokale institutioner i løsningen af konkrete opgaver og til rollen som kritisk vagthund over for stat og myndigheder.
Der skal skabes rum og plads for folkeoplysning, information og medier, som alle kan få lige adgang til og være trygge ved. Vi vil aktivt forholde os til sociale medier og sikre public servicetilbud, der kan skabe kritisk journalistik og oplysning i hele landet og bidrage til at dæmme op for misinformation.  Folketingsgruppen 2024
“Vi anser ytringsfriheden som fundamental for den enkeltes mulighed for at tale magtpositioner imod uden at blive mødt af sanktioner. Alle har krav på at blive talt til med respekt og værdighed.”
Borger & Demokrati Principperne om opbygningen af stærke demokratiske fællesskaber og et retssamfund, der kan beskytte individets frihed og rettigheder, skal gælde i alle lande og på alle niveauer.
Alle samfund bærer et ansvar for at sikre, bevare og udbygge borgernes rettigheder og aktive deltagelse. Adgangen til at opnå permanent opholdstilladelse og statsborgerskab er afgørende for at sikre lige rettigheder, aktivt medborgerskab og integration for mennesker, der opholder sig varigt i Danmark eller i andre lande.
Det er nødvendigt at sikre individets frihed og rettigheder herunder retten til privatlivet både over for stater, og gennem demokratisk kontrol med kommercielle interesser, magtkoncentrationer og i stigende grad i det digitale fællesskab.
Vi anser ytringsfriheden som fundamental for den enkeltes mulighed for at tale magtpositioner imod uden at blive mødt af sanktioner. Alle har krav på at blive talt til med respekt og værdighed.
Åbenhed er helt grundlæggende for borgernes demokratiske kontrol. Vi arbejder, både i Danmark og i verden, for at udvide og styrke offentlighedens indsigt i statens og internationale organisationers arbejde og udnytte digitaliseringen til at skabe nye og bedre muligheder for, at alle borgere kan få indsigt i og påvirke samfundets udvikling.
Retsstaten og magtens tredeling skal være uomgængelig. Den skal sikres, selv når det er svært, med fuld og utvetydig respekt for grundloven og menneskerettighederne. Vi forsvarer et lovsind og et retsind, hvor staten understøtter retssikkerheden og den retfærdige behandling af den enkelte, uanset hvem man er, hvor man kommer fra, eller hvad man tror på. Staten skal være stærk nok til at understøtte borgernes rettigheder og det enkelte menneskes muligheder, og disciplineret nok til at trække sig, hvor og når borgeren, markedet og civilsamfundet kan selv.
Radikale Venstre ønsker at bevare og styrke Danmark som et demokratisk fællesskab med vores folkevalgte forsamlinger og vores fælles institutioner i centrum. Grundloven skal moderniseres som fundament for det danske folkestyre og med respekt for menneskerettigheder og natur, og samtidig bekæmpe nedarvet magt, privilegier og højhedstitler.
Vi værdsætter og ønsker at styrke samarbejdet indenfor rigsfællesskabet, men vil respektere ønsker om øget selvbestemmelse og suverænitet.
Beslutninger i EU og i Danmark skal, hvor det giver mening, træffes så tæt på borgerne som muligt og altid være under demokratisk kontrol. Vi har tillid til det kommunale selvstyre og det regionale samarbejde og ønsker at styrke og bevare borgernes deltagelse i og indflydelse på beslutningsprocesser gennem øget borgerinddragelse og demokratisk forståelse på alle niveauer.
Vi tror på, at den nationale og lokale selvbestemmelse og demokratiet kan blive styrket af et forpligtende samarbejde i verden både imellem de nordiske lande, gennem fuld deltagelse i EU-samarbejdet og i de internationale organisationer. Vi kæmper for, at den folkelige deltagelse forankres og udbygges i det internationale samarbejde. Radikale Venstre tror på, at det mellemfolkelige samarbejde og udveksling på tværs af landegrænser kan skabe fred og gensidig forståelse.
Danmark skal forpligtes til at bidrage til en verdensorden, hvor der gælder samme grundlæggende rettigheder for alle mennesker og som bygger på fredelige inkluderende samfund med effektive, ansvarlige og inddragende institutioner. Det skal ske gennem aktiv og engageret deltagelse i de internationale organisationer, særligt EU og FN, der kan fremme menneskerettigheder og demokrati og opbygning af stærke globale partnerskaber.
Vi mener, at fredelig sameksistens fremmes af dialog, samarbejde og samhandel, men anerkender nødvendigheden af, at vi står sammen om at beskytte demokrati og samfund mod trusler og angreb. Danmark skal være fuldt og aktivt med til at udvikle forsvarssamarbejdet i NATO og i EU og bidrage substantielt til FN’s fredsbevarende operationer.   Samfund & Økonomi Et velfungerende marked er en grundpille i et frit samfund. Her udfolder mennesket sin virkelyst og foretagsomhed og skaber virksomheder og ny værdi til gavn for sig selv og andre. Markedet skal bygge på fri og retfærdig konkurrence. Regulering skal sikre, at markedet skaber bæredygtig udvikling uden negative konsekvenser som forurening og social udnyttelse, og uden at dominerende virksomheder indskrænker den fri konkurrence til egen fordel. Det gælder i Danmark og i resten af verden.
Vi arbejder for frihandel, for at øge væksten, få flere ud af fattigdom, bidrage til forpligtende samarbejde og fred og for at skabe fundamentet for et regelbaseret internationalt samarbejde.
Økonomisk vækst er ikke et mål i sig selv, men en solid samfundsøkonomi og et sundt erhvervsliv er en forudsætning for et velfærdssamfund, der både udvikler sig og har mulighed for at tage sig af de svageste. Radikale Venstre mener, der er behov for både en dynamisk privat sektor og en sammenhængende offentlig sektor, og at partnerskaber mellem det offentlige, det private og borgerne kan give den enkelte borger flere valgmuligheder, bedre løsninger og i sidste ende en større grad af frihed.
Det enkelte menneske har værdi uanset, hvad det kan, og hvad det laver. Alle skal have ret til og mulighed for at arbejde og bidrage til samfundet. Alle funktioner, der skaber samfundsmæssig værdi, skal respekteres. Arbejdsmarkedet er ikke alene en forudsætning for velfærdssamfundet, men også et meningsgivende, identitetsskabende og frisættende fællesskab.
Det fordrer et rummeligt og inddragende arbejdsmarked, der fremmer diversitet og ligestilling på alle niveauer. Der skal være mulighed for personlig og faglig udvikling, opkvalificering og efteruddannelse og alle har ret til et sundt arbejdsmiljø og et frit valg med hensyn til faglig og politisk organisering.
Vi skal sikre adgang til nødvendige og kvalificerede medarbejdere fra Danmark eller udlandet baseret på fælles regler og beskyttelse af såvel arbejdstageres og arbejdsgiveres rettigheder.
Skat er det økonomiske bidrag til velfærdssamfundet og samtidig et dynamisk instrument til at forme det samfund, vi ønsker. Vi ønsker høj beskatning af det, der forurener og skader, og mindre skat på det, der skaber værdi og gavner.
Alle skal have mulighed for og tilskyndelse til at forsørge sig selv og sine og bidrage til samfundet. De bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og skat er derfor også et omfordelingsinstrument, der skal mindske den økonomiske ulighed både i og imellem lande.
Der er brug for et langt stærkere internationalt samarbejde, herunder minimumsskattesatser og en styrket indsats mod skatteunddragelse, monopoler ogkorruption og for at sikre retfærdig og effektiv beskatning i alle lande og til gavn for alle mennesker.
Radikale Venstre mener, at et stærkt samfund er kendetegnet ved, at det tager sig af sine udsatte borgere. Fællesskabet er forpligtet til at sikre et værdigt og trygt liv for alle.
Alle skal have mulighed for at udfolde deres fulde potentiale. Nogle borgere har på grund af social udsathed, fysisk eller psykisk handicap behov for varig hjælp fra samfundet.
Radikale Venstre vil arbejde for at indrette samfundet, så mennesker ikke nedbrydes fysisk, mentalt eller socialt.
Valg, der fremmer den enkeltes sundhed og velvære, skal gøres lette og tilgængelige for alle, og den enkelte skal støttes i at tage vare på og ansvar for eget helbred.
Radikale Venstre kæmper mod ulighed i sundhed og mener, at der bør være fri og lige adgang til et offentligt betalt sundhedstilbud af høj kvalitet med fokus på både forebyggelse og behandling.
Vi arbejder for et styrket internationalt samarbejde mod grænseoverskridende trusler mod sundheden og for at sikre alle mennesker i verden et sundt liv, trivsel og adgang til grundlæggende sundhedsydelser.
Fattigdom, social udstødelse og hjemløshed skal bekæmpes, og uligheden begrænses, så vi sikrer øget velfærd, sammenhængskraft, samarbejde og social mobilitet. Vi arbejder, også internationalt, for at afskaffe alle former for fattigdom og for, at alle mennesker får adgang til social beskyttelse.
“Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes af og udspringer fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin opvækst, de nære fællesskaber og den fremtid, det vil skabe. Den politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan udfolde sig imellem sit afsæt og sine drømme.”
Mangfoldighed og ligeværd går hånd i hånd, og ligestilling er både en grundlæggende rettighed og en af vor tids største muligheder. Dannelse & Uddannelse Demokrati og folkestyre er både en arbejdsform og en livsform, og demokratisk dannelse er ikke blot deltagelse i valghandlinger, men et livssyn og en grundindstilling, som skal udvikles gennem hele livet, og som fremmes gennem uddannelse og oplysning. Et oplyst folk er en forudsætning for et velfungerende demokrati.
Uddannelse er et frigørende gode, som fremmer den demokratiske samtale og medvirker til at skabe et samfund i fred og frihed med lige muligheder og mindre ulighed. Det gælder i Danmark som i resten af verden.
Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes af og udspringer fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin opvækst, de nære fællesskaber og den fremtid, det vil skabe. Den politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan udfolde sig imellem sit afsæt og sine drømme.
I daginstitutionen og skolen formes mennesket, verden åbner sig, og vi indføres i fællesskabet. Gennem uddannelse og almen dannelse bidrager vi både til vores egen tilværelse og til samfundets udvikling og vi bliver forankret i forpligtende fællesskaber.
Børn skal ikke være passive modtagere, men aktive medskabere af deres egen læring og udvikling. Kreativitet og leg er en væsentlig del af den almene dannelse og stimulerer nysgerrighed, selvudvikling og omverdensforståelse. Der skal være mangfoldighed i samfundets tilbud til alle børn, og altid være omsorgsfulde og kvalificerede voksne, som bidrager til barnets hele udvikling.
Skole og uddannelse skal tage afsæt i både kundskaber, praksisnær kreativ nytænkning og almen dannelse. Alle elever skal opleve, at deres holdninger har betydning og at deres handlinger får effekt. Der skal være uddannelser, der udfordrer både håndens og åndens virke, samt adgang til livslang læring for alle. Radikale Venstre vil arbejde for både en fri folkeskole og folkelige friskoler, efterskoler og højskoler. Folkeskolen må have sit eget mål og aldrig reduceres til blot at være et instrument for samfundsforandringer, økonomi eller politiske ønsker.
Økonomi og baggrund må ikke være en hindring for at få en uddannelse. Alle har ret til at uddanne sig, og vi arbejder for at øge den sociale mobilitet, lighed og ligestilling gennem uddannelse. Radikale Venstre arbejder for, at alle får fri og lige adgang til uddannelse af høj faglig kvalitet både i Danmark og i resten af verden.
Uddannelse skal medvirke til interkulturel forståelse. Både studiemiljøer og forskningsnetværk må have udsyn og være en aktiv del af det internationale samfund og af den offentlige debat.  Radikale Venstre blev grundlagt i 1905, og er et socialliberalt parti formet af den historiske radikalisme. Natur & Teknologi Radikale Venstre mener, at mennesket både er en del af naturen og lever i et samspil med naturen. Vi tilkender naturen en værdi i sig selv og anerkender deraf følgende rettigheder.
Produktion og forbrug skal udvikles på en måde, som bevarer og styrker naturens ressourcer og diversitet både på landjorden og i verdens have, og som tillader et bæredygtigt forbrug år efter år, generation efter generation. Måden hvorpå vi som mennesker forbruger ressourcer må reguleres til gavn for det samlede økosystem.
Den globale opvarmning skal modvirkes hurtigst muligt i overensstemmelse med anbefalingerne fra det internationale klimapanel (IPCC), og følgerne skal afbødes for både mennesker, dyr og natur. Vi vil styrke indsatsen for, at alle har adgang til pålidelig, vedvarende og moderne energi og for klimatilpasning særligt i verdens fattigere lande. Det kræver øget finansiering og et langt stærkere og mere forpligtende internationalt samarbejde forankret i EU og i FN.
Radikale Venstre står fast på retten til rent vand og ren luft til alle mennesker ikke kun i Danmark, men i hele verden. Vi vil bevare biodiversiteten, sikre bæredygtig brug af økosystemer og bruge forskning og teknologi som hjælp til at sikre alle mennesker adgang til sikker, ernæringsrig og tilstrækkelig mad.
Vi ser ikke den teknologiske udvikling som naturens modsætning, men som en nøgle til at øge både menneskets og naturens trivsel. Det kræver politisk regulering, teknologisk dannelse og stadigt større etisk og politisk bevidsthed at bruge teknologi til fordel for naturen, mennesket og samfundet.
Vi støtter op om forskning, innovation og teknologi, som sigter mod et mere stabilt klima, en mangfoldig natur, bæredygtig industrialisering og infrastruktur og bæredygtige byer og lokalsamfund. Radikale Venstre arbejder for en cirkulær økonomi med minimale affaldsmængder og markant øget genbrug og genanvendelse.
Danmark og EU har et særligt ansvar for at gå forrest i den grønne omstilling. Vi har ressourcerne og teknologien og potentialet til at kombinere grøn omstilling, et velfærdssamfund og økonomisk udvikling. Det er et fælles ansvar og både enkeltindividers indsats, virksomheders handlinger samt politiske reformer er vigtige for at nå i mål med den grønne omstilling. Det skal være attraktivt og tilgængeligt at træffe bæredygtige valg.
Det er afgørende, at borgerne får mulighed for ejerskab og medansvar for bæredygtig udvikling. Derfor prioriterer vi den demokratiske og lokale forankring højt. For Radikale Venstre er der særskilt værdi i, at borgere og lokalsamfund spiller en aktiv rolle i de forandringer, der skal foregå. Vi mener, at frie, oplyste borgere med respekt for og adgang til naturen både kan og vil tage del i kampen mod klimaforandringerne og for vores natur og miljø.
“Radikale Venstre insisterer på at bryde med dogmer og løse problemerne gennem saglighed og fornuft, men med respekt for et åndsliv, som ikke skal indfanges af rationalitet og teknik. Mennesket er en åndelig såvel som fysisk eksistens.”
Åndsfrihed & Fornuft Åndsfrihed og fornuft er hinandens forudsætninger og frisindet danner bro. Den moderne politiske historie er en historie om frigørelse af både mennesker, tanker og ideer.
Radikale Venstre insisterer på at bryde med dogmer og løse problemerne gennem saglighed og fornuft, men med respekt for et åndsliv, som ikke skal indfanges af rationalitet og teknik. Mennesket er en åndelig såvel som fysisk eksistens.
Gennem fri forskning og fornuft forstærkes videnskaben. Vi står vagt om forskningsfriheden. Videnskaben skal korrigere sig selv og ikke korrigeres af andre.Forudsætningen for, at videnskaben kan udvikle sig, som videnskaben skal, er, at den er kritisk og fri.
Radikale Venstre ønsker et frit, levende og uafhængigt kulturliv både i Danmark og i resten af verden. Vi ser kulturlivet, som det der binder samfundet sammen. Kulturen giver os et fælles sprog og plads til at reflektere over, hvad det vil sige at være menneske. Sport og idræt bidrager ligeledes til fællesskaber, velvære og sundhed.
Forudsætningen for udvikling af nutidens og fremtidens kultur og samfund er kendskab til og indsigt i både nutiden og fortiden. Gennem folkeoplysning skal vi understøtte det aktive medborgerskab, rummeligheden og sammenhængskraften. Vi ønsker at bevare kulturarven og samtidig gå kritisk til den og udvikle den. Rang, titel- og ordensvæsnet bør afskaffes.
Radikale Venstre mener, at religionsfrihed er afgørende og betyder både frihed fra og til religion. Vi ønsker en sekulær stat, uden bånd til kirken, hvor loven står over alle andre institutioner, hvor alle tros- og livsynssamfund stilles lige, og hvor religion alene er et personligt anliggende. Trosretninger og tros- og livssynssamfund kan ikke unddrage sig offentlig kritik. Vi arbejder for, at Folkekirkens forhold ordnes ved lov og understøttes som en væsentlig del af vores kulturarv.
Samfundet og dets institutioner skal sikre lige adgang til åndslivet og kundskab til livet gennem respekt for kulturelle rettigheder, tros- og religionsfrihed. Vi vil skabe og understøtte frihed, forskellighed og gensidig forståelse mellem kulturer og religioner både i Danmark og i resten af verden.
Åndsfrihed er afgørende i et frit samfund og i en fri verden.  Radikale Venstres principprogram er vedtaget af Landsmødet den 18. september 2022. Hent som print-venlig PDF
Principprogram 2022
Tidligere principprogrammer    Principprogram 1997  Det Radikale Venstres mål er et samfund, hvor mennesker kan leve værdigt sammen i balance med naturen. Vi vil værne om og udbygge folkestyret.
Vi vil arbejde for, at samfundet bliver et fællesskab med plads til og brug for alle. Vi vil sikre, at vi ikke undergraver livsbetingelserne for kommende generationer.Vi vil arbejde for at løse de grundlæggende globale problemer: Ødelæggelsen af naturen som livsgrundlag, ufred mellem mennesker, uret, fattigdom, overbefolkning, manglende demokrati samt fraværet af en forpligtende og troværdig international retsorden.
Vi kan og vil påvirke vores fremtid. Det Radikale Venstre har siden 1905 taget fremtidens udfordringer op og søgt at løse samtidens problemer. Med dette principprogram forbereder vi os på at møde vor egen tids udfordringer med nytænkning og mod til at handle.
MENNESKE OG FÆLLESSKAB
Det Radikale Venstre tror på det frie og ansvarlige menneske, der virker i samhørighed med andre mennesker. Mennesket udvikler sig gennem sine valg og handlinger i samspil med andre.
Et demokratisk samfund kan kun fungere, hvis dets medlemmer føler sig forpligtet over for hinanden. For Det Radikale Venstre hænger frihed og forpligtelse uløseligt sammen. I fællesskabet formes rammerne for den enkeltes liv og frihed. Samtidig er det enkelte menneskes indsats og stræben efter at realisere sine muligheder nødvendig for, at fællesskabet kan udvikle sig og være mangfoldigt.
Det Radikale Venstre ønsker et samfund med frihed til at tro, tænke og handle. Vi vil styrke demokratiet, så alle har lige ret til og mulighed for at øve indflydelse.
Vi mener, at demokrati forudsætter, at den økonomiske og sociale afstand mellem mennesker ikke er for stor. Samfundet skal indrettes, så flest muligt kan klare sig selv. De, der ikke kan, skal sikres hjælp. Lovgivningen skal være klar og gennemskuelig. Krav om åbenhed og retlinethed skal gælde alle magtkoncentrationer.
Vi vil arbejde for udbredelsen af respekt for menneskerettighederne. Vi vil hævde frisindet og modarbejde intolerance. Mindretals rettigheder skal beskyttes mod flertals vælde. Vi vil hævde rets- og ikkevoldsprincippet, såvel mellem mennesker som mellem regioner og stater.
BÆREDYGTIGHED
Det Radikale Venstre vil arbejde for et samfund, der i alle forhold er bæredygtigt. Med bæredygtighed mener vi valg og løsninger, der ikke undergraver livsbetingelserne for kommende generationer.
Vi vil forvalte både naturens ressourcer og de økonomiske ressourcer, så vi får en bæredygtig udvikling. Den økonomiske udvikling skal styres, så vi kan nå dette mål, og Danmark bliver foregangsland.
Det er nødvendigt, at vi globalt mindsker forbruget af natur-ressourcer, der ikke kan genskabes.
Der skal kunne ske en økonomisk udvikling i jordens fattige lande, uden at den globale økologiske balance ødelægges. En bæredygtig udvikling kræver derfor, at de rige lande ved tilbageholdenhed og afkald giver plads til udvikling i resten af verden. Begrebet "økologisk råderum" skal udvikles og indgå som væsentlig målestok for bæredygtighed.
Stat, amter og kommuner skal gå foran i bestræbelserne for bæredygtighed. Inden vedtagelse af en lov skal de miljømæssige konsekvenser være kendte.
Erhvervsliv og husholdninger skal gøres bæredygtige ved at bremse udledning af miljøgifte og næringsstoffer og fremme miljøvenlige løsninger. Husdyrproduktion skal tilgodese dyrenes naturlige adfærd og behov. Der skal gøres en effektiv indsats for at rydde op efter tidligere tiders forurening. Grundvandsressourcerne skal beskyttes, så alle sikres rent drikkevand.
Der skal udvikles grønne regnskaber, der udtrykker konsekvenser for natur og miljø. De miljømæssige omkostninger ved produktion, transport, forbrug og affaldshåndtering skal afspejles i priserne.
Det Radikale Venstre mener, at målet om global bæredygtighed forudsætter, at atomkraft afvikles og at det globale forbrug af fossilt brændstof (kul, olie og naturgas) skal respektere det økologiske råderum. Det skal blandt andet ske gennem begrænsninger i de rige landes forbrug og en mere effektiv udnyttelse af energi globalt.
FN's anbefalinger skal gælde som overordnet målsætning. Principielt er det langsigtede mål at overgå til vedvarende energiformer. Derfor skal forskning i og anvendelse af disse energiformer til stadighed øges.
Det Radikale Venstre vil styrke udviklingen af bæredygtig teknologi og måder at organisere sig på, blandt andet inden for transport. Den enkelte forbruger skal kunne få information om det reelle ressourceforbrug ved ethvert produkt og enhver serviceydelse. Kun derved får den enkelte reelle valgmuligheder og bliver i stand til at bidrage til bæredygtighed.
FOLKESTYRET
Det enkelte menneske skal have størst mulig indflydelse på sine egne livsvilkår og på samfundet. Kun den, der har reel indflydelse, kan tage et reelt ansvar. Folkestyret bygger på åbenhed og debat mellem vælgere og folkevalgte.
Det repræsentative demokrati og nærhedsprincippet skal være grundstenene i det danske folkestyre. Det betyder, at beslutninger skal træffes så tæt som muligt på dem, de vedrører, forudsat at grundlæggende krav om kvalitet og retssikkerhed opfyldes. Vi må til stadighed vurdere, om opgaverne ligger de rigtige steder.
Der skal være en klar opgavefordeling mellem de folkevalgte forsamlinger.
Demokratiet skal udstrækkes til pensionskasser og lignende, idet der skal være mulighed for både indsigt og indflydelse. Indsigt i og demokratisk kontrol af den internationale økonomi skal styrkes gennem internationale organisationer.
Den politiske magt må handle under ansvar over for en engageret og kritisk offentlighed. Det skal være let at få oplysning om folkevalgtes stillingtagen. Derfor skal der oplyses om den påvirkning af politiske beslutninger, som sker for at varetage særinteresser for organisationer og andre. Folkeoplysning skal bidrage til den enkeltes og demokratiets udvikling. Medier og organisationer kan ikke erstatte borgernes deltagelse, kun være redskaber for samfundets demokratiske liv.
Det danske samfund er og bør være et åbent samfund i konstant udvikling. Der skal være plads til, at forskellige kulturer kan leve og udfolde sig sammen i gensidig respekt. Medlemmer af kulturelle mindretal skal sikres samme muligheder som andre for uddannelse, lønarbejde og selvstændigt erhverv.
Det Radikale Venstre mener, at grundloven skal revideres. En ny grundlov skal indføre menneskerettighederne som grundlaget for det danske folkestyre og sikre de personlige rettigheder i forhold til den teknologiske udvikling. Den skal sikre en klar adskillelse mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt og angive rammerne for demokratiets udvikling.
Folkeafstemninger skal supplere det repræsentative demokrati, både på landsplan og lokalt. Folkeafstemninger skal gennemføres på baggrund af offentlig debat og bredt oplysningsarbejde. Vælgerne skal have mulighed for at tage initiativ til folkeafstemninger.
Rang, titel- og ordensvæsnet bør afskaffes. Det Radikale Venstre værdsætter og respekterer rigsfællesskabet med Færøerne og Grønland.
SAMFUNDET, DET OFFENTLIGE OG DEN ENKELTE
Det Radikale Venstre vil arbejde for velfærdssamfundet og mod den sociale udstødelse.
Det kræver, at hele samfundet, i et samarbejde mellem det offentlige, virksomhederne og fællesskaberne omkring familie, arbejde og lokalsamfund, bidrager til at løse de fælles opgaver. Enhver må gøre sit til at skabe plads og muligheder for dem, som har behov, der hvor vi virker i det daglige. Velfærdssamfundet må bygge på økonomisk ansvarlighed hos den selvhjulpne og begunstigede del af befolkningen.
Den sociale indsats skal respektere den personlige værdighed og have som mål at sætte den enkelte i stand til at klare sig selv. Den enkelte skal have mulighed for selv at forbedre sin situation. I forhold til mennesker med varigt behov for hjælp er det offentlige forpligtet til at sikre en værdig og tryg tilværelse.
Vi vil fastholde et offentligt betalt sundhedsvæsen af høj kvalitet.
Staten skal sikre en sund offentlig økonomi og en bæredygtig udvikling. De offentlige indtægter skal i stort omfang hvile på afgifter på forbrug af naturressourcer og beskatning af fast ejendom. Dette princip skal indarbejdes i skattesystemet på en måde, der er adfærdsregulerende og socialt afbalanceret. Staten skal sikre en effektiv konkurrence og kontrol med monopoler samt sikre stabile økonomiske rammer for borgerne og virksomhederne.
Folketinget skal sammen med arbejdsmarkedets parter skabe rammer for et fleksibelt arbejdsmarked. Målet er at forebygge arbejdsløshed og social udstødelse. Det fleksible arbejdsmarked skal give den enkelte og familierne mulighed for et arbejdsliv, der tilgodeser de skiftende behov livet igennem. Alle har ret til et sundt arbejdsmiljø, og til beskyttelse mod ensidigt gentaget arbejde.
Der skal være frit valg med hensyn til faglig og politisk organisering.
Alle har ret og pligt til uddannelse. Uddannelse er en nødvendig forberedelse til arbejdslivet og en forudsætning for den deltagende og kritiske borger. Uddannelse skal give en ballast af viden og oplevelser i et menneskes liv. Der skal sikres mulighed for videre- og nyuddannelse hele livet igennem.
Forældre har ansvaret for deres børn. Samfundet skal tilgodese børns behov for nærhed, tryghed og udviklingsmuligheder.
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der er mulighed for og støtte til en mangfoldig kulturel virksomhed, der kan udfordre og udvikle menneskers livsforståelse. Vi vil arbejde for, at borgerne har adgang til viden og alsidig information gennem biblioteker og dagspresse samt radio, TV og anden informationsteknologi.
Samfundet skal modvirke at den teknologiske udvikling skaber skel.
Såvel den nye teknologi som den offentlige forvaltning skal respektere privatlivets fred og den politiske og åndelige frihed.
Det Radikale Venstre vil sætte grænser for udnyttelsen af de muligheder, videnskaben har skabt i spørgsmål om liv og død. Mulighederne skal afvejes i forhold til menneskelige og økonomiske omkostninger. Staten skal sikre rammerne for en forskning, der kan foregå uafhængigt af erhvervs-, organisations- og andre særinteresser.
Den offentlige administration og offentligt finansieret serviceproduktion skal opfylde krav om effektivitet og kvalitet. Der skal være åbenhed i administrationen og brugerdemokrati i institutionerne. Udlicitering skal bruges, hvor det er egnet, og altid under demokratisk kontrol.
DEN INTERNATIONALE FORPLIGTELSE
De principper, som bærer Det Radikale Venstres politik i det danske samfund, bærer også Det Radikale Venstres internationale politik.
Det danske samfund er en del af verdenssamfundet, der er fælles om ansvaret for det globale miljø og ressourcer, menneskerettigheder, sikkerhed og velfærd. Det enkelte menneske skal sikres fundamentale sociale, kulturelle og demokratiske rettigheder uanset etnisk baggrund, køn, tro eller statsligt tilhørsforhold.
Det Radikale Venstre opfatter det som Danmarks særlige og fornemme rolle at fortsætte med at være et foregangsland, hvor det er muligt, for at fremme arbejdet for at opnå fælles løsninger globalt. Vi skal ikke være tilfredse med at yde efter mindste fællesnævner.
Det Radikale Venstre vil arbejde for nedrustning og mod isolationisme, militarisme og nationalisme. Vi vil arbejde for, at væbnet angreb betragtes som en forbrydelse og retsforfølges ved en international domstol.
Sikkerhed og velfærd kan kun opnås gennem fælles løsning af de grundlæggende globale problemer.
Fattigdom er en grundlæggende årsag til konflikter. Barrierer for de fattige landes adgang til de rige landes markeder skal fjernes. Det er en pligt for Danmark og andre rige lande at yde udviklingsbistand til verdens fattige lande.
FN skal være den fælles globale platform, hvor problemer søges løst gennem forhandling. Grundlaget er de fælles principper, som er fastlagt i FN-pagten og udviklet gennem konventioner og på verdenstopmøder. FN skal udvikles til bedre at håndtere globale miljøproblemer og konflikter, sikre menneskerettigheder, velfærd og frihandel. Det kræver både politiske, administrative og finansielle reformer af hele FN, herunder en nyordning af sikkerhedsrådet.
Det Radikale Venstre vil bekæmpe en ny opdeling af Europa. Vi vil arbejde for skabelsen af et kollektivt sikkerhedssystem, som omfatter alle europæiske lande og Nordamerika. Dette skal ske gennem samarbejde i OSCE, NATO, EU og Europarådet. Det er målet, at de central- og østeuropæiske lande, de baltiske stater og SNG-staterne deltager ligeværdigt i samarbejdet.
Vi mener, at EU er et afgørende redskab i bestræbelserne for at skabe et udelt og fredeligt Europa. Alle demokratiske lande i Europa, der ønsker det, skal kunne optages i EU. Landene skal opfylde ens krav for optagelse og tiltræde bærende dele af samarbejdet.
EU skal udvikles som et forpligtende samarbejde mellem suveræne stater. EU skal demokratiseres og effektiviseres, blandt andet gennem forenkling af måderne at træffe beslutninger på. Der skal gennemføres en afgrænsning af de fælles opgaver gennem anvendelse af nærhedsprincippet. Samtidig skal der gennemføres åbenhed i alle EU's institutioner.
Det nordiske fællesskab har sin naturlige plads som udgangspunkt for fælles initiativer, og er et godt eksempel på regionalt samarbejde, der øger mulighederne for at præge verden.  Principprogram 1976  Dette fjerde principprogram i Det Radikale Venstres 70-årige historie er på grundlag af drøftelser i de radikale vælgerorganisationer i årene 1975 og 1976 vedtaget af landsmøderne 28.-29. august 1976 i Aalborg og d. 27. november 1976 i Odense.
Læs hele principprogrammet her  Principprogram 1955  Det Radikale Venstres Program af 1955
Vedtaget på landsmødet i Odense den 20. - 22. maj 1955*
Det Radikale Venstres samfundssyn
I et halvt århundrede har Det Radikale Venstre øvet sin folkelige og politiske gerning. Odense-programmet af 1905 kom til at betyde et gennembrud for demokratisk reformvilje. Det danske samfund, der prægedes af privilegier og klasseskel, blev i den følgende menneskealder ved demokratiske kræfters samvirken omdannet i demokratisk ånd: Det fulde folkestyre sejrede, åndsfriheden sikredes, forrettigheder blev fjernet, klasseskel nedbrudt. Oversete befolkningsgrupper løftedes op til frimandskår. Kulturel højnelse og større social tryghed blev kendetegnet på det danske samfund i det tyvende århundrede.
Men et samfund er aldrig i hvile. Udviklingen rejser nye problemer, og vort slægtleds verdenskrige med påfølgende kriser har stillet folkestyret større opgaver, end nogen forudgående tidsalder har kendt. Herunder er vurderingen af samfundssystemer, som hidtil har haft tilslutning i store befolkningskredse, ændret, og forudsætninger og vilkår for politisk virke er blevet andre.
Samtidig med det tyvende århundredes sociale og økonomiske fremskridt, har der stået kamp mellem den socialistiske samfundsopfattelse, der tilstræbte samfundets omdannelse ved statsdirigering af det økonomiske liv, og en forædlet form for liberalisme, der svor til kræfternes frie spil.
Begge de to idéretninger har i vor tid mistet deres magt over sindene.
Troen på, at statsdirigering bringer større velstand for de brede lag, er tabt, og det erkendes, at en overmægtig statsmagt er uforenelig med et frit folkestyre.
På den anden side vil et folkeligt demokrati aldrig kunne godkende en liberalisme, der tillader organisations- og monopolmagt ukontrolleret at trække snævre grænser for den enkeltes økonomiske frihed.
I det vesteuropæiske demokrati har da en ny social betonet liberalisme taget fastere form. Den vil værne den åndelige, den personlige og den politiske frihed. Den vil bekæmpe organisationers og monopolers magtmisbrug, og den vil sikre den økonomiske frihed indenfor de grænser, der sættes af almene hensyn.
Men dette grundsyn rækker videre og præger opfattelsen af verdensudviklingen: Hvad der indenfor samfundet er den enkeltes umistelige ret, må også i nationernes samfund tilkomme hvert enkelt folk.
Det Radikale Venstre er et sådant socialliberalt parti. Dets hele stræben har til formål af afløse kampen mellem klasser og nationer med opbyggende samarbejde, og det ledes i sit virke af følgende grundsætninger:
Forfatning og borgerrettigheder
Grundloven af 1953 er præget af Det Radikale Venstres forfatningsidéer. Folket er den øverste samfundsmyndighed, hvis vilje udøves gennem folketing, folkeafstemninger og kommunale råd. Ingen regering kan bestå mod folketingets flertal. Flertallet er bestemmende for tingets beslutninger, men adgangen til folkeafstemning giver mindretallet et værn med et flertals magtmisbrug.
Den nye forfatning forudsætter vilje til samarbejde. Den politiske kamp må føres under hensyn til, at det saglige arbejde ikke undergraves af partipolitiske stridigheder, så folkestyret bliver truet af indre opløsning.
Adskillelsen mellem administration og lovgivningsmagt på ikke forflygtiges. Administrationens ansvar bør træde klart frem overfor offentligheden og den kontrollerende myndighed, der øves af folketinget og folketingets ombudsmand.
1. Ligelig repræsentation
Grundloven påbyder, at der skal sikres de forskellige anskuelser blandt vælgerne en ligelig repræsentation i folketinget. Det Radikale Venstre vender sig mod alle forsøg på at bortfortolke dette grundlovsbud, hvorved betydende mindretal i befolkningen fratages deres ret til repræsentation i den lovgivende forsamling
Fuldmyndighedsalderen er den naturlige valgretsalder.
2. Kommunalt selvstyre
Lovgivningen skal værne om det kommunale selvstyre, der er det værdifulde bindeled mellem statsstyret og borgerne, og må medvirke til at udvikle et rationelt samarbejde mellem kommuner, der har fælles opgaver at løse. Der må tilstræbes en forenkling af lovgivningen med deraf følgende begrænsning og forenkling af den offentlige administration, og denne bør i så stort omfang som forsvarligt henlægges til lokale organer.
3. Værn om borgerrettighederne
Ingen må gennem sit medlemsskab i faglige eller erhvervsøkonomiske sammenslutninger kunne tvinges til at yde bidrag til politiske partier eller formål, ingen myndigheder må føre kontrol med borgernes meninger og anskuelser, og ethvert indgreb i den personlige frihed må kunne prøves ved domstole.
Det må sikres, at arbejdskonflikter ikke hindrer, at det frie ord fra talerstol og i presse når frem til befolkningen, så grundlovens bud om presse- og ytringsfrihed derved gøres illusorisk.
Rang, titler og ordensvæsen afskaffes.
Udenrigs- og militærpolitik
Fremskridtene i videnskab og teknik har gjort verden til en enhed og skabt hidtil ukendte muligheder for højnelse af livsvilkårene – men samtidig også muligheder for altomfattende ødelæggelse.
Folkene er her igennem blevet forbundet i fællesskab på godt og ondt, der gør det nødvendigt, at de opfylder deres forpligtelser ifølge Forenede Nationers pagt til at afstå fra krig og løser stridsspørgsmål ad forhandlingens vej eller ved retsafgørelse.
1. Mellemfolkelig retsorden og samvirke.
Danmark bør deltage aktivt i de mellemfolkelige organisationer og navnlig arbejde for en styrkelse og udbygning af Forenede Nationer til et internationalt retssamfund, som omfatter alle stater, og som kan sikre fred, ret og samvirke mellem folkene og dermed tilvejebringe en vidtgående indskrænkning af rustningerne under international kontrol med det mål for øje at nå til en almindelig afrustning.
Danmark må under skiftende verdenspolitiske konstellationer stadig se det som målet, at de nordiske lande enes om en fælles politik, der selvstændigt kan yde sit bidrag til afspænding i verden og til udvikling af det internationale retssamfund samt til løsning af de militære opgaver og forpligtelser, som medlemsskabet i Forenede Nationer indebærer.
Danmark bør gennem Nordiske Råd udfolde et stærkt initiativ for at fremme det nordiske samarbejde på økonomiske, sociale, kulturelle og retlige områder. Fælles nordisk diplomatisk og konsulær tilstræbes i videst muligt omfang.
Danmark bør i nært samarbejde med de andre nordiske lande medvirke i det europæiske samarbejde til fremme af et fælles europæisk vare-, arbejds- og kapitalmarked, hvorved Europas økonomiske styrke og dets muligheder som en selvstændig, formidlende faktor i verdenspolitikken vil øges. Det europæiske samarbejde på det kulturelle område støttes mest muligt.
2. Danmark og Forenede Nationer.
Indenfor Forenede Nationer bør Danmark øve en selvstændig indsats for virkeliggørelse af Forenede Nationers mål:
a) Bekæmpelse af nødt, sygdom og uvidenhed samt fremme af den tekniske og økonomiske udvikling i tilbagestående dele af verden, så forskellen i folkenes levevilkår mindskes, og væsentlige årsager til international spænding og konflikt dermed fjernes.
b) Folkenes selvstyre og ligeberettigelse gennem afvikling af kolonistyre og af enhver forskelsbehandling på grund af race, religion, politisk overbevisning eller tilhørsforhold til et nationalt mindretal.
c) Fri handel, frit rejsesamkvem og fri videnskabelig og kulturel udveksling mellem folkene.
d) Vedtagelse af internationale konventioner til sikring af fundamentale menneskerettigheder vedrørende den enkeltes frihed og ligeret og til fremme af samarbejde og fremskridt på økonomiske, trafikale, sundhedsmæssige, sociale og kulturelle områder.
3. Danmark og Atlantpagten.
Danmarks medlemskab af at Atlantpagten og den dermed forbundne militærpolitik tages op til ny vurdering i lyset af udviklingen af de moderne masseødelæggelsesmidler, der gør kaprustningens farer stadig mere iøjnefaldende.
Atom- og brintbomben i forbindelse med fjernraketvåbenet medfører, at en beskyttelse af landet i ikke er mulig. Dansk udenrigspolitik må under disse forhold alene være bestemt af, at forebyggelse af krig er Danmarks eneste chance.
Sålænge Danmark er traktatligt bundet til Atlantpagten, bør den danske regering derfor indenfor pagten af al magt støtte de kræfter, som søger at modvirke enhver politik, der beherskes af ensidige ideologiske, strategiske militære hensyn.
Danmark må udadtil gøre det klart, at dets bidrag til sit eget og til det fælles NATO-forsvar indskrænkes til et omfang, der er foreneligt med landets erhvervsmæssige og sociale fremgang, og at nyordningen af forsvaret må medføre en væsentlig nedsættelse af Danmarks militære udgifter og af den militær tjenestetid.
I tilfælde, hvor beslutninger inden for NATO pålægger medlemsstaterne nye forpligtelser, der må anses for farlige for Danmark, eller skæbnesvangre for bevarelse af verdensfreden, bør Danmark gøre brug af sin vetoret.
4. Værnepligten
Den tekniske udvikling indenfor militæret har i stigende grad ført til anvendelse af mandskab, der ikke udskrives ved tvungen værnepligt. Den naturlige konsekvens heraf vil være en gradvis afvikling af den tvungne værnepligt, hvor det samtidig må sikres, at mandskabet ikke får en ensidig sammensætning.
Den økonomiske politik
Målet for Det Radikale Venstres økonomiske politik er at sikre frihed og orden i erhvervslivet, lønnende beskæftigelse og lige adgang til uddannelse og erhverv. På dette grundlag vil de næringsdrivende og løntagernes interesse i øget produktion og omsætning mest frugtbart kunne udvikle sig, så den almindelige levefod hæves og bedre forudsætninger skabes for social og kulturel fremgang.
1. Sikring af erhvervsfriheden.
Privat foretagsomhed er den værdifuldeste drivkraft i samfundslivet, og den enkelte borger skal kunne virke frit indenfor den grænse, hensynet til andres frihed sætter.
Monopollovgivningen skal hindre, at storvirksomheder, sammenslutninger og organisationer kan spærre adgangen til erhverv og udøve økonomisk kontrol over bestående virksomheder, samt sikre forbrugerne mod prismæssig udnyttelse.
2. Fri handel indadtil og udadtil.
En fri og selvstændig handelsstand og en næringslovgivning, der værner erhvervsfriheden, er forudsætningen for sund konkurrence i erhvervslivet. Rationalisering indenfor handelen bør fremmes, og det skal overvåges, at kapitalinteresser ikke skaffer sig kontrol over store dele af omsætningen.
Selvstændige erhvervsdrivende og kooperative virksomheder bør fra samfundets side være undergivet lige konkurrencevilkår.
Danmark skal i sin handels og toldpolitik virke for et frit økonomisk samkvem mellem landene. Et fælles nordisk marked virkeliggøres. Som deltager i den vestlige verdens økonomiske samarbejde skal Danmark bekæmpe forskelsbehandling og kræve retfærdige vilkår for dansk eksport og skibsfart.
Danmark må aktivt virke for øget samhandel med Østeuropa og søge at bane vej for danske eksportinteresser på de nye oversøiske markeder.3. Beskæftigelsesmuligheder for alle.
Arbejdsløshed er et menneskeligt og samfundsmæssigt onde. Der må føres en økonomiskpolitik, som giver enhver borger mulighed for at finde en beskæftigelse, der sikrer betryggende vilkår.
En vigtig forudsætning for fuld beskæftigelse er, at der tilvejebringes større bevægelighed på arbejdsmarkedet, bl.a. ved nedbrydning af kunstige fagskranker og ved støtte til omskoling af ledig arbejdskraft.
Offentlig bygge- og anlægsvirksomhed henlægges så vidt muligt til perioder, hvor beskæftigelsen er truet.
Indenfor sæsonbetonede fag bør der ved privat og offentligt initiativ skabes øget økonomisk interesse hos arbejdere og arbejdsgivere for udjævning af sæsonsvingningerne.
Kunstige skranker for deltidsarbejde fjernes.
4. Stabilitet i landets økonomi.
Produktion og omsætning indenfor de enkelte næringsgrene, arbejder- og erhvervsorganisationernes virksomhed samt statens økonomiske politik griber ind i hinanden på en måde, der ofte vanskeliggør stabilitet i dansk økonomi, ligesom ændringer i verdenskonjunkturerne ofte bringer stabiliteten i fare.
Regering og folketing bør derfor i kontakt med Nationalbanken og arbejdsmarkedets organisationer gennemføre den fornødne samordning af finans-, penge-, kredit- og lønpolitikken, s inflation undgås, beskæftigelsen opretholdes og valutabalancen sikres. Man må have for øje, at et stigende omkostningsniveau ikke får lov at svække dansk erhvervslivs konkurrenceevne over for udlandet.
5. Spareviljen må styrkes.
Opsparingens vigtighed for erhvervslivets nødvendige kapitaldannelse kræver, at det offentlige gennem sin politik fremmer den jævne befolkning og navnlig ungdommens forståelse af opsparingens betydning for den enkeltes uafhængighed og tryghed.
Staten bør fremme småsparernes muligheder for værdifast anbringelse af opsparede midler.
6. Lige adgang til erhvervsmæssige uddannelse.
Ingen må af økonomiske grunde afskæres fra adgangen til en erhvervsmæssig uddannelse.
Monopolistiske spærringer for adgangen til faglig uddannelse afskaffes.
Samarbejdet mellem erhvervene og det offentlige rum om den erhvervsmæssige uddannelse udbygges. Mesterlæren i håndværks- og industrifagene bevares og udbygges med praktiske fagskoler. Læretiden på værkstederne afpasses herefter, og betingelserne skabes for at fagene kan opsuge de kommende års stærke stigning i antallet af arbejds- og undervisningssøgende.
Det gives ufaglærte, der længe har arbejdet indenfor samme fag, adgang til at aflægge en faglige prøve efter en supplerende uddannelse.7. Flere selvstændige bedrifter.
Ved en mere aktiv anvendelse af jordlovgivningen, hvor særligt forkøbsretten fuldt udnyttes, fremmes mest muligt oprettelsen af nye landbrug på udstykkede arealer og erhvervelse af tillægsjord for små brug. Brugene bør fortrinsvist oprettes på jordrentevilkår.
Staten bør fremme og støtte arbejdet for ved inddæmning, kultivering og afvanding at vinde nyt land til erstatning for de arealer, som vejanlæg, byernes vækst samt militære og andre offentlige anlæg beslaglægger.
En kreditreform gennemføres, så lånemulighederne bringes i bedre overensstemmelse med realværdierne i bedrifterne. Herved lettes adgangen til kapital såvel til udvidelser og moderniseringer som til formidling af generationsskiftet indenfor erhvervet.
Renter og afdrag af Marshallån bør indgå i en fond, hvoraf lån kan des til modernisering indenfor erhvervene, herunder til modernisering af landbrugsbygninger.
Forskningen vedrørende rationalt landsbrugsbyggeri og nye samarbejdsformer mellem selvstændige bedrifter støttes.
Der gives gartnerier adgang til etableringslån til drivhuse, varmeanlæg, o. lign. på afdragsvilkår, der står i rimeligt forhold til anlæggenes levetid.
Den demokratiske ejerform indenfor fiskeriet, hvor de enkelte fiskere selv ejer fartøjer og redskaber, og medhjælperne aflønnes på udbyttedelingsbasis, bør bevares i størst muligt omfang. De stigende vanskeligheder ved financieringen af denne ejerform bør imødegås bl. a. ved øget adgang til skattefrie henlæggelser til senere investeringer og ved adgang til lån fra Marshall-midlerne.
8. Modernisering i håndværk og industri
Staten bør støtte erhvervenes bestræbelser for udbredelse af kendskab til moderne virksomhedsledelse samt rationel tilrettelæggelse af produktion og afsætning.
Det bør særligt tilstræbes, at håndværket og den mindre industri bliver i stand til at udnytte den moderne teknik, så en selvstændig håndværkerstand stadig kan hævde sig.
Ved samvirken mellem det offentlige og håndværket støttes håndværkerne i deres arbejde for rationelle værkstedsforhold, og der ydes ved udlån fra Marshallmidlerne i det hele taget håndværket bistand i dets rationaliseringsarbejde.
Det offentlige skal i samarbejde med erhvervene rationalisere elproduktionen og fremme en hensigtsmæssig geografisk spredning af industrien, bl. a. ved en forbedret trafikplanlægning.
9. Interessefællesskab mellem arbejdsgivere, arbejdere, og funktionærer.
Det offentlig bør opmuntre til en udvikling, der giver arbejdere og funktionærer i de større virksomheder direkte økonomisk interesse i bedriftens trivsel gennem en ved aftalte regler fastsat andel i de pågældende virksomheders overskud.
Samarbejdet indenfor virksomhederne fremmes, så arbejdere og funktionærer får større indsigt i virksomhedernes drift og øget mulighed for at medvirke ved produktionens praktiske tilrettelæggelse.
Arbejderne sikres betryggende opsigelsesfrister.
Der bør sikres funktionærerne selvstændig repræsentation indenfor de offentlige organer, der behandler samarbejdsforhold indenfor erhvervslivet. De bør ligeledes repræsenteres i de af arbejdsgiverne og arbejderne oprettede samarbejdsudvalg.
Beløb, der af en virksomhed sættes til side til pensionering af arbejdere og funktionærer, skal ikke kunne berøves dem ved overgang til anden beskæftigelse.
10. Mægling og voldgift.
Når arbejdskonflikter truer, indbringes de for statens forligsinstitution.
Der gives denne større mulighed end hidtil for at følge den erhvervs- og konkurrencemæssige udvikling og dermed et bedre sagligt grundlag for mægling.
Hvor mæglingen ikke lykkes, og hvor en konflikt vil udsætte omfattende samfundsinteresser for fare, skal sagen kunne indbringes for en fast voldgiftsinstitution, der ud fra en samfundsmæssig vurdering af de stridende parters krav og vilkår træffer afgørelse i konflikten.
11. Tjenestemændene.
Det er af den største samfundsmæssige betydning, at lovgivningen fortsat føres ud i livet af dygtige, initiativrige tjenestemænd. Stat og kommune må derfor byde tjenestemændene gode arbejdsforhold og økonomiske kår, der svarer til deres arbejde, uddannelse og ansvar. Forskel i løn efter ægteskabelig stilling afskaffes.
12. Kvinderne i hjem og erhverv.
Kvinder bør have samme adgang til arbejde og erhverv som mænd, samme adgang til uddannelse og samme løn for samme arbejde.
Det bør tilstræbes, at det huslige arbejde tilrettelægges således, at dets anseelse som erhverv højnes, og der bør gives øget mulighed for, at kvinder indenfor det huslige erhverv kan opnå supplerende uddannelse, som åbner adgang til beskæftigelse ved børneinstitutioner, plejehjem o. lign.
Da husmødrene administrerer mange milliarder kroner af nationalindkomsten, bør staten støtte og fremme det værdifulde arbejde, der udføres for dygtiggørelse og uddannelse til det huslige arbejde.
13. Boligpolitikken
Gode og sunde boliger er en forudsætning for et harmonisk familieliv og for forebyggelse af sygdom og socialt og menneskeligt uværdige tilstande. Det er derfor samfundets pligt gennem sin bygge- og boligpolitik at afhjælpe og hindre bolignød.
Arbejdet med besparende byggemetoder og materialer bør fremmes, hvorved også ufaglærte i stigende grad kan anvendes. Monopolpriser på byggematerialer må hindres. Det må undgås, at for strenge byggeforskrifter eller langsom administration medfører unødvendig fordyrelse af byggeriet, og ansvaret for at byggebudgetterne overholdes, bør skærpes.
Lovgivningen bør kalde på det private håndværkerinitiativ og på den enkeltes sunde interesse i at erhverve eget hjem. Værdien af fritidsarbejde ved opførelse af egen bolig bør ikke beskattes. Stat og kommune bør afhænde byggegrunde på jordrentevilkår. Lovgivningen bør tilstræbe, at det sociale foreningsbyggeri udføres af andelsboligforeninger, hvor beboernes bliver medejere af deres boliger.
Statens støtte til byggeriets finansiering bør tilrettelægges med det formål at nå frem til normale tilstande på boligmarkedet, og den bør særlig tage sigte på fremskaffelsen af boliger for mindre bemidlede, herunder børnerige familier, enlige forsørgere, invaliderede og de gamle. Støtten må ydes under en sådan form, at interessen for en økonomisk administration af byggeriet skærpes.
Saneringen af usunde bydele fremmes i takt med mindelsen af bolignøden.
Skattepolitikken
Skatterne skal pålignes således, at flid og sparsommelighed ikke modvirkes. Skattesystemet skal forenkles, så skattemyndighedernes administration bliver hensigtsmæssig, og borgernes overblik over beskatningen lettes.
1. Grundskyld.
Som et led i en omfattende revision af skattesystemet gennemføres en grundskyldsreform, hvorved samfundsskabte værdier inddrages af det offentlige og grundspekulation hindres. De herved indkomne beløb anvendes til nedsættelse af skatter, der rammer arbejde, opsparing og forbrug.
Nybyggeri bør være skattefrit, og den på bestående bygninger og forbedringer hvilende ejendomsskyld afvikles gradvis.
2. Indkomst- og kommunebeskatningen.
Indkomstbeskatningen skal tage vidtgående hensyn til skatteevne, herunder særligt til forsørgerbyrder. Børnetilskudssystemet reformeres og afpasses, således at børnefradragene i den skattepligtige indtægt erstattes af børnetilskud. Ved hustruers og enlige forsørgeres arbejde uden for hjemmet tages rimeligt hensyn til de forøgede udgifter, fravær fra hjemmet medfører.
Den hårde beskatning af indtægtsstigninger – herunder særligt af nye erhvervsdrivende indtægter – modvirker arbejdsomheden og skal derfor lempes. Beskatningen af mellemindtægterne lettes.
Afskrivningsregler og regler om henlæggelser til investeringsfonde skal indeholde en rimelige tilskyndelse til konsolidering og udbygning af erhvervslivet.
Frigrænsen for formuebeskatningen hæves væsentlig.
Skattelovgivningen må tilstræbe en udligning, der hindrer, at skattely opstår som følge af, at de mest velhavende samler sig i enkelte kommuner.
3. Forbrugsbeskatningen.
Forbrugsbeskatningen må i almindelighed kun alene påhvile undværlige varer. De offentlige værker må ikke benyttes som skattekilde. Forbrugsskatter på nødvendighedsvarer, indført som led i en krisepolitik, ophæves, når normale økonomiske tilstande indtræder.
4. Sparsommelighed i forvaltningen
Det offentliges skatteindtægter er betroede midler. Sparsommelighed i forvaltningen skal derfor sikres, og forvaltningen tilrettelægges rationelt.
Lovgivningen om skatter og offentlige byrders fordeling bør udformes, så den enkelte kommune er interesseret i en god økonomi.
Offentlige udgifter må bortfalde, når forudsætningerne for deres indførelse ikke længere er til stede.
Socialpolitik
Socialpolitikken må sigte mod at fjerne årsagerne til social nød og at forebygge de ulykker, den medfører, ved at bevare og styrke det enkeltes menneskes muligheder for at klare sig ved egen hjælp.
For dem, der er kommet under offentlig forsorg, må genrejsningsarbejdet sættes i forgrunden. Et nøjere samarbejde mellem de sociale hjælpeinstitutioner må derfor tilvejebringes. Personlig rådgivning må gå hånd i hånd med den økonomiske hjælp.
1. Hjemmene og børnene
Ægteskab og svangerskab bør ikke i sig selv være lovlig afskedigelsesgrund, og kvindens velfærd før og efter fødslen bør om fornødent sikres ved økonomisk støtte.
Særlig støtte gives enlige forsørgere, så de får mulighed for at give deres børn en harmonisk barndom og en god uddannelse.
Børneforsorgen bør tilstræbe, at det kun undtagelsesvist bliver nødvendigt at anbringe uden for deres hjem. Intet barn må fjernes fra sit hjem alene af økonomiske grunde. Forældreløse børn bør anbringes i gode private hjem eller børnehjem, som ledes i en sådan ånd, at børnene kan føle sig trygge.
Der bør gives børnehjemmenes ledere og medarbejderes sådanne vilkår, at personer med god uddannelse og gode personlige egenskaber vil søge hen til denne ansvarsfulde gerning.
Oplysnings- og rådgivningsvirksomhed vedrørende personlige, familiemæssige og økonomiske problemer støttes, og alle unge bør have oplysning om de problemer, der står i forbindelse med stiftelse af familie og hjem.
2. Sygeforsikringen.
Sygekasseordningen omformes til en alle omfattende sygeforsikring med offentlig større. Den bør give hele befolkningen mulighed for regelmæssige forebyggende helbredsundersøgelser. Den nuværende dyre og splittede administration forenkles, og medlemsbidragene opkræves sammen med skatterne.
3. Hospitaler og plejehjem.
Hvor sygehusophold væsentlig er begrundet i sikring af den nødvendige pleje, erstattes den meget dyre hospitalsbehandling af ophold på plejehjem. For kronisk syge opretholdes behandlings- og plejehjem. Gennem rekreationshjem må der gives hospitalsbehandlede og andre fysisk eller psykisk svækkede muligheder for genvindelse af helbred og arbejdsevne.
Forsorgen for sindslidende moderniseres gennem en udbygning af hospitalerne og adgang til konsultation med forebyggende formål.
Det offentlige bør medvirke til, at der oprettes plejehjem også for gamle mennesker, der ikke opfylder betingelserne for optagelse i almindelige aldersrenteboliger og alderdomshjem, og som ikke har mulighed for anden pleje, men som er i stand til at yde en rimelig betaling.
4. Invalidelovgivningen.
Invalidelovgivningen ændres, så dens hovedopgave bliver at sætte de invaliderede i stand til at ernære sig selv og deres familie ved eget arbejde. Det offentlige må yde tilstrækkelig økonomisk sætte under opskolingen, og stat, kommune og andre offentlige myndigheder må gå i spidsen med ansættelse af invaliderede og andre erhvervshæmmede.
Der må yders støtte til opførelse af særlige bolig- og værkstedsbygninger, hvor stærkt invaliderede efter evne kan bidrage til deres eget underhold.
Invaliderenten må give de invaliderede rimelige livsvilkår og skal kunne gives som tilskud til arbejdsindtægt og aftrappes efter erhvervsevne. Rentesatserne gøres ens for hele landet.
5. Ædruelighedssamarbejdet.
Såvel alkoholismens sociale og menneskelige ulykker som de moderne trafikmidler og teknikkens udvikling indenfor erhvervslivet nødvendiggør, at kravene om ædruelighed skærpes. Afholdsbevægelsens og andre institutioners forebyggende arbejde og arbejdes for alkoholskadedes helbredelse bør derfor nyde virksom støtte.
6. Folkepension.
Aldersrenten afløses af en almindelige folkepension, der sikrer alle gamle en for hele landet ensartet årlig pension.
Folkepensioneringen bør påbegyndes straks og videreføres med gradvis stigende satser, fortsat under hensyntagen til de finansielle og økonomiske muligheder. Gennemførelsen søges fremskyndet ved besparelser på statens uproduktive udgifter.
Retsplejen
Formålet med samfundets bekæmpelse af kriminalitet må være ved forebyggende foranstaltninger og påvirkning at beskytte samfundet og den enkelte borger mod kriminelle handlinger og at værne samfundets medlemmer mod fare for forledelse til lovbrud.
Det strafbares område bør stedse begrænses til, hvad hensynet til samfundsinteresser og til medborgernes retssikkerhed med afgørende vægt kræver.
Behandlingen af lovovertrædere bør tilstræbe at fjerne årsagerne til kriminaliteten og øge mulighederne for lovlydig livsførelse i fremtiden. Reformeringen af fængselsvæsenet må ske i overensstemmelse med resultaterne af den nyere tids forskning. Forbindelsen med det borgerlige liv opretholdes i størst mulig omfang. Tilpasningen til det frie liv søges fremmet ved behandling i åbne anstalter. Bestræbelserne for at lette overgangen til fri livsførelse støttes.
Offentlighed i retsplejen og borgernes medvirken ved skyldsbedømmelsen fastholdes som afgørende garantier for tilliden til retshåndhævelsen. Indtil domfældelse er sket, bør en sigtet eller tiltalt ikke behandles eller betragtes som skyldig. Det må sikres, at offentlig omtale af en sag ikke bringes i en form, der kan påvirke den afgørelse, der skal træffes, og at referater fra offentlige retsmøder er loyale.
Offentlig votering i højesteret gennemføres.
Dommerne bør, foruden den sædvanlige juridiske uddannelse, have teoretisk uddannelse, have teoretisk uddannelse i kriminologi samt en praktisk juridisk uddannelse, der er egnet til at udvikle og uddybe deres kendskab til mennesker og menneskelige forhold.
Det bør sædvanligvis være en betingelse for adgang til dommerstilling i de overordnede domstole, at vedkommende har været dommer i underretten.
Folkets kulturelle liv
Det er en hovedopgave for Det Radikale Venstre at hævde friheden indenfor alle åndslivets områder.
Tidens tiltagende specialisering, dens organisationstvang og større ensformighed i arbejdet indeholder en fare for påvirkning af mennesket i enstænkende retning.
Denne fare må bekæmpes. Selvstændig tænkning og personlig udvikling, der forudsætter fuld frihed i alle åndelige, kulturelle og politiske spørgsmål, er et af demokratiets mål og samtidig en betingelse for dets sundhed.
Der må i al uddannelse og opdragelse lægges stærk vægt på udvikling af ansvarsfølelse, personlighed og på hensyntagen til medmennesket.
Det Radikale Venstre vender sig derfor imod enhver tendens til ensretningen indenfor kunst, skole, videnskab, kirke, litteratur, presse, film, radio og fjernsyn. Enhver livsanskuelse og politisk standpunkttagen skal have lige ret til at komme til orde.
Samfundets bekæmpelse af underlødig, brutaliserende litteratur, presse og film bør ske ved en indsats i positiv retning. Lovgivningsmagtens indflydelse i kulturel henseende på det statsdrevne teater, radio og fjernsyn bør kun have til formå at sikre frihed og tolerance.
Der gennemføres en reform af biografvæsenet, som fjerner vilkårligheden i det bestående system og frigør det for monopolmagtens indflydelse.
1. Folkeskolen det centrale i folkeoplysningen.
Børneskolen bør opbygges efter barnets naturlige behov og udviklingstrin og ikke efter krav fra videregående skoler eller fra erhvervslivet.
Børneskolen skal først og fremmest lære børnene de elementære fag, dansk, skrivning og regning, der er nødvendige forudsætninger for dygtiggørelse til det praktiske live og til videre uddannelse. Gennem undervisning i medborgerkundskab og familiekundskab skal børnene forberedes til at blive værdifulde samfundsborgere og bibringes forståelse af fællesskabet mellem alle verdens folk. Derudover må målet være at levendegøre åndsfagene, så børnenes sans for åndelige værdier udvikles.
Folkeskolen bør altid have en central plads i vor folkeoplysning og være åben overfor resultaterne af den pædagogiske forskning. Skoleloven af 1937 bør føres ud i livet og tilpasses efter de indhøstede erfaringer.
Private skoler må som hidtil kunne virke side om side med den offentlige skole og nyde offentlig støtte.
2. Ungdommens uddannelse.
Under, der søger dygtiggørelse i praktiske erhverv eller i undervisning af almendannende karakter, bør have fornøden støtte til ophold på højskoler, fagskoler og kursus.
Ingen ung, der ved evner og flid har vist anlæg for uddannelse ved universiteter og højere læreanstalter, bør af økonomiske grunde afskæres derfra.
3. Ungdommens fritid.
I samarbejde med det frie oplysningsarbejde og foreningsliv bør samfundet medvirke til, at ungdommens fritid udnyttes på god og frugtbar måde.
Gode ydre rammer for ungdomsarbejdet bør skabes. På landet må der i forbindelse med skolebyggeriet tilvejebringes lokaler til brug for ungdomsarbejdet. Der bør ydes det lokale initiativ bistand til at erstatte forældede forsamlingshuse med tidssvarende lokaler. I byerne bør der med offentlig støtte tilvejebringes egnede lokaler til ungdomsarbejdet, herunder også lokaler til fritidsklubber.
4. Den videnskabelige forskning.
De højre læreanstalters forsknings- og lærefrihed sikres. Der ydes den videnskabelige forskning rundelig støtte i erkendelse af dens store betydning for dansk kultur og økonomi.
5. Den kirkelige frihedslinie.
På kirkens område bør den historiske frihedslinie videreføres. Den rummelige folkekirke med folketinget som tolerancens vogter har betydet en sikring af et frit menighedslivs. Det Radikale Venstre vender sig mod ethvert forsøg på at indføre en særlig kirkelig repræsentation mellem menighederne og den lovgivningsmagt, som gennem en hundredårig udvikling aldrig har misbrugt sin magt på det kirkelige eller religiøse område.
6. Nationale mindretal.
Nationale mindretal indenfor dansk statsområde bør have fuld sproglig og kulturel frihed.
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der i overensstemmelse med menneskerettighedernes erklæring tilsikres nationale mindretal i alle lande sådan sproglig og kulturel frihed.
Det Radikale Venstres følger med vågen opmærksomhed kulturkampen i Sydslesvig og vil yde sin virksomme støtte til arbejde for, at dansksindede sydslesvigeres ønsker om at leve sig ind i danske åndsliv og dansk kulturliv kan virkeliggøres.
--------------
På grundlag af dette program henvender Det Radikale Venstre sig til danske borgere af alle erhverv og alle samfundslag. Det er partiets anskuelse, at stærke klassemodsætninger undergraver en nations folkelige styrke og forringer udbyttet af folkets økonomiske virksomhed til skade for alle.
Det Radikale Venstre hævder, at Danmark har alle de materielle muligheder for en stadig højere levestandard, og at de sidste slægtleds stigende velstand viser, at de frie erhvervs produktive evner er det rette grundlag at bygge på.
Det danske samfund vil blomstre og trives, hvis disse evner fik lov at udfolde sig befriet for tidens overhåndtagende rustningsbyrder, beskyttet mod overgreb af monopol- og organisationsmagt og underbygget af en fælles interesse i den størst mulige arbejdsindsats.
Til virkeliggørelse af programmet tilstræber partiet i den praktiske politik en samling af alle socialliberalt tænkende om arbejdet for nationens materielle fremgang, folkets åndelige frihed og folkenes kulturelle samvirke til fremme af international forståelse.  Principprogram 1922  Det Radikale Venstres program. Vedtaget paa Det radikale Venstres 18. Landsmøde i Sønderborg den 20. og 21. Maj 1922.
I 1905 skabte Det radikale Venstre det Program, der blev Grundlaget for dets Arbejde. Mange af de Krav, der dengang fremsattes, er nu gennemført; men samtidig er der ved Samfundets Udvikling og de senere Aars store Begivenheder opstaaet nye Spørgsmaal. Vor Stilling til disse er bestemt ved det Grundsyn, hvorom vort Parti er samlet.
Vort Maal er Folkets politiske, økonomiske og aandelige Frigørelse. Grundlaget herfor er Hævdelsen af Retsprincippet, saavel mellem Staterne indbyrdes som mellem Mand og Mand.
Udadtil tilstræber vi at skabe et Retsforbund mellem Staterne til Fredens Betryggelse, Rustningssystemets Afskaffelse og Forsoning mellem Folkene. Indadtil er vort politiske Maal det ubetingede Folkestyre, der helt og udelt lægger Magten og Ansvaret hos Folkets Flertal, uhindret af Enkeltmand eller Mindretal. Den økonomiske Frigørelse kræver en Lovgivning, hvorved Samfundets Ret til de samfundsskabte Værdier hævdes, og hvorved der gives alle lige Adgang til Natur- og Samfundsgoder, til Arbejde og Erhverv, saaledes at enhver sikres det fulde Udbytte af sit Arbejde, og de faa hindres fra at udbytte de mange. Paa Aandslivets Omraade er vort Krav fuld Kirke- og Skolefrihed og i det hele Hævdelse af den enkeltes ubetingede Frihed, kun begrænset ved Hensynet til andres lige Ret.
Ud fra disse Grundsætninger vil Det radikale Venstre arbejde for at gennemføre følgende Program:
I.Danmark slutter sig til Bestræbelserne for Grundlæggelse af et Retssamfund, der omfatter alle Stater. Som Medlem af Folkenes Forbund bør Danmark virke for:
* at enhver Stat forpligtes til at lade Tvistigheder med andre Stater afgøre ved Mægling eller Dom af Forbundets dertil bestemte Myndigheder;
* at Forbundet søger den gode Forstaaelse mellem Folkene fremmet ved Ophævelse af Hindrin-gerne for den frie Omsætning mellem Landene og ved Aftaler om en fælles Arbejderlovgivning;
* at der fattes fælles Beslutning om vidtgaaende Indskrænkning af Militærvæsenet med det Maal for øje snarest mulig at gennemføre fuldstændig Afrustning.
Danmark fastholder den ligelige Politik overfor alle Stater, uden Tilslutning til den ene eller den anden Magtgruppe. Et nært Samarbejde med de øvrige nordiske Lande opretholdes.
Danmark har ingen, krigsmæssige Opgaver. Uanset om en international Indskrænkning af Rustnin-gerne gennemføres, nedbringes vort Militærvæsen snarest mulig til det beskedne Maal, som Vare-tagelsen af Danmarks Neutralitets- og Folkeforbundsopgaver kræver. Alle bestaaende Fæstningsværker nedlægges. Den tvungne Værnepligt adskaffes. Oprettelsen af en fast hvervet Hvervet Hær er udelukket. Hærens og: Flaadens Mandskab sammensættes af Frivillige med kort Tjenestetid. De faar en kortvarig Uddannelse under betryggende Forhold med det Formaal at kunne udøve det fornødne Vagthold som Grænse- og Søpoliti.
IIDen. almindelige Valgrets Eneherredømme sikres. Folketingsparlamentarismen fastslaas i Grundloven. Ved Udnævnelse af Ministerier kræves Folketingets Bekræftelse.
Landstinget afskaffes. Saalænge det endnu bestaar, maa Valgretten til begge Ting være ens, og Retten til at opløse Landstinget gælde i fuld Udstrækning. I Tilfælde, hvor Landstinget modsætter sig Folketingets Beslutninger, maa dette have Ret til at lade Sagen afgøre ved Folkeafstemning.
Grundlovsændringer vedtages som almindelige Love, men skal godkendes ved Folkeafstemning. Folkeafstemning finder ligeledes Sted ved andre vigtige Afgørelser.
Der gives Vælgerne Forslagsret. Valgordningen skal sikre enhver politisk Retning Repræsentation i Forhold til dens Vælgertal. Den almindelige Valgret gennemføres fuldtud for alle, der har naaet Fuldmyndighedsalderen.
Det kommunale Selvstyre udvides. Ethvert kommunalt Raa,d vælger selv sin Formand. Vigtige Sager underkastes Kommuneafstemning, og Vælgerne faar Forslagsret.
Rang-, Titel- og Ordensvæsen afskaffes.
IIIVed Tilvejebringelse af de til Fremme af Borgernes fælles Interesser fornødne Midler tilstræbes en Udligning af den bestaaende økonomiske Ulighed, idet Skattesystemet i videst mulig Udstrækning bygges paa de samfundsskabte Værdier.
Statens Ejendomsbeskatning lægges paa Grundværdien efter Principet: lige Skat paa lige Jord.
Formue- og indkomstskatterne ændres ved Forhøjelse af Frigrænsen saaledes, at egentlige Arbejdsindtægter og tilsvarende Smaaformuer i størst muligt Omfang fritages.Børnefradraget forøges. Arveafgiften øges for Arv, der tilfalder fjernere Slægtninge; Frigrænsen forhøjes, særlig for Slægtsarv i lige Linie. Alle Fideikommiskapitaler overgaar til fri Ejendom.
Ved Toldlovgivningen tilstræbes fuld Virkefiggørelse af Frihandelsprincipet, idet Beskyttelses-tolden nedsættes gradvis saaledes, at den i Løbet af et kortere Aaremaal helt bortfalder;
Finanstoldskatter og indenlandske Vareafgifter ophæves, i første Række saadanne, som rammer almindelige Livsfornødenheder.
Statsvirksomheder maa ikke benyttes som Skattekilde. Omsætnings- og Retsafgifter søges afskaffet.
Kommunernes Ejendomsbeskatning bliver en Grundskyld, der af hver enkelt Kommune kan for-højes indenfor den Grænse, Hensynet til Statsgrundskylden sætter. Kommunerne faar Ret til at paalægge Grundværdistigningsskat.
Bevægelsesfriheden ved Paaligning af personlig Skat forøges. Kommunale Foretagender maa ikke benyttes som Middel til en Forbrugsbeskatning.
Offentlige Laan bør som Regel ikke kunne optages til Dækning af løbende Udgifter, men kun til Erhvervelse af Aktier, navnlig vedrørende produktive Virksomheder af selvstændig Art.
IVDen sociale Uretfærdighed bekæmpes ved en dybtgaaende Reformlovgivning.
Den enkeltes Ret til det fulde Udbytte af sit Arbejde søges sikret ved at lette Adgangen til jordbrug og anden selvstændig Virksomhed, og ved, at Samfundet griber ind overfor Monopolvirksomheders og kapitalstærke Foretagenders Forsøg paa at udbytte Arbejdere og Forbrugere.
Folkets Ret til Fædrelandets jord hævdes. Ved en Lovgivning, som ikke virker prisfordyrende, skaffes der jord til mindre Landbrug for dem., der ønsker eget Hjem paa Landet (derunder Tillægsjord til bestaaende Brug, der er for smaa til Grundlag for en selvstændig Virksomhed, og om muligt til jordløse Huse). Jorden overlades Brugerne, imod at der ydes fuld Rente af dens Værdi. Staten yder fornøden Støtte til Bygningernes Opførelse.
Haandværket og den lille Industri støttes overfor de store Foretagenders Overmagt ved udvidet Adgang til Dygtiggørelse og ved Laan til Anskaffelse af Driftsmidler.
En frisindet Næringslov gennemføres. Truster underkastes offentligt Tilsyn. Monopol-virksomheder overtages om fornødent af Stat eller Kommune.
Befolkningens Bestræbelser for at skaffe sig eget Hjem støttes. Byggegrunde skal kunne overdrages til Bebyggelse, mod at der ydes fuld Rente af deres Værdi (ligesom ved Oprettelse af mindre Landbrug).
Det ydes Brugerne af lejede Boliger og Erhvervslokaler fornøden Beskyttelse.
Pligten til at skaffe Husvilde passende Bolig maa omfatte baade Land- og Bykommuner.
Adgangsretten til Naturen hævdes overfor alle Forsøg paa at beskære Befolkningens gamle Ret til fri Færdsel, særlig i Skov og ved Strand.
Danmark slutter sig til Forsøget paa at tilvejebringe en international Arbejderlovgivning, der hviler paa ensartede Grundsætninger, men tager Hensyn til hvert Lands særlige Forhold.
Modsætningsforholdet mellem Arbejdsgivere og Arbejdere søges udjævnet. Bestræbelserne for at tilvejebringe Interessefællesskab mellem de to Parter støttes. For at almindeligt Lønarbejde ikke, som nu, skal være den eneste Erhvervsmulighed for store Befolkningslag, kan Samfundet støtte Oprettelsen af Virksomheder, der drives som Andelsforetagender af vedkommende Arbejdere selv.
Søfolk stilles i retslig Henseende lige med andre Arbejdere.
Forligs- og Voldgiftsinstitutionernes Virksomhed og Myndighed udvides. Samfundets Ret til Opretholdelse af det for Samfundsmaskineriets Gang nødvendige Arbejde hævdes. Arbejds-stridigheder, der ikke bilægges ved Forlig eller Mægling, kan kræves løst ved Voldgift.
Tjenestemændenes Løn afpasses efter Livsfornødenhedernes Pris.
V.Gamle, Invalider og Syge har Krav paa Samfundets Støtte som en almen Borgerret.
Alderdomsunderstøttelsen omdannes til en Aldersrente, ydet efter faste Regler.
Saa længe Samfundsforholdene nødvendiggør en Arbejdsløshedsforsikring, støttes denne af det Offentlige.
Værnet for værgeløse Børn udvides og fæstnes. Samfundet træffer saadanne Foranstaltninger, at det økonomiske Grundlag for ethvert Barns Underhold og Opdragelse er sikret. Faderens Forpligtelse overfor Børn født udenfor Ægteskab udvides, og Barnet faar saavel Arveret efter Faderen som Ret til at bære hans Navn. - En Mødreforsikring gennemføres.
Der gives alle Adgang til vederlagsfri Vejledning vedrørende Retsforhold.
Den civile og militære Straffelovgivning bringes ved en gennemgribende Omdannelse i Overens-stemmelse med Nutidens Opfattelse af Forbrydelse og Straf.
Ved Alkoholspørgsmaalets Behandling maa de samfundsmæssige Hensyn være overvejende. Naar Forbudsspørgsmaalet kommer til Behandling, skal det, forinden Rigsdagen tager endelig Stilling dertil, gøres til Genstand for Folkeafstemning.
VI.Aandslivets Frihed anerkendes paa ethvert Omraade. Der gives lige Adgang for alle til at blive delagtige i vort Lands Kultur. Danske Statsborgere, der ikke har Dansk til Modersmaal, har i sproglig Henseende som i andre Forhold, fuld Ligeret.
Befolkningen faar afgørende Indflydelse paa Ansættelse og Afskedigelse af Lærere og Præster, dog saaledes, at disse værnes mod Vilkaarlighed.
Undervisningsvæsenet ordnes med det Formaal at give enhver lettest mulig Adgang til at erhverve sig de Kundskaber, som han har Evner og Trang til. - Folkeskolen. maa have sit Maal i sig selv. Den videregaaende Undervisning planlægges i saa nær Tilslutning til Folkeskolens afsluttende Undervisning som muligt. Den private Børneskole støttes af det Offentlige.
Det gejstlige Tilsyn erstattes med Udvalg, valgt af Forældrene, og et vejledende fagligt Tilsyn, udgaaet fra Lærernes Kreds. Religionsundervisningen i Børneskolen gøres til et frit Fag, baade for Læreres og Børns Vedkommende.
Der gives Adgang til fortsat Undervisning i Ungdomsskoler. Til Oprettelse og Brug af offentlige Bogsamlinger yder Staten sin Støtte.
Menighedernes Selvstyre og Frihed udvikles til Forberedelse af Overgangen til et frit Menighedsliv uden Statens Indblanding. Ingen Art af kirkelig Repræsentation maa indskydes mellem Lovgivningsmagten og Folket. - De gejstlige Retter ophæves.
Edsaflæggelsen afløses overalt af en højtidelig Erklæring.Der indføres almindelig borgerlig Ægteskabsstiftelse og Folkeregister.
Kvinder sikres paa alle Omraader samme Ret som Mænd og samme Adgang til Embede og Virksomhed. Raadigheden over det fælles Bo bør ikke være tillagt Manden alene, og Mand og Hustru bør have samme Myndighed indenfor Familien.  Principprogram 1905  Program for Det Radikale Venstre. Vedtaget paa Landsmødet i Fyns Forsamlingshus, Odense den 20. og 21. Maj 1905.
Indledning
I 1872 skabte ”Det forenede Venstre” det Program, som blev Grundlaget for et Slægtsleds politiske Arbejde. I Spidsen derfor satte det Ordene: Juni-Grundloven er Folkets moralske Ret.
Ingen over og ingen ved Siden af Folketinget var Hørups skarpe Form for dette samme Krav.
Her overfor satte Højre Tingenes Ligeberettigelse, og de Moderate Overenskomsten med Landstinget. Højres Opfattelse førte ud i Provisoriet, medens de Moderates førte til Forliget. Det betød i begge Tilfælde Folketingets Ydmygelse.
Det andet Hovedpunkt i det forenede Venstres Program var Kravet om, at Samfunds-udviklingen skulde føres fremad i Juni-Grundlovens Aand. Under Forfatningskampen lykkedes dette ikke. Efter Systemskiftet af 1901 kom Prøvetiden for Venstreflertallet. Man kunde have ventet, at Regeringen med Folketinget i Ryggen havde vendt sig mod Landstinget og med Iver og Styrke havde hævdet og fremmet Venstres Krav. Dette skete ikke. I Stedet for et Folketingsministerium fik vi et Mæglingsministerium, der lagde sig til Ro i ”den givne Magtfordeling”. Forliget med Landstinget blev Maal og Middel.
Resultaterne af denne Politik siden Systemskiftet ligger deri, at Landstinget langt mere end Folketinget har præget Lovgivningen. Vi har i den økonomiske Politik faaet Reformer, der har lettet Besiddelsen og tynget Arbejdet. I det væsentlige har vi kun opnaaet, hvad Venstre ikke vilde under de sidste Højreregeringer. Derimod venter vi bestandig paa de Reformer, som vi aldrig fik, fordi Højre ikke vilde dem.
Da J. C. Christensen svigtede paa det militære Spørgsmaal og ved sit Ministeriums Dannelse valgte tilhøjre i sit Parti med Forbigaaelse af venstre Fløj, hidførte han bevidst den Spræng-ning af Reformpartiet, som i længere Tid var ventet.
Følgen blev den Kamp, der allerede nu er i fuld. Gang over det hele Land og har bragt Vælgernes politiske Interesse op til en Højde og Styrke, som er ukendt her i Landet siden Firserne. Og i Gaar og i Dag har 5-600 Repræsentanter for Venstrevælgere i Landets Folketingskredse været samlede til et Landsmøde i Odense og har her vedtaget at danne Det radikale Venstre, som Udtryk for en hele Landet omfattende Vælgerorganisation.
I nedenstaaende Program har vi fremsat vore Hovedkrav i militære, forfatningsmæssige, økonomiske og aandelige Spørgsmaal.
Det danske Samfund er nu et andet, end det danske Samfund i 1872. Livet har skabt nye Former og har paa mange Punkter givet os en ny Lære. Og navnlig har det givet os den sikre Erkendelse, at den økonomiske Frigørelse er det første og største af Demokratiets Bud.
I vort Program, som i vort Arbejde, vil vi holde os dette Maal for Øje. Vi vil betrygge vort Folks Tilværelse ved at fastslaa, at vi vil leve i ubrydelig Fred. Vi vil føre det fremad mod fuld Frihed og gennemført Selvstyre.
Vi opfordrer da Vælgerne til at sande sig om Det radikale Venstre i faste Organisationer. Troskab mod Principperne, Aabenhed i den politiske Færd, Plan og Kraft i Arbejdet, - og vi vil atter skabe en høj og klar Dag om Demokratiet i Danmark.
Det radikale Venstres Program, vedtaget paa Landsmødet i Odense 20. og 21. Maj 1905.
I.Danmark erklærer sig vedvarende neutralt.Danmark støtter og fremmer de hjemlige og internationale Bestræbelser for Fred og Ret, særlig ved indgaaelse af Voldgiftstraktater.
Hærens og Flaadens Hovedopgave er som Grænse og Søpolitivagt at varetage Landets Neutralitetspligter. Militærudgifterne nedbriiiges til, hvad dette Formaal nødvendig kræver.
København erklæres for en aaben By. Den bestaaende Fæstning nedlægges.
IIEn Forfatningsforandring gennemføres i Juni Grundlovens Aand. Den privilegerede Valgret til Landstinget afskaffes. l vigtige Spørgsmaal gives Adgang til direkte Folkeaf¬stemning.
Valgret indtræder med Fuldmyndighed. Fattighjælp ydet paa Grund af Sygdom og Arbejds-løshed berøver ikke Valgret. Kvinder faa kommunale og politiske Rettigheder lige med Mænd, Tyende lige med andre Borgere.
En retfærdig Ordning af Folketingsvalgkredsene gennemføres ufortøvet enten ved en Grundlovsændring eller ved Opfyldelse af Grundlovens Bud. Fremtidige Ændringer i Valgkredsinddelingen ske efter faste Regler. Omvalgssystemet med kommuneafstemning indføres.
En Ministeransvarlighedslov gennemføres.
De kommunale Raad vælges ved hemmelig Afstemning med lige og almindelig Valgret og Forholdstal.
Kommunernes Selvstyre udvides, særlig med Hensyn til Beskatning og i Forholdet til Amtsraad og Regering. Byraadene vælge selv Borgmestre. Hvor Kommunevælgernes Flertal forlanger det, skulle vigtige Sager forelægges aarligt Kommunestævne.
Rang, Titel og Ordensvæsen afskaffes.
IIIVed Paaligningen af de fornødne Skatter tilstræbes en Formindskelse af den bestaaende økonomiske Ulighed.
Indkomst og Formueskatten saavelsom den kommunale Beskatning ændres med dette Formaal for Øje. Ejendomsskylden omdannes under Hensyntagen til Principerne for en Grundværdibeskatning. Naar offentlige Foranstaltninger medføre en Stigning af Grundværdien, sikres der Kommune og Stat Andel i Værdistigningen.
Arveafgiften gøres progressiv.
Finanstolden paa de almindelige Livsfornødenheder og Raastoffer nedsættes efterhaanden, indtil den ganske kan bortfalde.
Beskyttelsestolden ophæves planmæssig gradvis med billigt Hensyn til bestaaende Erhverv.
Overfor de Virksomheder, der ere faktiske eller retlige Monopoler, værnes Samfundets Interesser, om fornødent ved Virksomhedernes Overtagelse af Kommune eller Stat.
Der oprettes et Ministerium for Handel, Skibsfart, Haandværk og Industri.
IVDen bestaaende økonomiske Ulighed formindskes gennem en planmæssig social Reform-lovgivning.
Oprettelsen af selvstændige Husmandsbrug fremmes ved Indførelse af offentligt Arvefæste under betryggende Brugsvilkaar. Lodderne gøres som Regel saa store, at de drevne som almindelig Markbrug kunne sikre Brugeren en økonomisk selvstændig Tilværelse. De tilvejebringes ved Udstykning af Jord, som Stat og Kommune ejer eller indkøber hertil.
Ved Lovgivning om Len, Stamhuse og Fideikommisgodser sikres Samfundets Interesse i Ordningen af Jordbesiddelsen og dets Andel i disse Værdier.
Der ydes Bidrag af Kommune eller Stat eller af begge i Forening til Forsikring mod Arbejdsløshed.
Lovgivningen om Ulykkesforsikring udvides til alle Arbejdere i By og paa Land.
Forsikring mod vedvarende Arbejdsudygtighed indføres.
Staten gaar som Arbejdsgiver i Spidsen for en Begrænsning af Arbejdstiden. Hvor Arbejdets Natur kræver det, begrænses Arbejdstiden ved Lov.
Tyendeloven ophæves og erstattes med en human Lovgivning.
Loven om Alderdomsunderstøttelse forbedres. Det umiddelbare Understøttelsesprincip bevares. Der indføres faste Mininiumstakster.
Statens Omsorg for forsømte Børn gennemføres i videst muligt Omfang.
Skærpet og mere omfattende sanitært Tilsyn med Boliger og Næringsmidler til vejebringes.
Staten yder de frivillige Ædruelighedsbestræbelser virksom Støtte.
VGrundlovens Løfter om Retsplejen gennemføres.
Adgangen til at bringe Administrationens Afgørelser for Domstolene udvides.
Krigsretterne omskabes. Deres Virksomhedsomraade indskrænkes til militære Tjeneste-forseelser.
De gejstlige Retter ophæves.
Straffelovgivningen bringes ved en gennemgribende Forandring i Overensstemmelse med Nutidens Opfattelse af Forbrydelse og Straf. Legemlige Straffe afskaffes.
I den civile Lovgivning tilstræbes nordisk Fællesskab.
VIVed Statens Virksomhed for Folkeoplysning og Aandsliv sættes som Maal at give alle lige Adgang til Kundskab og gøre alle delagtige i vor Kultur. Det tilstræbes at bevare og udvikle den nationale Samfølelse med vore Landsmænd udenfor Danmark.
Aandslivets Frihed anerkendes paa ethvert Omraade.
De bestaaende Rester af Censur afskaffes.
I den offentlige Skole tilstræbes Enhedsskolen. En virkelig Undervisningsreform i Folke-skolen gennemføres.
Skolen unddrages det gejstlige Tilsyn. Folkeskolens Lærere løses fra deres tvungne Forhold til Kirken. Det er Forældrene tilladt at fritage deres Børn for Religionsundervisningen. Naar Læreren ønsker det, fritages han for Religionsundervisningen. Den fornødne Tid til Religionsundervisning gives. Vejledende Tillidsmænd udgående fra Skolens egen Kreds indføres. Forældrenes Indflydelse paa skolen udvides. Frie Skoler kunne støttes af det offentlige, naar de staa Maal med den offentlige Skole og ikke skønnes at fremme Klasse-interesser.
Ved den videregaaende Udvikling af Valgmenighedernes Frihed og Menighedernes Selvstyre muliggøres Overgangen til et frit Menighedsliv uden Statens Indblanding. Rigsdagens Lov-givningsmyndighed paa det kirkelige Omraade opretholdes.
Borgerlige Embedshandlinger foretages af borgerlige Myndigheder.   radikale.dk Find din kandidat Politik Vi mener


---

# Politikudvikling og politisk indflydelse i Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/politikudvikling-og-politisk-indflydelse

Den radikale politik udvikles i et samspil mellem de folkevalgte og deres baglande tilsammen kaldet det Radikale landsforbund. De radikale synspunkter kan udspringe fra mange steder i landsforbundet, men de formes altid i samtale.Nogle gange opstår ideerne til et politisk forslag hos et regionsrådsmedlem, et folketingsmedlem, et medlem af Europa-Parlamentet eller et byrådsmedlem. Både MF'erne og MEP'erne er fuldtidspolitikere og færdes hver dag i en politisk sammenhæng, hvor der er konkrete forhandlinger og aktuelle spørgsmål, som der skal findes svar på.Andre gange begynder processen hos et medlem, som i sit private eller professionelle liv kan se, at noget kan gøres på en anden og bedre måde. Og dette medlem bringer så sin sag frem i Radikale Venstre.I løbet af året har vi også en række arrangementer, hvor vi drøfter vores fælles samfund og dets fremtid. Nytårsstævnet, politiske værksteder og folkemødet eksempelvis. Ligesom vores Internationale Udvalg afholder International dag. I alle disse møder mellem mennesker opstår nye tanker og nye ideer.Alle disse veje fører til politik. Og undertiden fører de til formuleret radikal politik.Al god politik begynder med en samtale og i det følgende har vi forsøgt at beskrive, hvor og hvordan samtalen føres i Radikale Venstre og hvilke dokumenter og arbejdsgrupper, der ligger til grund for samtalen. Grundlaget: Det politiske principprogram Radikale Venstre har sit politiske udgangspunkt i sit politiske principprogram. Det nuværende principprogram blev vedtaget ved landsmødet i september 2022.
Du kan læse principprogrammet her. Programmer med særligt fokus Ved siden af principprogrammet har Radikale Venstre en række politikprogrammer. Udover at præcisere og præsentere Radikale Venstres holdninger inden for et specifikt politikområde, vil programmerne også ofte indeholde forslag til en række tiltag.
Politikprogrammer bliver til ved en grundig proces. Hovedbestyrelsen nedsætter en skrivegruppe og vedtægterne sikrer mulighed for repræsentation fra hele landet i skrivegruppen. Når programmet har en nogenlunde færdig form drøftes det i hovedbestyrelsen og sendes derefter til alle 98 kommuneforeninger og bydelsforeninger til udtalelse, inden det til sidst kommer tilbage til endelig vedtagelse i hovedbestyrelsen. Til gengæld for den lange tilblivelsesproces gælder de i fem år, og både midtvejs og afslutningsvist gøres der status på, hvor mange af de ideer, der er formuleret i programmet, der er blevet til virkelighed.
Du kan læse de vedtagne programmer her. Resolutioner Resolutioner er meget kortfattede præciseringer af specifikke politiske spørgsmål, målsætninger og visioner. Medicinsk cannabis, sommerhusregler, ligestilling etc. Resolutionerne vedtages på landsmødet og har en gyldighed på tre år. Mens tilblivelsen af både politikprogrammer og holdningspapirer igangsættes af hovedbestyrelsen på forretningsudvalgets foranledning, bliver resolutionerne formuleret af medlemmer fra hele landet forud for landsmødet hvert år. Der skal kun en god håndfuld medlemmer til for at få en resolution prøvet af landsmødet.
Når resolutionerne er vedtaget, tager folketingsgruppen, bestik af dem, der retter sig mod folketingsarbejdet, og folketingsgruppen lægger en plan (et såkaldt politisk budget) for, hvilke af resolutionerne de forventer at kunne bringe i spil i den kommende folkestingsforsamling. Ved det næstkommende landsmøde aflægger folketingsgruppen tilsvarende regnskab for det forgange politiske år.Ligeledes tager kommunalpolitisk netværk og gruppen i Europaparlamentet de relevante resolutioner til efterretning og inddrager dem i deres politiske arbejde.
Du kan læse alle vedtagne resolutioner her. Udtalelser fra hovedbestyrelsen En sidste mulighed for at få landsforbundet som afsender af et politisk budskab er at få den radikale hovedbestyrelse til at udtale sig om en konkret sag. I de tilfælde vil selve formuleringen være forfattet af et HB-medlem, som bringer det frem for hovedbestyrelsen, som mødes seks gange om året. Disse formuleringer vil som oftest være både meget kortfattede og forholde sig til meget aktualiserede problemstillinger.
Læs tidligere udtalelser her. Politiske udspil fra de folkevalgte på Christiansborg Alt det forudgående er landsforbundets (folkevalgte og baglandets) fælles politiske grundlag, som alle led i Radikale Venstre gør deres bedste for at føre frem ved enhver given og relevant lejlighed.
I den politiske hverdag skal holdningerne omsættes til beslutninger. Her skal de omformes til konkret lovgivning eller beslutningsforslag, som kan føres ind i Folketingssalen, i byrådene, Regionsrådene og i Europaparlamentet.
Mens vi selv kan bestemme, hvad vi vil mene noget om, når vi formulerer politik i landsforbundet, står vores folkevalgte altid midt i en dagsorden, som vi nok har indflydelse på, men ikke kan bestemme over. Det gælder både i forhold til tempo og prioritering. Nogle gange kan vi være proaktive, andre gange må vi handle hurtigt og reaktivt på et spørgsmål, som pludselig er blevet akut.Styrken i Radikale Venstres todelte struktur er præcis, som Th Zahle formulerede det i 1905, at landsforbundet udstikker principper og mål, mens de folkevalgte kæmper for at nå målene ’inden for rammerne af det parlamentariske arbejde’.
Når der er god tid og vi kender problemstillingerne i forvejen, vil spørgsmålene blive taget op til dialog med den radikale hovedbestyrelse. Her mødes vi seks gange om året og drøfter aktuel politik.
I forbindelse med politiske udspil eller større aftaler er der et større forarbejde, hvor både relevante folk i og uden for Radikale Venstre inddrages. Samtidig med at udspil og aftaler bliver offentliggjort udsendes der også et detaljeret og begrundet baglandsbrief til alle, der er valgt til en tillidspost i Radikale Venstre.
Læs alle de politiske udspil her. Politiske kompromisser og ansvar for beslutninger Som hovedregel er der god samklang mellem den politik, vi har formuleret i fællesskab, og de beslutninger de folkevalgte er med til at føre ud i verden. Men der er et spillerum. Det kan være byrådsvalgte og regionsrådsvalgte som pga. lokale forhold og regionale aftale vælger en lidt anden vej end den, der er formuleret i politikpapirerne, og i Europa-Parlamentet kan vores medlemmer være bundet af aftaler i ALDE, som er vores europæiske fællesparti. Ligeledes kan vi sidde i regering og have indgået aftaler med regeringspartnere, som gør, at vi som regeringen er blevet enige om en politik, som er udtryk for et kompromis. Radikale Venstre har også en lang tradition for at være med i forlig, fordi vi mener, det er bedre at være med også i svære beslutninger frem for at disse formes uden radikal indflydelse.
Uenighed kan på den ene side være en udfordring. På den anden side er den også et vilkår i et parti med en toleddet struktur, som både bygger på og forudsætter samtalen. Uenighed er derfor også en mulighed for, at vi alle bliver klogere og en væsentlig drivkraft i et parti, der hele tiden udvikler sin politik.
Radikale Venstre har siden 1905 haft en stærk forbindelse mellem et politikudviklende og politikformulerende landsforbund og en folketingsgruppe som til stadighed har søgt ansvaret og indflydelsen. Ansvar og indflydelse i et folkestyre baserer sig på kompromisser og man får jord på fingrene. Til gengæld er listen af resultater blevet lang. Samtidig opstår holdningerne ikke af ingenting, men tværtimod af den stadig politiske samtale i partiet og den konstante vekselvirkning mellem folkevalgte og landsforbund.
I Radikale Venstre forsøger vi ikke at skjule uenigheder, men at give rum for gode samtaler om både holdningerne og processerne frem til de politiske beslutninger. Samspil, tillid og den ærlige samtale Når Radikale Venstre har regeringsansvar, er det vigtigt at have en fælles forståelse af de vilkår, som samtalen i Radikale Venstre kan fungere under. Hovedbestyrelsen, som mellem landsmøderne er landsforbundets øverste myndighed, er et fortroligt sparringsrum, hvor det er muligt for folkevalgte at føre en ærlig og fordomsfri samtale om de udfordringer, der har været omkring en indgået aftale. Tilsvarende kan hovedbestyrelsen forvente, at de folkevalgte i dette forum fremlægger det radikale syn og ikke regeringens syn på sagen.Den Radikale hovedbestyrelse er på næsten 100 personer og er den største direkte valgte hovedbestyrelse for et politisk parti. Men det er ikke den eneste vej til at få politisk indflydelse. Debatforum og politikudviklingsgrupper DebatforumRadikale Venstres debatforum er nedsat af Hovedbestyrelsen og har ansvaret for at sikre gode muligheder for debat, dialog og inddragelse af Radikale Venstres medlemmer hen over året i forskellige sammenhænge.Debatforummet har til formål at:- Opsøge relevante debatemner kommunalt, regionalt, nationalt og europæisk/internationalt- Opsøge relevante debattører eksternt og internt- Etablere digitale debatter og afvikle elektroniske møder- Opfordre og understøtte folkevalgte, foreningsled eller medlemmer i at etablere såvel digitale somfysiske debatter- Sparre og idéudvikle om relevante fysiske debatmøder PolitikudviklingsgrupperFor at sikre, at Radikale Venstre får udviklet politik til tiden, og at folkevalgte får relevante input, når de har mest brug for det, vil der hvert år løbende hen over året blive nedsat et antal politikudviklingsgrupper. Politikudviklingsgrupper nedsættes af Hovedbestyrelsen på baggrund af kald ud til samtlige medlemmer (alle medlemmer kan opstille). Formålet er at arbejde med det af den folkevalgte udpegede emne, område eller tema. Gruppen kan med fordel suppleres af kræfter udefra, og tidsrummet for gruppens arbejde afgrænses ved nedsættelsen af gruppen. Derudover er der i enhver politikudviklingsgruppe reserveret en plads til enrepræsentant fra Radikal Ungdom.
Ved nærmere spørgsmål til debatforum eller politikudviklingsgrupper, kan man skrive til kristian.brandrup@ft.dk  Efterskrift I det forudgående har vi forsøgt at beskrive vejene til indflydelse i Radikale Venstre. Nogle af de politiske processer er rammesat af vedtægter og beslutninger, andre af årtiers traditioner. Alt kan ikke og skal ikke formaliseres, en væsentlig del af politik er også, at ideer opstår i et rum og at nogen tager ejerskab og løber med bolden.
Vi håber, du vil tage ejerskab og løbe med.   Vær med Til dig som er medlem Vær med Bliv medlem


---

# Mød Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker

M e n n e s k e r   Filtrer     Tillidsposter    Byrådsmedlemmer Europa-Parlamentsmedlemmer Folketingskandidater Folketingsmedlemmer Forretningsudvalg Hovedbestyrelse Landsforpersonskab Lokalforpersoner Medarbejdere RegionsrådsmedlemmerKommune    Aabenraa Aalborg Aarhus Ærø Albertslund Allerød Assens Ballerup Billund Bornholm Brøndby Brønderslev-Dronninglund Dragør Egedal Esbjerg Faaborg-Midtfyn Fanø Favrskov Faxe Fredensborg Fredericia Frederiksberg Frederikshavn Frederikssund Furesø Gentofte Gladsaxe Glostrup Greve Gribskov Guldborgsund Haderslev Halsnæs Hedensted Helsingør Herlev Herning Hillerød Hjørring Høje-Taastrup Holbæk Holstebro Horsens Hørsholm Hvidovre Ikast-Brande Ishøj Jammerbugt Kalundborg Kerteminde København Køge Kolding Læsø Langeland Lejre Lemvig Lolland Lyngby-Taarbæk Mariagerfjord Middelfart Morsø Næstved Norddjurs Nordfyn Nyborg Odder Odense Odsherred Randers Rebild Ringkøbing-Skjern Ringsted Rødovre Roskilde Rudersdal Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Slagelse Solrød Sønderborg Sorø Stevns Struer Svendborg Syddjurs Tårnby Thisted Tønder Vallensbæk Varde Vejen Vejle Vesthimmerland Viborg VordingborgStorkreds    Bornholms Storkreds Fyns Storkreds Københavns Omegns Storkreds Københavns Storkreds Nordjyllands Storkreds Nordsjællands Storkreds Østjyllands Storkreds Sjællands Storkreds Sydjyllands Storkreds Vestjyllands StorkredsRegioner    Region Hovedstaden Region Midtjylland Region Nordjylland Region Østdanmark Region Sjælland Region SyddanmarkOpstillingskredse    Aabenraakredsen Aakirkebykredsen Aalborg Nordkredsen Aalborg Østkredsen Aalborg Vestkredsen Aarhus Nordkredsen Aarhus Østkredsen Aarhus Sydkredsen Aarhus Vestkredsen Assenskredsen Ballerupkredsen Bispebjergkredsen Brøndbykredsen Brønderslevkredsen Brønshøjkredsen Djurskredsen Egedalkredsen Esbjerg Bykredsen Esbjerg Omegnskredsen Faaborgkredsen Falkonerkredsen Favrskovkredsen Faxekredsen Fredensborgkredsen Fredericiakredsen Frederikshavnkredsen Frederikssundkredsen Gentoftekredsen Gladsaxekredsen Grevekredsen Guldborgsundkredsen Haderslevkredsen Hedenstedkredsen Helsingørkredsen Herning Nordkredsen Herning Sydkredsen Hillerødkredsen Himmerlandkredsen Hjørringkredsen Holbækkredsen Holstebrokredsen Horsenskredsen Hvidovrekredsen Ikastkredsen Indre Bykredsen Kalundborgkredsen Køgekredsen Kolding Nordkredsen Kolding Sydkredsen Lollandkredsen Lyngbykredsen Mariagerfjordkredsen Middelfartkredsen Næstvedkredsen Nørrebrokredsen Nyborgkredsen Odense Østkredsen Odense Sydkredsen Odense Vestkredsen Østerbrokredsen Randers Nordkredsen Randers Sydkredsen Ringkøbingkredsen Ringstedkredsen Rødovrekredsen Rønnekredsen Roskildekredsen Rudersdalkredsen Silkeborg Nordkredsen Silkeborg Sydkredsen Skanderborgkredsen Skivekredsen Slagelsekredsen Slotskredsen Sønderborgkredsen Struerkredsen Sundbyøsterkredsen Sundbyvesterkredsen Svendborgkredsen Taastrupkredsen Tårnbykredsen Thistedkredsen Tønderkredsen Valbykredsen Vardekredsen Vejenkredsen Vejle Nordkredsen Vejle Sydkredsen Vesterbrokredsen Viborg Østkredsen Viborg Vestkredsen Vordingborgkredsen  Folketing   Martin Lidegaard Politisk leder, udenrigsordfører, ordfører for Nordiske anliggender, Arktis ordfører, EU-ordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Nordsjællands Storkreds martin.lidegaard@ft.dk 33 37 47 70  Samira Nawa Næstformand for folketingsgruppen, finansordfører, klima-, energi- og forsyningsordfører, skatteordfører, beskæftigelsesordfører, ligestillingsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Københavns Storkreds samira.nawa@ft.dk 33 37 47 29  Stinus Lindgreen Sundheds- og forebyggelsesordfører, psykiatriordfører, forsvar- og beredskabsordfører, forskningsordfører, transportordfører, ordfører for kollektiv transport, IT- og digitaliseringsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen. København Omegns Storkreds, regionrådsmedlem i Region Østdanmark, næstformand i Sundhedsråd Københavns Omegn Nord og næstformand for Sundhedsråd Nordsjælland.  Københavns Omegns Storkreds, regionsrådsmedlem i Region Østdanmark stinus.lindgreen@ft.dk 33 37 47 14  Katrine Robsøe Uddannelsesordfører, miljøordfører, havmiljø- og naturordfører, fiskeriordfører, erhvervsordfører, medie-, idræt- og foreningsordfører, udviklingsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Østjyllands Storkreds katrine.robsoe@ft.dk 33 37 47 34  Lotte Rod Børne- og undervisningsordfører, social- og boligordfører, kommunalordfører, ældreordfører, trivsel-, tillid- og frisættelsesordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Sydjyllands Storkreds lotte.rod@ft.dk 33 37 47 57  Zenia Stampe Kulturordfører, landbrugsordfører, udlændinge- og integrationsordfører, retsordfører, kirkeordfører, ordfører for landdistrikter, medlem af Hovedbestyrelsen Sjællands Storkreds rvzest@ft.dk 33 37 47 09Europa
parlamentet   Sigrid Friis Medlem af Europa-Parlamentet Medlem af Hovedbestyrelsen sigrid.friis@europarl.europa.eu


---

# Lokalforeninger - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/lokalforeninger

L o k a l f o r e n i n g e r   a Aalborg , Aarhus , Albertslund , Allerød , Assens b Ballerup , Billund , Bornholm , Brøndby , Brønderslev-Dronninglund d Dragør e Egedal , Esbjerg/Fanø/Tønder f Faaborg-Midtfyn , Favrskov , Faxe , Fredensborg , Frederiksberg , Frederikssund , Furesø , Fyn g Gentofte , Gladsaxe , Glostrup , Greve , Gribskov h Haderslev , Halsnæs , Helsingør , Herning , Hillerød , Holbæk , Holstebro , Horsens , Hovedstadens Radikale Venstre , Hvidovre , Hørsholm i Ishøj j Jammerbugt k Kalundborg , Køge l Lejre , Lemvig , Lolland-Falster , Lyngby-Taarbæk m Middelfart , Midtjylland , Midtvest n Norddjurs , Nordfyn , Nordjylland , Nordsjælland , Nyborg , Næstved o Odder , Odense , Odsherred ø Østjylland r Radikale i Solrød Kommune , Radikale i Syd , Rebild , Region Østdanmark , Ringsted , Roskilde , Rudersdal , Rødovre-Herlev s Silkeborg , Sjællands Storkreds , Skanderborg , Slagelse , Sorø , Stevns , Svendborg , Syddanmark , Syddjurs , Sønderborg-Aabenraa t Thy/Mors , Tårnby v Vallensbæk , Vejle , Vesthimmerland , Viborg , Vordingborg


---

# Internationalt - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/internationalt

Det mener vi om:
Internationale relationerInternationalt udvalgUdviklingssamarbejdePodcast: 75 år med FN – hvor står vi?(English) About Radikale, the Social Liberal Party


---

# Radikale Venstres historie - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/historie

Indhold 1
/
3  Podcast: En Radikal FortællingDet Radikale Venstre blev stiftet i 1905De historiske bagmænd  Podcast: En Radikal Fortælling Er du nysgerrig på den radikale historie? Samira Nawa har over en række afsnit inviteret prominente gæster i en søgen tilbage til rødderne af Radikale Venstre.
Fra Hørups første radikale tanker og helt frem til fodnoterne i Danmarks udenrigspolitik i 1980'erne kan du i denne podcast blive meget klogere på, hvad Radikale Venstre som parti står på skuldrene af.
Det Radikale Venstre blev stiftet i 1905 Før anden verdenskrig
Fra omkring 1880 og fremover, og ikke mindst efter dannelsen af den første folkevalgte danske regering i 1901 (parlamentarismens sejr over kongemagten), fandt dele af partiet Venstre, der var det gamle bondeparti, at dette parti havde svigtet den demokratiske liberalisme og var drejet mod højre. Allerede dengang blev denne minoritetsgruppe betegnet som de radikale.
Uden tvivl var den mest inspirerende person i denne proces en meget begavet politisk taler og skribent, Viggo Hørup. Han døde i 1902 og nåede således ikke at være med til at oprette Det Radikale Venstre, men han var utvivlsomt den åndelige fader til partiet. Selv i dag citeres han flittigt i den aktuelle politiske debat i Danmark.
Det nye parti var også inspireret af de franske radikale. Især var Dr. Peter Munch inspireret af disse tanker. Dr. P. Munch var historiker og senere dansk udenrigsminister i perioden 1929–40. Han var en af hovedmændene bag partiets første politiske program, „Odenseprogrammet fra 1905". Et program, der dannede mønstret for den danske samfundsudvikling på væsentlige områder i demokratisk retning og med blik for et velfærdssamfund.
Hovedpunkterne i „Odenseprogrammet" var dansk neutralitet, stemmeret til alle borgere over 21 år, hemmelige valg, adgang til folkeafstemninger, progressiv personbeskatning, arbejdsløshedsforsikring, nedsættelse af arbejdstiden og bedre omsorg for ældre, børn og de svage i samfundet.
Allerede i 1909 dannedes det første radikale ministerium med Carl Theodor Zahle som statsminister. Denne regering blev støttet af det nye Socialdemokratiske Parti, og det fortsatte med den anden radikale regering fra 1913–20, altså under hele første verdenskrig, hvor Danmark var en neutral stat.I 1915 gennemførtes en ny grundlov, der gav kvinderne valgret og demokratiserede „Landstinget" (Parlamentets andetkammer).
Igen fra 1929 til den tyske besættelse af Danmark i 1940, bestod regeringen af Socialdemokrater og radikale, med statsminister Stauning og udenrigsminister Peter Munch i spidsen. Det var især på det sociale område, at de største mål blev nået, og det førte Danmark nogenlunde sikkert gennem 30’ernes krise både politisk og socialt.
Efter anden verdenskrig
Efter Danmarks befrielse i maj 1945 varede det nogle år, inden Det Radikale Venstre igen deltog i en regering. Det skete først i 1957. Partiets styrke lå stabilt på 12–14 mandater ud af 175, men dets indflydelse centralt placeret var fortsat stor. Danmarks tilslutning til NATO i 1949 skete mod partiets ønske og stemmer. Man havde hellere set et nordisk forsvarssamarbejde. Efterhånden accepterede partiet dog NATO-medlemskabet som en kendsgerning, men det fortsatte sin antimilitaristiske politik, og støttede på alle måder opbygningen af Forenede Nationer, ligesom det tog aktivt del i oprettelsen af Nordisk Råd.
I årene 1966 til 1968 oplevede partiet en stærk tilslutning til en ny udogmatisk linie fremført af den senere statsminister Hilmar Baunsgaard. Ved valget i 1968 opnåede partiet en mandatfremgang fra 13 til 27 mandater, og der blev en borgerlig regering med radikal statsminister. Regeringens hovedmål var at skabe økonomisk fremgang, og den forberedte desuden Danmarks senere tilslutning til EF. På andre felter måtte de tre regeringspartier holde lav profil – dertil var de trods alt for forskellige (Konservative og Liberale). Valget i 1973 blev et katastrofevalg for de hidtidige partier. I 1972 havde Danmark stemt sig ind i EF, men utilfredsheden med de gamle partier var stor. Tre nye partier stillede op og vandt stort.
Der fulgte nu en række ustabile år med skiftende mindretalsregeringer, og det radikale mandattal svandt under disse vilkår stærkt ind.
I 1977 var der kun 6 radikale mandater tilbage i Folketinget.
Den nyeste tid
Partiet genvandt efterhånden sin styrke, og ved skiftet i 1982, hvor socialdemokraterne gav op, og de borgerlige partier trådte til, besluttede Det Radikale Venstre at støtte den borgerlige regering. Det gjaldt nu om at få orden i landets økonomi og i beskæftigelsen. På en række områder deltog partiet i et såkaldt „alternativt flertal" sammen med venstre side. Det var især på udenrigspolitikken, retspolitikken og miljøpolitikken. I spørgsmål som atomvåbenfri zone i Norden og et nej til brug af kernekraft som energikilde var Det Radikale Venstre med til at holde en klar linie.
Det lykkedes i denne periode at bedre dansk økonomi væsentligt, især efter 1988, hvor Det Radikale Venstre indtrådte i en borgerlig regeringskoalition med hele 5 ministre. Regeringen holdt imidlertid kun til 1990, hvor valgresultatet kun gav partiet 7 mandater.
Et spørgsmål om statsministerens troværdighed over for Folketinget – den såkaldte Tamilsag – førte i januar 1993 til, at statsminister Schlüter og hans regering trådte tilbage, og der blev dannet en firepartiregering ledet af socialdemokraten Poul Nyrup Rasmussen og med 3 radikale ministre. I regeringen deltog desuden Centrum-Demokraterne og Kristeligt Folkeparti.
Ved valget i september 1994 vandt Det Radikale Venstre 1 mandat og fik i alt 8 mandater. En mindretalsregering bestående af Socialdemokratiet, Centrum-Demokraterne og Det Radikale Venstre blev dannet, med Poul Nyrup Rasmussen som statsminister og 3 radikale ministre (undervisningsministeren, økonomiministeren og udenrigsministeren).
I december 1996 forlod Centrum-Demokraterne regeringen, men S og Det Radikale Venstre fortsatte. Ved den lejlighed blev regeringen omdannet og Det Radikale Venstre fik en ekstra ministerpost, kulturministerposten.
Valget i marts 1998 blev en gyser. Mange forventede, at regeringsansvaret skulle gå til Venstres Uffe Ellemann-Jensen, men valgresultatet gjorde, at regeringen alligevel kunne fortsætte.
Ved valget mistede Det Radikale Venstre 1 mandat, men fortsatte i regering sammen med Socialdemokratiet. Det Radikale Venstre beholdt sine 4 ministerposter, men med 2 nye ansigter i hhv. Undervisningsministeriet og Kulturministeriet.
Valget den 20. november 2001 førte til en fremgang for Det Radikale Venstre, fra 7 til 9 mandater. Valget medførte dog, at SR-regeringen måtte træde tilbage og overlade regeringsmagten til en VK-regering med støtte fra Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti. De historiske bagmænd Det Radikale Venstre udgav ved partiets 10 års jubilæum i 1915 et lille skrift med titlen "En Samling Aktstykker fra 10 Aars Virksomhed". Publikationen var rettet til partiets 10. landsmøde, der blev afholdt i København den 30. april 1915.
Som aktstykke nr. 2 er aftrykt Det Radikale Venstres Odense-program vedtaget på det stiftende landsmøde i maj 1905, mens aktstykke nr. 1 dels indeholder et ”Opraab til Organisation” skrevet af redaktør Niels Bransager, dels en liste med navnene på 635 vælgere, der med deres underskrift tilslutter sig Niels Bransagers opfordring til at organisere sig i alle valgkredse landet over.
Herunder bringes Niels Bransagers opråb og herefter en fuldstændig fortegnelse over de 635 vælgere fordelt på amter og med angivelse af såvel erhverv som adresse.
Opraab til Organisation
(skrevet af Redaktør Niels Bransager)
Det nuværende Ministeriums militære Politik betegner en Opgivelse af et af Venstres væsentligste Programpunkter. Og ved sin Sammensætning betegner Ministeriet et afgjort Skridt til højre ogsaa i den almindelige Politik.
I denne Situation opstod Folketingets Venstre. Det nye Parti er vokset frem af Troskab mod en af Venstres betydningsfuldeste Mærkesager, og dets Medlemmer vil hos alle virkelige Venstremænd møde oprigtig Tak og Paaskønnelse, fordi de skabte et Værn mod Frafaldet og dermed Muligheden for et nyt demokratisk Fremstød.
Idet undertegnede Venstremænd fra alle Landets Folketingskredse udtaler vor varmeTilslutning til den antimilitaristiske Holdning, Folketingets Venstre har indtaget, og idet vi udtaler den sikre Forvisning, at det ny Parti desuden vil blive Udgangspunkt for en dybtgaaende demokratisk Fornyelse af dansk Venstrepolitik, opfordrer vi vore Meningsfæller i alle Valgkredse Landet over til at organisere sig.
Naar denne Organisation er tilvejebragt, vil dens første Opgave blive at vælge Repræsentanter til et Delegeretmøde for hele Landet, hvortil der siden vil udgaa Indbydelse.
I de senere Aar bragte Venstres Vælgere og Rigsdagsmænd i et bestandig fjærnere Forhold til hinanden. Partiet blev et rent Rigsdagsparti. Og lige saa lidt bestod der nogen indbyrdes Forbindelse mellem Venstrevælgerne i Landets forskellige Egne.
Dette Forhold maa forandres. Venstrevælgerne maa samle sig i en fast og virksom Organisation. Ad den Vej styrkes i lige Grad Rigsdagspartiets Stilling og Vælgernes egen Indflydelse.
Derfor retter vi til vore Meningsfæller den indtrængende Opfordring: Organiser Eder til fælles og trofast Arbejde for en Venstrepolitik, der bærer ind i Fremtiden det bedste , som fandtes i Venstres gamle Program, og fører mod sin Løsning de nye Krav af politisk, social og aandelig Karakter, som Udviklingen har rejst og modnet. April, 1905
(Såvel retskrivning som selve teksten er taget uændret fra 1915-publikationen)     København (1. - 13. Kreds) samt Københavns Amt ( 1. - 8. Kreds)  Postekspedient Jacob AndersenViceskoledirektør Niels BangKontorchef A. BerendtToldinspektør Ivar BerendsenLæge H. Bille-TorpKommunelærer Fridtjof BonArkitekt Ole BoyeSkræddermester Chr. C. BoyesenDr. phil. Edvard BrandesToldassistent C. BrunkeGrosserer C. Budde-LundRedaktør Henrik CavlingGrosserer Chr. ChristensenForfatter Sophus ClaussenVaremægler Just CohenGrosserer N. S. DamProfessor J. A. FredericiaDirektør V. E. GamrborgMedlem af Frederiksberg Kommunalbestyrelse, Kontorchef C. Hald Bankdirektør H. P. HansenHøjesteretssagfører Ulf HansenDirektør Hansen-OttFabrikejer L. HeckscherDirektør H. HeilbuthFabrikant Alfred HvilsomGrosserer Aage HøffdingLæderhandler Søren JensenEkviperingshandler J. P. Jensen, KristianshavnDocent, Overretssagfører Oskar JohansenManufakturhandler I. F. KalckarOverretssagfører Viggo Lachmann.Dr. phil. Eduard LarsenTelegrafist Oluf LarsenFabrikant & Borgerrepræsentant, A. LeerbeckDr. phil. Poul LevinProf., Dr. med. Borgerrepræsentant, F. LevisonOverretssagfører Konrad LevysohnSagfører Thorvald LundKontorchef Emil MeyerDr. med., Prof. Leopold MeyerDr. phil. P. MunchKommunlærer L. Chr. Møller-LundGrosserer David NathanRodemester C. F. NielsenDirektør J. NielsenTrafikassistent Wilh. OhlssonOverretssagfører Niels PetersenKursusbestyrer P. PetersenRaadmand Gustav PhilipsenSkoleinspektør J. RasmussenCand. mag. Vilh. RasmussenKursusbestyrer R. P. RasmussenRedaktør Ove RodeGrosserer & Borgerrepræsentant Eskitd SalomonViktualiehandler & Borgerrepræsentant J. G. SchjærForfatter Johan SkjoldborgDirerktør & Borgerrepræsentant C. V. SlomannFuldmægtig (i Finansministeriet) C. SmidthSkoleforstander, Dr. C. N. StarckeSlagtermester E. J. StormgaardTømrermester H. L. ThomsenFabriksbestyrer L. I. ThorupProf. Dr. med. E. A. TscherningFhv. Fysikus F. F. UlrikFattigdirektør, N. WestergaardDocent, Dr. Fr. Weis  Københavns Amt (4. - 7. Kreds)  Gaardejer Anders Andersen, ValloreGaardejer Jens L. Cadovius, Vridsløsemagle.Lærer A. P. Crhristensen, Vallore Skole.Professor ved universitetet, Kr. Erslev, HellerupForpagter A. Hansen, Lammestrup, pr. BorupGaardejer L. Hansen, Damgaard, HedehuseneGaardejer L. Hansen, Dalsager pr. GadstrupGaard- & Teglværksejer Niels Hansen, Kausbjerggaard, VibyLærer A. Hernø, VadsbySagfører Jens Holm, TaastrupMurermester Fritz Jensen, LyngbyGaardbestyrer Niels Jensen, AagerupMejeribestyrer N. P. Jensen, Landmandshaab, pr. RoskildeRejseinspektør Jørgen Jørgensen, RoskildeSmed Lars Jørgensen, Vallore pr. VibyLærer Arvid Larsen, Mosede pr. TaastrupGaardejer Niels Larsen, VridsløsemagleFigurmaler Oscar Matthiesen, CharlottenlundPartikulier Peder Mogensen, Borup St.Gaardejer L. Nielsen, Kildevangsgaarden, Gøderup pr. RoskildeFabrikant O. Nielsen, RoskildeSagfører Vilh. Nielsen, Lystofte pr. LyngbyKøbmand Villads Nielsen, RoskildeUrmager N. Pedersen, Borup St.Gaardejer Hans Petersen, ØrstedOverlærer Frantz Rasmussen, Skovshoved, CharlottenlundBogholder Th. Reimer, ØrholmKunstmaler L. A. Ring, Baldersbrønde, HedehuseneRedaktør, eand. theol. Aage Sorterup, Nordre Birks Tidende, LyngbyKaretmagcr Sørensen, KildebrøndeSognefoged Gaardejer Hans Sørensen, SengeløseMejeriforpagter R. Tholstrup, Karlslunde, TaastrupRedaktør J. Wreschner, Roskilde Tidende, Roskilde  Frederiksborg Amt (1. – 5. kreds)  Gaardbestyrer Jens P. Andersen, Skævinge StationGaardejer L. P. Andersen, MeløseRedaktør Holger Bernild, Nordsjællands Venstreblad, HillerødKøbmand V. Blangsted, Formand for Hillerød Handelsforening, HillerødPakmester J. St. Busse, FrederiksværkUrmager O. Christensen, Hillerød.Afbygger Anders Frederiksen, Hjørlunde, SlangerupMag. art. M. Galschiøt, HelsingørLæge J. R. J. Groth, SkævingeBlikkenslager A. Hansen, Søsum pr. VeksøLærer H. P. Hansen, St. Rørbæk pr. FrederikssundGaardejer Jens P. Hansen, St. Rørbæk pr. Frederikssund.Gaardejer, sogneraadsmedlem P. Hansen, Holløse pr. HelsingeProprietær P. Steen Hansen, ØllingegaardDyrlæge H. Henriksen, VeksøKøbmand Anders Jensen, HillerødGaardejer Chr. Jensen, Danstrup, FredensborgGaardejer N. Jensen, Stavnsholte pr. BirkerødGaardejer N. Chr. Jørgensen, Kjæderup, HelsingeKøbmand Viggo Kempel, HelsingørFisker F. C. Klug, HumlebækLærer Hans P. Kofod, StenløseKunstmaler Kristian Kongstad, FredensborgProprietær M. L. Lambro, Lollikhus pr. BirkerødGaardejer & Gæstgiver F. P. Larsen, Danstrup, HillerødDyrlæge C. Marke, FarumRentier Engelbrecht-Nielsen, Virkelyst ved Nygaard pr. HelsingorKøbmand Albert J. P. Nielsen, HelsingørParcellist Hans Olsen, Nybo pr. FredensborgBrygger Ole Petersen, HelsingeSognepræst Morten Pontoppidan, StenløseGaardejer P. Rasmussen, VeksøHusmand Søren Sørensen, Høbjerg  Holbæk Amt (1. - 5. Kreds)  Gaardejer Vilh. Antonsen, Ubberup pr. KalundborgLærer M. Attrup, HørbyMaterialist E. Borchsenius, KalundborgHusmand Johannes Busk, ”Friheden” pr. MørkøvGaardejer Niels Christensen. Sdr. Jernløse pr. RegstrupGaardejer Lars Eriksen, Formand for Grundlovsværneforeningen, Brendt pr. Nykøbing Sj.Husmand Jens Peder Hansen, Vindehelsinge Mark pr. GørlevGaardejer Niels Hansen, Rørby pr. KalundborgMejeriejer P. Hansen, RørvigGaardejer & Sognefoged L. J. Helgogaard, Kundby pr. SvinningeGaardejer Henrik Jensen, SvinningeLærer & Byraadsmedlem M. C. Jensen, HolbækGaardejer Niels D. Jensen, GlostrupGaardmand Niels Jensen, Bognæs pr. HolbækForretningsfører S. P. Jensen, KalundborgHusmand Anders Larsen, Baarup pr. TølløseKøbmand & Byraadsmedlem Anders Larsen, HolbækHusmand August Larsen, Løve, pr. HøngHusmand Jens Larsen, Dramstrup pr. KnabstrupHusejer Laurits Larsen, AsnæsLærer N. P. Lorentzen, Stedstrup, pr. Kr. EskildstrupRedaktør Johs. Madsen, Holbæk Amts Venstreblad, HolbækLæge J. S. Møller, KalundborgHusmand Peter Johan Nielsen, VigLærer A. H. Nøhr, ThorslundeHusmand Niels Chr. Petersen, Kalundborg LyngMejerist Frands Paulsen, Gislinge, formand for Venstreforeningeni Holbæk Amts 2. kredsTømrermester P. Rasmussen, VigGaardejer Roland Rugaard, SamsøForfatter & Lærer P. Thisted, Kr. Helsinge pr. HøngGaardejer Josef Pedersen Thorup, Tranemosegaard, pr. KalundborgLærer P. Uhrbrand, Illerup pr. KalundborgCand. pharm. J. Fr. Winther, Kalundborg  Sorø Amt (1. - 5. Kreds)  Tømrermester A. P. Andersen, SlagelseRedaktør N. Bransager, Venstres Folkeblad, RingstedSlagtermester Chr. Christensen, SlagelseSagfører Jørgen Ehlers, SorøGaardejer Jul. Eskebjerg, Flakkebjerg, Formand for Venstreforeningen i Skelskørkredsen.Snedkerrnester K. Folkersen, SlagelseBoelsmand Frederik Hansen, Skee pr. Merløse Lærer H. J. Hansen, Boeslunde, KorsørGaardejer Johan Hansen, HømGaardejer Niels Hansen, Bjernede pr. Sorø, Formand for Fremskridtsforeningen for Sorø Amts 2. valgkredsHusmand Nikolaj Hansen, Øllerup pr. Fodby St.Møller & Gaardejer P. Hansen, VielstedGaardejer Chr. Jensen, FodbyGaardejer Henrik T. Jensen, Vedde pr. Vedde St.Cementvarefabrikant M. Jørgensen, SlagelseBoelsmand P. Jørgensen, LandsgravBogtrykker R. Chr. Jørgensen, SlagelseLæge C. A. Køster, Flakkeb]ergHusmand Kristen Larsen, Skee pr. MerløseLandbrugskandidat H. P. Olsen, Hjelmsømagle pr. RingstedGaardejer Christian Petersen, Braaby pr. HaslevMølleejer N. K. Petersen, Bjerrede pr. Tureby, Formand for Demokratisk Forening for Sorø Amts 1. valgkredsEntreprenør I. P. Petersen, SlagelseGartneriejer H. Poulsen, Frederiksminde pr. SlagelseMejeribestyrer R. C. Rasmussen, StenmagleGaardejer C. Schnack, Klarupgaard, pr. RingstedParcellist Jens Sørensen, Ødemark pr. SorøLærer N. Sørensen, Spjellerup pr. Hyllinge st.Lærer N. Sørensen, Bistrup pr. NæstvedGaardejer Chr. Worm, Østergaard, Forrnand for Slagelsekredsens Venstreforening  Præstø Amt (1. - 6. Kreds)  Gaardejer A. L. Andersen, Elmelunde pr. StegeFormand for Venstrevælgerforeningen paa MønLærer H. Borre, Tybjerglille, pr. HerlufmagleLærer Christensen, Ring Skole, Lundby St., Formand for Venstreforeningen i Præstø Amts 5. ValgkredsHusejer Peder Christiansen, Vindegaard pr. KøgeIngeniør, Driftsbestyrer Johs. Friis, PræstøHøker Chr. J. Hansen, BøgesøMøller H. Hansen, Staunstrup pr. RønnedeHusmand H. C. Hansen, ViemoseHusejer Karl Hansen, Ankerstræde, TurebyLærer P. Chr. Hansen, Haarslev pr. Ilaarlev St.Proprietær Albert Henriques, Landsledgaard pr. StegeHusmand Carl Jensen, Viemose St.Gaardejer Hans Jensen, Brøderup pr. Tappernøje St.Forpagter Mads Jensen, BorreHusmand Niels Jensen, Kalby pr. OlstrupHusmand, J. P. Jørgensen, Svalebjerg pr. StegeGaardejer Niels P. Jørgensen, Elmelunde pr. StegeLærer Terkel Laugesen, Vedskølle pr. ValløGaardejer Peter Larsen, Hækkerup pr. HerlufmagleLæge J. Lindhard. KariseSeminarieforstander Anders Munk, VordingborgHusmand Hans Nielsen, Hejede pr. TurebyHusmand Niels Nielsen, Lyderslev pr. StorehedingeHusmand Chr. Olsen, Store T'horøje pr. FakseGaardejer Lars Pedersen, Vindsebækgaard pr. ValløHusejer Peder Pedersen, Toksværd, pr. Olstrup, Formand for Venstrevælgerforeningen i Præstø Amts 3. Valgkreds.Gaardejer Kristian Rasmussen, Olsgaard pr. StorehedingeHusmand L. P. Rasmussen, Hjertebjerg pr. StegeOle Rasmussen, Fredensdal pr. Fakse, Formand forVenstrevælgerforeningen i Præstø Amts 2. valgkredsLærer S. L. Wittrup, Hammer, Lov St.  Bornholms Amt ( 1. - 2. Kreds)  Afholdsvært L. Andresen, RønneGaardejer Peter Brandt, BodilskerLærer & Byraadsmedlem Peter Dam, NeksøPartikulier A. T. Hansen, SvanekeHusejer Jens M. Henriksen, Ibsker pr. SvanekeParcellist Lorentz Jensen, Østermarie pr. GodthaabLærer H. L. Lærkesen, Knudsker, pr. RønneHusmand Martin Madsen, Ny Larsker pr. KøllergaardeBestyrer J. P. Nielsen, Bondebroen pr. RønneDetailhandler Carl Petersen, NeksøHusejer & Sogneraadsmedlem Peter Petersen, Ny Larsker pr. Køllergaarde St.  Maribo Amt ( 1. - 5. Kreds)  Gaardejer H. P. Andersen, V. UlslevLærer H. Chr. Ankersen, Nykøbing F.Læge Thorgeir Bekker, NakskovGaardejer Rasmus H Borre, Kældernæs pr. BandholmParcellist Peter Boesen, Tjennemarke pr. SøllestedLæge Victor Christensen, StokkemarkeHandelsgartner P. Damgaard, KraghaveGaardejer R. H. Dresen, Bregninge pr. NystedOverretssagfører Frederik Graae, Nykøbing F.Mejeribestyrer Hansen, BrydebjergGaardejer A. J. Hansen, V. Ulslev,Gaardejer Fr. Hansen, Toftelundgaard, LangetGaardejer Frederik Hansen, KillerupGaardejer H. P. Hansen, UnderupLærer R. P. Hansen, Vanthore, NystedGaardejer Christian Høj, VanthoreTømrer Julius Høj, VanthoreGaardejer H. Jacobsen, Ø. KippingeMurer Hans Jensen. BrydebjergGaardejer Vilh. Jensen, Alstrup pr. Nr. Ars1evLærer Jørgensen, Nykøbing F.Dyrlæge J. P. Jørgensen, HorrebyGaardejer Rasmus Jørgensen, BregningeKøbmand C. Jørgensen, KastagerGaardejer R. Jørgensen, KastagerSognepræst S. Keiser Nielsen, Taagerup pr. RødbyLærer N. Kjeldsen, Kalø, SakskøbingUddeler P. Kristensen, V. UlslevGaardejer Jes Lange, Lundby MøllegaardGaardejer Henrik Larsen, BregningeLærer Carl Nielsen, Sdr. Vedby SkoleBogtrykker Fr. Nielsen, Nykøbing F.Sognefoged Hans Nielsen, IdestrupGaardejer Niels Nielsen, Udstolpe pr. SakskøbingSagfører Peder Nielsen, SakskøbingLærer & Branddirektør H. K. J. Nordlund, Kastager pr. HorslundeParcellist P. Olsen, MusseGaardejer J. Pedersen, UdstolpeGaardejer P. Pedcrsen, Killerup, SakskøbingHusmand Peder Pedersen, Killerup, SakskøbingBiavlslærer & Sadelmager Aug. Petersen, BregningeGaardejer Hans Rasmussen, Udstolpe. SakskøbingGaardejer Ole Rasmussen, Gaabense, Nr. AlslevHusejer Lars Rasmussen, Utterslev MaderForpagter P. Ringsing, V. Ulslev pr. NystedGaardejer A. Rude, FreilevGaardejer H. H. Skotte, KastagerMejeribestyrer J. M. Steffensen, Ørtofte Mejeri, Maribo  Odense Amt ( 1. - 8. Kreds)  Mejeriejer Andersen, LangeskovTandlæge Emanuel Brahm, OdenseMejerilbestyrer J. Brinck, FlemløseLærer Emil Carlsen, OdenseGartner Julius Eriksen, Stige, OdenseSkomagermester H. L. Hansen, OdenseLærer H. J. Hansen, AssensGaardejer Jørgen Hansen, Hudevad pr. Aarslev, Formand f or Kertemindekredsens Demokratiske ForeningGaardejer Niels Hansen, Ejlskov pr. BogenseBogtrykker M. Hansen, GlamsbjergSnedkermester Thorkild Jakobsen, Gjelsted St.Gaardejer Søren Kr. Jørgensen, Viby Nørregaard pr. Nr. Aaby, Formand for Middelfartkredsens VenstrevælgenforeningGaardmand Niels Jørgensen, Emmelev, pr. OtterupMaterialist P. A. Kruuse, OdenseGaardejer Lauritz Larsen, Dalby pr. Dalby St.Gaardejer Mads Larsen, Hessum pr. OtterupApothekbestyrer O. Lund, SøndersøLærer Johannes Løwe, Odense, Formandfor Venstres Fællesorganisation i Fyns StiftGaardejer L. Madsen, Maegaard pr. LangeskovLærer J. P. Mosegaard, MiddelfartSognepræst Julius Mørck, Nørre NæraaDirektør G. Nielsen, Lunghøj pr. Gelsted St.Husmand Jørgen Nielsen, Hjørslev pr. OtterupSnedker Kristian Benjamin Nielsen, Rue pr. SøndersøSnedkerrnester P. Nielsen, Højby St., FynRedaktør Nordahl-Petersen, Fyns Venstreblad, OdenseDyrlæge R. Pedersen, Glamsbjerg St.Bryggeriejer F. Rasmussen, Indslev pr. Nr. AabySagrfører Jens Rasmussen, OdenseLærer K. G. Rasmussen, OdenseTandlæge Henrik Stürup, OdenseLæge Peter Trautner, BogenseRedaktør Jens Tybjerg, Middelfart Venstreblad, MiddelfartMøller Johs. Veistrup, Stenløse Mølle, pr. Odense  Svendborg Amt (1. - 7. Kreds)  Mølleriejer Carl Aagaard, Aastrup pr. Pejrup, Formand for Venstres Organisation i FaaborgkredsenSnedkermester Ras Andersen, StrynøMøller & Gaardejer Andersen, HesselbjergHusejer & Sogneraadsformand H. A. Andreasen, Statene pr. RudkøbingKunstmaler O. Birkholm, FaaborgKøbmand Niels Brandt, VejleDyrlæge J. A. Broholm, VejleMurermester Frederik Brandeholm, Diernæs pr. FaaborgSogneraadsformand A. C. Clemmensen, Magleby, LangelandMaskinmester H. P. Frandsen, SvendborgUrmager Jens J. Hansen, Egebjerg Kirkeby, StenstrupMøller N. P. Hansen, Illebølle pr. RudkøbingGaardmand Peder Hansen, AllestedMejeribestyrer S. P. Hansen, Ullerrs1ev, Formand for Nyborgkredsens VenstrevælgerforeningKøbmand C. Henningsen, SvendborgGaardejer Jacob Jensen, Frørup pr. FrørupSnedker Niels Jensen, Trunderup pr. KverndrupSkomager Claudius Jørgensen, HesselbjergBestyrer A. Keilgaard, Stubbegaard pr. HumbleRebslager & Byraadsmedlem H. Kriebel, NyborgGaardejer Hans Kroman, Frørup pr. FrørupJacob Larsen, Vejlegaard pr. FangelHusmand Jeppe Larsen, RingeSnedkermester N. K. Larsen, Fæbæk pr. TranekærGaardejer Lars Mortensen, PejrupSkomager Erik Nielsen, VejleGartner J. P. Nielsen, VejleHusmand Niels Olsen, Vesterskov pr. PederstrupTranslatør Marselius Petersen, SvendborgGaardejer Hans Poulsen, Hansesode pr. FaaborgHotelejer Ivar P. Rasmussen, ÆrøskøbingHusmand Kristen Rasmussen, Diernæs pr. FaaborgSmedemester V. C. Sørensen, Lybølle, LangelandLæge S. Sørensen, HumbleGaardejer Erik Veistrup, Vester Aaby pr. V. Skerninge  Hjørring Amt ( 1. - 5. Kreds)  Bygmester J. Andersen, FrederikshavnGaardejer Jens Andersen, Stidsholt pr. Præstbro, Formand for Volstrup Sogns VenstreforeningHusmand J. P. Andersen, S. Vasen pr. KvisselHusmand Frederik Bæk, Volhøj, HjørringGaardejer J. P. Carlsen, Donsted pr. Præstbro St.Husejer Hans Chr. Christensen, Mejling pr. KvisselFormand for Aasted Sogns VenstreforeningGaardejer Peder Dissing, Bjørnstrup pr. TaarsGaardejer Evenus Green, Rom pr. Taars, Fornand for Taars Sogns VenstreforeningGaardejer Jørgen Hald, Hugdrup pr. Dybvad, Formand for Hjørring Amts VenstreforeningGaardejer Kristen Hansen, Barkholt pr. Sindal, Formand for Bindslev Sogns VenstreforeningSkoleinspektør Markus Hansen, BrønderslevGaardejer Anders Hedegaard, Togaarde pr. Præstbro St.Gaardejer Lars M. Larsen, S. Lyngby pr. LøkkenGaardejer Mads Fr. Madsen, Lendum pr. SindalSogneraadsforrnand & Gaardejer Peder Mortensen, Hald pr. HjallerupGaardejer Niels Nielsen, Nygaard pr. Øster VraaSagfører A. Nørgaard, FrederikshavnMøller Søren Nørmark, Bjergby pr. HjørringGaardejer Hans K. Pedersen, Broller pr. DybvadMølleejer Anton Pedersen, Hving pr. HjørringTømrer Jens Chr. Pedersen, Astrup pr. HjørringGaardejer Iver Chr. Pedersen, Hvims pr. HjørringBager N. M. Pedersen, Hedebjerg pr. Ø. Vraa, Formand for Torslev Sogns VenstreforeningJohan Peter Rasmussen, Volhøj Mølle, HjørringGaardejer Niels A. Sørensen, Bundgaard pr. Sdr. VraaSogneraadsmedlem & Gaardejer P. Thomsen, Brønden pr. Hjallerup, Formand for Dronninglund Sogns Venstreforening.Gaardejer Kristen Ugilt, Overugilt pr. SindalHusejer Chr. Vejen, Tversted pr. Sindal, Formand for Tversted Sogns Venstreforening  Thisted Amt (1. - 4. Kreds)  Lærer J. Døssing, V. Assels, Nykøbing M.Snedler Jacob Græsbøll, Vust pr. FjerritslevLærer Aage V. Holm, Nr. Draaby, MorsDyrlæge Jørgensen, HurupLærer Th. Kr. Larsen, Vust pr. FjerritslevGaardmand J. Lundsby, Lødderup pr. Nykobing M.Gaardmand Mads J. Lundsby, Fredsø pr. Nykøbing M.Lærer N. P. Lundstrøm Jensen, Vangsaa, ThistedGaardejer M. Pedersen, Fladelund, Sillerslev, MorsSkomager Th. Skjoldhorg, ØsløsLærer Th. Kr. Sørensen, VustSognepræst William Thomsen, Øsls  Aalborg Amt (1. - 5. Kreds)  Gaardejer Niels Andersen, Valsgaard, HobroGaardejer Johan Bælum, RomdrupProprietær Ch. Hvass, Svanholmsminde pr. SkørpingSparekasseformand Hans Jensen, L. Rørbæk, pr. DøstrupGaardejer Rasmus Jensen, KinnerurpGaardejer Søren Peter Jordansen, Ajstrup, pr. SulstedGaardejer P. Chr. Knudsen, RomdrupGaardejer Peder Larsen, RomdrupKommunelærer & Redaktør Andreas Munch, Løgstør Tidende, LøgstørLærer J. P. Nielsen, Klarup St.Lærer J. M. Olesen, Tolstrup pr. LøgstørGaardejer Niels Pedersen, Skelund pr. Skelund St.Gaardejer Søren Povlsen, Ullits pr. GedstedSognepræst N. P. Arboe Rasmussen, Skibsted pr. SkørpingGaardejer Anders Bytter, Ferslev pr. Svenstrup St.Cand. pharm. P. F. Sandberg, AalborgHusejer Søren Splid, Ajstrup pr. Sulsted  Viborg Amt (1. - 5. Kreds)  Mejeribestyrer Esper Andersen, JebjergHusmand Søren Bjørn, Ulstrup St.Fahrikant N. P. Brek, Sparkjær Teglværk, Sparkjær St.Lærer I. Grubbe, Vium Skole pr. KjellerupLærer Grønvald Fynbo, Vammen pr. ViborgLandpostbud V. Chr. Hall, LatelHusejer Hans Kristian Hansen, TorupLæge Feder Hansen, Ulstrup St.Lærer P. Henneberg, Rødding pr. ViborgLærer H. S. Jensen, TorupLærer & Redaktør Uffe Jensen, StoholmLæge A. E. Kæmpegaard, SkiveLærer E. V. Lund, Løvel pr. ViborgSkomager C. Nielsen, Rødding pr. ViborgMurer Hans P. Nielsen, Hvorslev pr. UlstrupLæge Holger Nyborg, Neder Hvam pr. KellerupSmed Jørgen Olesen, DaustrupHumand Niels Olesen, Gjerning Mark pr. BjerringbroGaardejer Kristian Pedersen, VellevDistriktslæge Rambusch, Sjørup pr. Sparkær St.Gaardejer Jacob Vilh. Rasmussen, Hauris pr. ViborgArkivar & Byraadsmedlcm Georg Saxild, ViborgBager Chr. Sørensen, LøvelSognefoged & Husmand Niels Kr. Sørensen, Feldingbjerg pr. StoholmLærer L. Thygesen, Jebjerg  Randers Amt (1. - 6. Kreds)  Gaardejer A. Als, IlshøjGaardejer N. Amorsen-Jensen, Lime pr. MørkeHusmand Jens Andersen, Kjærby, Hald St.Gaardejcr Kristen Andersen, Øster Alling pr. AuningLærcr S. Andersen, V. AllingGaardejer Sirnon Andersen, Indrupgaard pr. LøgtenHans Andersen, Aalsrode pr. GrenaaRedaktør Fr. Aubeck, Hobro Avis & Nørrejysk Dagblad, HobroLærer N. C. Bertelsen, Kærby, Hald St.Træhandler S. S. Borresen, MariagerLærer L. Christensen, Fløjstrup pr. UggelhuseGaardejer Nikolaj Christensen, Lime pr. MørkeForstkandidat Chr. Dalsgaard, Kolind St.Gaardejer Niels J. Damgaard, Ødum pr. HadstenLærer J. R. Dyrholm, Munkdrup pr. RandersGaardejer Anders Fisker, Skalmstrup pr. RandersGaardejer R. Frost, LimeMejeriejer J. Hansen, EbeltoftLærer P. Christensen, Hinge, HadstenMaler Hoffmann, TvedeGaardejer Jens H. Hviid, Hviidsminde, RandersRedaktør Høffding, Ebeltoft Dagblad, EbeltoftPakmester E. Høvring, GrenaaSmed Iver P. Jensen, Galten pr. HadstenGaardejer Jens Jensen, Ø. AllingL. P. Jensen, V. AllingGaardejer Niels Jensen, V. AllingGaardnand Theodor Jensen, Jebjerg pr. LaurbjergSagfører Anders Jørgensen, RandersProprietær M. Jørgensen, BjergbygaardGaardejer OIe S. Kjeldsen, HaslundDyrlæge M. Kristensen, LimeForpagter Søren Ladefoged, Skalmstrup pr. RandersGaardejer Peter Kr. Mikkelsen, LimeKaretrnager Johannes Møller, VissingMurer Rasmus Møller, Udbyneder pr. HavndalGaardejer Aage Nikolajsen, AalsrodeMejeribestyrer Erik Nielsen, Støvring pr. RandersLærer H. C. Nielsen, Formand for Hobro og Omegns Venstreforening, HobroHusmand Niels Kristian Nielsen, Kjærby, HaId St.A. Nørgaard, FaarupFotograf P. Olsen, HadstenGaardejer S. Overgaard, N. BorupKaretmager N. Chr. Pedersen, RandersGaardejer Jens Raaballe, Fløjstrup pr. UggelhuseUddeler Jens Rasmussen, V. AllingGaardejer Niels Rasmussen, Kankbølle pr. HjortshøjJørgen P. Rasmussen, Aalsø Mejeri, AalsøGaardejer Jens Schou, Udbyneder pr. HavndalHøjskoleforstander H. C. Nielsen Svinning, HadstenHøker Kr. Sørensen, JebjergKøbmand & Gaardejer J. Haxen Sørensen, Rosmus pr. BalleGaardejer N. Thomsen, Halvagergaard, RandersGaardejer K. P. Thorslund, Erslevgaard, Hadsten  Aarhus Amt (1.- 4. Kreds)  Sagfører Andersen Alstrup, AarhusLærer M. F. Andreasen, RandlevSagfører Jacob Brandt, AarhusSagfører Carl Christensen, AarhusMurermester C. P. Clemmensen, AarhusLæge Alfred Dreyer, Aarhus.Lærer A. M. Fogh, Seldrup pr. Beder St.Lærer A. Grønbæk, Hinnerup St.Cand. jur., Sagfører O. Gulmann, AarhusKøbmand & Byraadsmedlem Martin Hansen, AarhusLærer Thomas Heltoft, Vejlby pr. RisskovGaardejer Jakob Jensen, Lerdrup pr. GyllingLærer Rasmus Juul, Søften pr. HinnerupLæge Charles Jørgensen, AarhusGaardejer Kristen Kristensen, Randlev ØsterterpKøbmand J. P. Kock, AarhusMurermester Jens Mortensen, AarhusKøbmand Christian Møller, AarhusRedaktør C. A. Nielsen, Aarhusposten, AarhusLærer Pedersen, Ølsted, HinnerupLærer P. Petersen, Ølsted pr. HinnerupLæge N. P. Petersen, HundslundLærer N. P. Rasmussen, HvilstedP. Sejersen, Randlev Hedegaard, BoulstrupMejeriejer Paul Sloth, Fredensgaard, VibyGaardejer Aksel R. Søndergaard, Søgaard, GaltenHøjskoleforstander Tang, Elev pr. LystrupIngeniør Th. Claudi Westh, AarhusSkanderborg Amt (1. - 5. Kreds)Boelsmand Jens Bak, HammelLærer J. Bautrup Hansen, HorsensMejeriejer Aug. Faarvang, HorsensFabrikant Johs. Hammer, SilkeborgFisker H. Chr. Hansen, HorndrupGartner Laurids Hedeager, BrædstrupGaardejer Søren P. Holm, Vitved pr. SkanderborgHøjskoleforstander Helge Hostrup, Ry, Redaktør af Jysk MorgenbladKæmner & Sagfører Chr. Hygom, HorsensRedaktør Fr. Højmark, Skanderborg Amtstidende, SkanderborgLandmand O. Ingerslev, Haarup pr. SilkeborgGaardejer Mads Jakobsen, LaasbyGaardejer Hans Kjer Jensen, HorndrupSlagter R. Jensen, HørningSmed M. Justesen, SkibyFarver Th. R. Kokborg, SkanderborgSeminarist K. P. Korneliussen, Gedved pr. HorsensGaardejer Kr. Kristensen, HammelLærer Johs. Madsen, Firgaarde SkoleHandelsgartner Chr. Mikkelsen, SkanderborgGaardejer Søren Nielsen, SpanghedeLærer A. P. Pedersen, HorsensSkrædder Fr. Pedersen, SkibbyTømrer Th. Petersen, SkanderborgGaardejer S. P. Poulsen, HvolbækSnedkermester C. Rasmussen, RyGaardbestyrer, Rasmus Rasmussen, HvolbækHestehandler S. P. Rasmussen, JeksenPapirhandler Jakob Strunge, Ry St.Slagter Ole Sørensen, SkanderborgLærer Sørensen, Forlev pr. SkanderborgLærer Thane, SkibbyGaardejer Carl Thomsen, GramFrøavler & frøhandler R. Østergaard, Stensballe, Horsens  Vejle Amt (1. - 6. Kreds)  Lærer Fr. Aagesen, NøttrupPostekspedient, Redaktør Aarseth, FredericiaLærer A. Andersen, MejsingGaardejer Chr. Andersen, KIeisKøbmand J. Bondesen, KleisMurenmester Chrristian Bøttcher, GramrodeLærer Chr. Christensen, VejleDetaillist B. Hansen, VejleLærer K. Hedegaard, VejleRestauratør C. Iversen, VejleFabrikant Thorvald Jensen, VejleLærer Joh. Johansen, Uhe pr. VejleGaardejer Thule Laugesen, MejsingGaardejer Jens Andersen Lauridsen, StubdrupGaardejer Rasmus Laursen, Brund pr. HorsensMøller Rs. Møballe, Klejs MølleLærer Jul. A. Rosenholm, StubdrupGaardejer Smith Hansen, Højen Skov pr. VejleLærer N. P. Søgaard, Nørup pr. VejleTømrer Hans Sørensen, AastrupBogholder J. Tobiasen, VejleLærer R. Vestergaard-Hansen, Braa Skole pr. Braaskov St.  Ringkøbing Amt (1.- 6. Kreds)  Cand. phil. O. B. Aakesen, HolstebroHusmand Jens Aagaard, FjaltringSognefoged Jens Abildtrup, Barde pr. HerningKøbmand P. Baunsgaard, StruerKunstmaler Niels Bjerre, Nørrelund EngbergMaler Frederik Braae, VandborgSavværksejer H. A. Hansen, Hoven, TarmLæge P. Cl. Hinkbøl, Ikast St.Bager C. R. Høy, Ikast St.Dyrlæge N. J. Jakobsen, UlfborgUddeler Chr. Maagaard, BonnetBagermester G. Müller, Bording St.Gaardejer Knud Nielsen, TimringFrøhandler N. Pedersen, Ikast St.Husmand Knud Thøgersen, Dybebjærg  Ribe Amt (1. Kreds)  Afholdsvært P. Adamsen, BrørupGaardejer Anders Andersen, VejenGaardejer Otto Andersen, Lovrup pr. GjørdingLæge N. H Anthonisen, Nordby, FanøGaardejer Chr. J. Christensen, FrisvadVognfabrikant J. Christensen, VardeKøbmand. M. Christrup, VardeGaardejer Ditlev N. Feilberg, Malt pr. Vejen St.Gaardejer Niels Hansen, Aldershvile pr. Nr. NebelTømrer Niels Hansen, Hunderup pr. BrammingeLærer Osvald Hansen, Formand for Esbjerg Radikale VenstreforeningRentier P. Hansen, GjørdingBankdirektør Helle, BrammingePraktiserende Læge J. K. Jensen, GjørdingHusejer Povl Jensen, Terp pr. BrammingeLandbrugslærer Jens Johansen, Ladelund, BrørupHusmand L. Johansen, HolstedHusmand J. K. Kristensen, HolstedHusmand Oluf Kristensen, Fuglsig pr. VardeGaardejer Søren Kristensen, TangeAmtsraadsmedlem Terkel Kristensen, Vrenderup pr. VardeKøbmand & $ogneraadsmedlem H. Lau, AskovGaarclejer Th. Lorentzen, FrisvadGaardejer Hans Madsen, MejlsGaardejer Anton Nielsen, Formand for Demokratisk Forening, Smedehøj pr. LunderskovSagfører Max Nielsen, HolstedLærer Valdemar Nielsen, Bryndum Skole pr. GuldagerSagfører H. Nonboe, EsbjergGaardmand A. Chr. Pedersen, Forum pr. GuldagerGaardejer Peder Pedersen, Adsersbøl pr. HolstedMejeribestyrer P. H. Petersen, Bøel pr. GjørdingFotograf & Sogneraadsmedlem L. Poulsen, VejenGaardejer & Sogneraadsformand Jeppe A. Ravn, FaaborgHusmand E. Sørensen, HolstedSkoleforstander L. Nic. Sørensen, Nordby, FanøGaardejer Bo T. Thomsen, Lille Darum pr. BrammingeGaardejer E. Thomsen, Meils, VardeHotelejer P. Thomsen, HjertingLæge Chr. Vestergaard, Esbjerg   radikale.dk Vær med Partiet Vedtægter


---

# [PDF] faerre-grise-i-danmark.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/42fphmmy/faerre-grise-i-danmark.pdf

Radikale Venstre vil have et svineloft, så vi får 
halvt så mange grise med dobbelt så meget 
plads. Det skylder vi dyrene, naturen og vores 
egen sundhed. 
Hver dag mistrives millioner af danske grise. Det 
har varet ved i generationer, og vi kan ikke være 
det bekendt. Vi bruger milliarder på hovedløs støtte 
til en svineindustri, der kun har marginal betydning 
for vores økonomi, men skader landdistrikterne, 
mishandler grisene og forurener drikkevandet. 
Resultatet er, at megastalde har erstattet de fleste 
familielandbrug. Oceaner af gylle lægger søer, 
fjorde og indre farvande øde. Drikkevand og luft 
forurenes med sundhedsskadelige pesticider, 
nitrat og ammoniak. Folkesundheden er i farezone 
på grund af overforbrug af antibiotika. Og ikke 
mindst behandles dyrene forfærdeligt. Grisene 
lever i dag som burhøns, og haler klippes 
systematisk af stort set alle smågrise, trods forbud. 
Med faste og fair krav vil Radikale Venstre sikre 
glade grise, rent drikkevand og sunde fødevarer 
til den næste generation.
Vi står ved en skillevej. Skal vi 
fortsat acceptere, at svinefabrikker 
ødelægger naturen og forurener 
drikkevandet, eller er vi klar til et 
opgør mod svineindustrien? ”
”
Færre grise 
i Danmark
Vi har ikke plads til flere svin i Danmark. Tværtimod. 
Svinefabrikker fylder allerede for meget i landskabet. Derfor 
vil Radikale Venstre have et svineloft i Danmark med akut 
stop for alle udvidelser af svineindustrien og en bindende 
plan for at omlægge produktionen for at styrke 
dyrevelfærden og skabe bedre balance med natur, miljø, 
klima og folkesundhed. 
Radikale Venstre vil sætte dyrevelfærden i svinestaldene 
over eksport af smågrise og slagtesvin. 
Vi vil omlægge landbrugsstøtten og hæve kravene til de 
konventionelle svinestalde, så det svarer til økologien, som 
anbefalet af både Dyreetisk Råd og Etisk Råd. For ingen 
grise skal mishandles i Danmark. Det vil sige: 
Omlægningen skal sikre mere end en halvering af 
svineproduktionen indenfor de næste 10 år. 
Radikalt færre svinefabrikker er vejen til renere drikkevand, 
fjorde uden fedtemøg, mere natur og til at skabe mere liv i 
landdistrikterne.
• Dobbelt så meget plads i staldene, så vi reducerer 
stress og halebid
• Efterlevelse af forbud mod halekupering 
så grise ikke lider og igen får krølle på halen
• Forbud mod al fiksering af søer i farestalde, og plads 
nok til at soen kan gå frit rundt og bygge rede i 
farestier
• Stoppe ekstreme avl af grise, så der ikke fødes flere 
pattegrise, end soen selv kan dige
• Hæve fravænningsalder til 6 uger, så flere pattegrise 
overlever uden antibiotika
• Indføre krav om tilstrækkeligt rodemateriale, så 
grisene kan udleve deres naturlige adfærd


---

# [PDF] principprogram-2022.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/pnrduxnb/principprogram-2022.pdf

RADIKALE VENSTRES
PRINCIP 
PROGRAM
FRIHED & FÆLLESSKAB
BORGER & DEMOKRATI
SAMFUND & ØKONOMI  
DANNELSE & UDDANNELSE
NATUR & TEKNOLOGI
ÅNDSFRIHED & FORNUFT
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   1PRINCIPPROGRAM 2022.indd   1 30-11-2023   10:21:0830-11-2023   10:21:08
22
Radikale Venstre mener, at alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder 
og skal behandles med respekt.
Derfor vil Radikale Venstre altid forsvare enhver, der undertrykkes på grund af herkomst, 
tro, overbevisning, køn, seksualitet, kønsidentitet, alder, sociale status eller som af andre 
grunde behandles uretfærdigt og nedværdigende.
Radikale Venstre kender fællesskabets styrke. Livet sammen med andre er forudsætnin-
gen for den enkeltes frihed og trivsel. Vi rækker hånden ud til dem, der har behov, og alle 
har en plads i fællesskabet. Mangfoldighed og ligeværd går hånd i hånd, og ligestilling er 
både en grundlæggende rettighed og en af vor tids største muligheder.
Det enkelte menneskes aktive deltagelse er en forudsætning for et liberalt demokrati. 
Alle har ret til at have og være en stemme.
Fællesskabet rummer både forholdet mellem mennesker og hensynet til vores om-
givelser. Gennem bæredygtig udvikling vil vi aflevere jorden til kommende generationer 
i bedre stand, end den er i dag. Det gælder for klimaet og biodiversiteten, såvel som for 
mennesker og samfund. Kloden skal være grønnere, individerne friere og fællesskabet 
stærkere.
Vi skal medvirke til et verdenssamfund, der bevæger sig fra uret til ret, fra undertrykkelse 
til demokratisk deltagelse og fra ufrihed til frihed for det enkelte menneske. Vi vil mind-
ske smerten, øge empatien, sikre freden og styrke samarbejdet i verden.
Radikale Venstre er et holdningsparti, der ikke varetager bestemte gruppers interesser, 
men søger udvikling og nyttige løsninger for samfundet som helhed. Vi vil fremme det 
samarbejdende folkestyre og demokratiet som en nysgerrig og levende arbejdsform, hvor 
vi skaber fremtiden sammen.
Radikale Venstre blev grundlagt i 1905, og er et socialliberalt parti formet af den histo-
riske radikalisme.
Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed 
forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   2PRINCIPPROGRAM 2022.indd   2 30-11-2023   10:21:0830-11-2023   10:21:08
33
FRIHED & FÆLLESSKAB 
Alle mennesker fødes frie, og med 
en ukrænkelig ret til altid at være 
det, men frihed forudsætter 
fællesskab. Mennesker 
bliver frie sammen.
 
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   3PRINCIPPROGRAM 2022.indd   3 30-11-2023   10:21:1030-11-2023   10:21:10
44
FRIHED & FÆLLESSKAB 
Alle mennesker fødes frie, og med en ukrænkelig ret til altid at være det, men frihed 
forudsætter fællesskab. Mennesker bliver frie sammen. Hvis fællesskabet er stærkt, og vi 
som individer kan forpligte og forlade os på det, bliver vi stærke som mennesker.
Radikale Venstre har tillid til frihed under ansvar. Vi mener, at alle mennesker både har ret 
til og er forpligtede til at deltage i samfundets opbygning, udvikling og indretning, så godt 
som man evner det.
Radikale Venstre arbejder for at skabe lige muligheder for alle. Vi forsvarer et frisind, 
som ikke blot tolererer det anderledes, men også tør forandre sig selv i mødet med det. 
Vi ser en styrke i mangfoldighed og forskellighed i fællesskabet og er overbeviste om, at 
samtale er fundamentet for demokratiet.
Radikale Venstre har et liberalt grundsyn og vil kæmpe for den enkeltes ret til frihed og 
selvbestemmelse, så længe denne frihed ikke skader eller begrænser andres frihed, ret-
tigheder og muligheder for personlig udfoldelse.
Vi er imod alle former for lovbestemte nedarvede privilegier. Ingen statsborgere må stå 
over loven og tilkendes særlige rettigheder i kraft af deres familie eller afstamning.
Fællesskabers kulturelle eller religiøse normer må aldrig udmønte sig i negativ social kon-
trol og begrænsninger i den enkeltes rettigheder eller frie valg.
De frivillige fællesskaber er grundlaget for det aktive medborgerskab. Det er stedet hvor 
mangfoldighed, integration og innovation kan skabes og sikres. Retten til og muligheden 
for at samle og forene sig skal beskyttes og styrkes både i Danmark og i resten af verden, 
hvor demokrati og menneskerettigheder fortsat ikke er en selvfølge.
Vi ønsker gode rammer for civilsamfundet og foreninger på alle niveauer lige fra det 
konstruktive samspil med lokale institutioner i løsningen af konkrete opgaver og til rollen 
som kritisk vagthund over for stat og myndigheder.
Der skal skabes rum og plads for folkeoplysning, information og medier, som alle kan  
få lige adgang til og være trygge ved. Vi vil aktivt forholde os til sociale medier og sikre 
public servicetilbud, der kan skabe kritisk journalistik og oplysning i hele landet og 
bidrage til at dæmme op for misinformation.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   4PRINCIPPROGRAM 2022.indd   4 30-11-2023   10:21:1230-11-2023   10:21:12
55
BORGER & DEMOKRATI
Vi anser ytringsfriheden som fundamental 
for den enkeltes mulighed for at tale  
magtpositioner imod uden at blive mødt af  
sanktioner. Alle har krav på at blive talt til  
med respekt og værdighed.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   5PRINCIPPROGRAM 2022.indd   5 30-11-2023   10:21:1430-11-2023   10:21:14
66
BORGER & DEMOKRATI
Principperne om opbygningen af stærke demokratiske fællesskaber og et retssamfund, 
der kan beskytte individets frihed og rettigheder, skal gælde i alle lande og på alle  
niveauer.
Alle samfund bærer et ansvar for at sikre, bevare og udbygge borgernes rettigheder og 
aktive deltagelse. Adgangen til at opnå permanent opholdstilladelse og statsborgerskab 
er afgørende for at sikre lige rettigheder, aktivt medborgerskab og integration for men-
nesker, der opholder sig varigt i Danmark eller i andre lande.
Det er nødvendigt at sikre individets frihed og rettigheder herunder retten til privatlivet 
både over for stater, og gennem demokratisk kontrol med kommercielle interesser, magt-
koncentrationer og i stigende grad i det digitale fællesskab.
Vi anser ytringsfriheden som fundamental for den enkeltes mulighed for at tale magtposi-
tioner imod uden at blive mødt af sanktioner. Alle har krav på at blive talt til med respekt 
og værdighed.
Åbenhed er helt grundlæggende for borgernes demokratiske kontrol. Vi arbejder, både 
i Danmark og i verden, for at udvide og styrke offentlighedens indsigt i statens og inter-
nationale organisationers arbejde og udnytte digitaliseringen til at skabe nye og bedre 
muligheder for, at alle borgere kan få indsigt i og påvirke samfundets udvikling.
Retsstaten og magtens tredeling skal være uomgængelig. Den skal sikres, selv når det 
er svært, med fuld og utvetydig respekt for grundloven og menneskerettighederne. Vi 
forsvarer et lovsind og et retsind, hvor staten understøtter retssikkerheden og den retfær-
dige behandling af den enkelte, uanset hvem man er, hvor man kommer fra, eller hvad 
man tror på. Staten skal være stærk nok til at understøtte borgernes rettigheder og det 
enkelte menneskes muligheder, og disciplineret nok til at trække sig, hvor og når bor-
geren, markedet og civilsamfundet kan selv.
Radikale Venstre ønsker at bevare og styrke Danmark som et demokratisk fællesskab med 
vores folkevalgte forsamlinger og vores fælles institutioner i centrum. Grundloven skal 
moderniseres som fundament for det danske folkestyre og med respekt for menneskeret-
tigheder og natur, og samtidig bekæmpe nedarvet magt, privilegier og højhedstitler.
Vi værdsætter og ønsker at styrke samarbejdet indenfor rigsfællesskabet, men vil respek-
tere ønsker om øget selvbestemmelse og suverænitet.
Beslutninger i EU og i Danmark skal, hvor det giver mening, træffes så tæt på borgerne 
som muligt og altid være under demokratisk kontrol. Vi har tillid til det kommunale selv-
styre og det regionale samarbejde og ønsker at styrke og bevare borgernes deltagelse i 
og indflydelse på beslutningsprocesser gennem øget borgerinddragelse og demokratisk 
forståelse på alle niveauer.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   6PRINCIPPROGRAM 2022.indd   6 30-11-2023   10:21:1430-11-2023   10:21:14
77
Vi tror på, at den nationale og lokale selvbestemmelse og demokratiet kan blive styrket 
af et forpligtende samarbejde i verden både imellem de nordiske lande, gennem fuld 
deltagelse i EU-samarbejdet og i de internationale organisationer. Vi kæmper for, at den 
folkelige deltagelse forankres og udbygges i det internationale samarbejde. Radikale Ven-
stre tror på, at det mellemfolkelige samarbejde og udveksling på tværs af landegrænser 
kan skabe fred og gensidig forståelse.
Danmark skal forpligtes til at bidrage til en verdensorden, hvor der gælder samme 
grundlæggende rettigheder for alle mennesker og som bygger på fredelige inkluderende 
samfund med effektive, ansvarlige og inddragende institutioner. Det skal ske gennem 
aktiv og engageret deltagelse i de internationale organisationer, særligt EU og FN, der 
kan fremme menneskerettigheder og demokrati og opbygning af stærke globale partner-
skaber.
Vi mener, at fredelig sameksistens fremmes af dialog, samarbejde og samhandel, men 
anerkender nødvendigheden af, at vi står sammen om at beskytte demokrati og samfund 
mod trusler og angreb. Danmark skal være fuldt og aktivt med til at udvikle forsvars- 
samarbejdet i NATO og i EU og bidrage substantielt til FN’s fredsbevarende operationer.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   7PRINCIPPROGRAM 2022.indd   7 30-11-2023   10:21:1430-11-2023   10:21:14
88
SAMFUND & ØKONOMI 
Økonomisk vækst er ikke et 
mål i sig selv, men en solid 
safundsøkonomi og et sundt 
erhvervsliv er en forudsætning 
for et velfærdssamfund, der 
både udvikler sig og har 
mulighed for at tage sig 
af de svageste.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   8PRINCIPPROGRAM 2022.indd   8 30-11-2023   10:21:1630-11-2023   10:21:16
99
SAMFUND & ØKONOMI
 
Et velfungerende marked er en grundpille i et frit samfund. Her udfolder mennesket sin 
virkelyst og foretagsomhed og skaber virksomheder og ny værdi til gavn for sig selv og 
andre. Markedet skal bygge på fri og retfærdig konkurrence. Regulering skal sikre, at 
markedet skaber bæredygtig udvikling uden negative konsekvenser som forurening og 
social udnyttelse, og uden at dominerende virksomheder indskrænker den fri konkur-
rence til egen fordel. Det gælder i Danmark og i resten af verden.
Vi arbejder for frihandel, for at øge væksten, få flere ud af fattigdom, bidrage til forplig-
tende samarbejde og fred og for at skabe fundamentet for et regelbaseret internationalt 
samarbejde.
Økonomisk vækst er ikke et mål i sig selv, men en solid samfundsøkonomi og et sundt 
erhvervsliv er en forudsætning for et velfærdssamfund, der både udvikler sig og har 
mulighed for at tage sig af de svageste. Radikale Venstre mener, der er behov for både 
en dynamisk privat sektor og en sammenhængende offentlig sektor, og at partnerskaber 
mellem det offentlige, det private og borgerne kan give den enkelte borger flere valg-
muligheder, bedre løsninger og i sidste ende en større grad af frihed.
Det enkelte menneske har værdi uanset, hvad det kan, og hvad det laver. Alle skal have 
ret til og mulighed for at arbejde og bidrage til samfundet. Alle funktioner, der skaber 
samfundsmæssig værdi, skal respekteres. Arbejdsmarkedet er ikke alene en forudsætning 
for velfærdssamfundet, men også et meningsgivende, identitetsskabende og frisættende 
fællesskab.
Det fordrer et rummeligt og inddragende arbejdsmarked, der fremmer diversitet og lige-
stilling på alle niveauer. Der skal være mulighed for personlig og faglig udvikling, opkvali-
ficering og efteruddannelse og alle har ret til et sundt arbejdsmiljø og et frit valg med 
hensyn til faglig og politisk organisering.
Vi skal sikre adgang til nødvendige og kvalificerede medarbejdere fra Danmark eller 
udlandet baseret på fælles regler og beskyttelse af såvel arbejdstageres og arbejdsgiveres 
rettigheder.
Skat er det økonomiske bidrag til velfærdssamfundet og samtidig et dynamisk instrument 
til at forme det samfund, vi ønsker. Vi ønsker høj beskatning af det, der forurener og 
skader, og mindre skat på det, der skaber værdi og gavner.
Alle skal have mulighed for og tilskyndelse til at forsørge sig selv og sine og bidrage til 
samfundet. De bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og skat er derfor også et om-
fordelingsinstrument, der skal mindske den økonomiske ulighed både i og imellem lande.
Der er brug for et langt stærkere internationalt samarbejde, herunder minimumsskatte-
satser og en styrket indsats mod skatteunddragelse, monopoler og korruption og for at 
sikre retfærdig og effektiv beskatning i alle lande og til gavn for alle mennesker.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   9PRINCIPPROGRAM 2022.indd   9 30-11-2023   10:21:1630-11-2023   10:21:16
1010
Radikale Venstre mener, at et stærkt samfund er kendetegnet ved, at det tager sig af sine 
udsatte borgere. Fællesskabet er forpligtet til at sikre et værdigt og trygt liv for alle.
Alle skal have mulighed for at udfolde deres fulde potentiale. Nogle borgere har på grund 
af social udsathed, fysisk eller psykisk handicap behov for varig hjælp fra samfundet.
Radikale Venstre vil arbejde for at indrette samfundet, så mennesker ikke nedbrydes 
fysisk, mentalt eller socialt.
Valg, der fremmer den enkeltes sundhed og velvære, skal gøres lette og tilgængelige for 
alle, og den enkelte skal støttes i at tage vare på og ansvar for eget helbred.
Radikale Venstre kæmper mod ulighed i sundhed og mener, at der bør være fri og lige ad-
gang til et offentligt betalt sundhedstilbud af høj kvalitet med fokus på både forebyggelse 
og behandling.
Vi arbejder for et styrket internationalt samarbejde mod grænseoverskridende trusler 
mod sundheden og for at sikre alle mennesker i verden et sundt liv, trivsel og adgang til 
grundlæggende sundhedsydelser.
Fattigdom, social udstødelse og hjemløshed skal bekæmpes, og uligheden begrænses, så 
vi sikrer øget velfærd, sammenhængskraft, samarbejde og social mobilitet. Vi arbejder, 
også internationalt, for at afskaffe alle former for fattigdom og for, at alle mennesker får 
adgang til social beskyttelse.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   10PRINCIPPROGRAM 2022.indd   10 30-11-2023   10:21:1630-11-2023   10:21:16
1111
DANNELSE & UDDANNELSE 
Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes  
af og udspringer fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin  
opvækst, de nære fællesskaber og den fremtid, det vil skabe. Den  
politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan udfolde 
sig imellem sit afsæt og sine drømme.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   11PRINCIPPROGRAM 2022.indd   11 30-11-2023   10:21:1830-11-2023   10:21:18
1212
DANNELSE & UDDANNELSE
Demokrati og folkestyre er både en arbejdsform og en livsform, og demokratisk dannelse 
er ikke blot deltagelse i valghandlinger, men et livssyn og en grundindstilling, som skal 
udvikles gennem hele livet, og som fremmes gennem uddannelse og oplysning. Et oplyst 
folk er en forudsætning for et velfungerende demokrati.
Uddannelse er et frigørende gode, som fremmer den demokratiske samtale og medvirker 
til at skabe et samfund i fred og frihed med lige muligheder og mindre ulighed. Det 
gælder i Danmark som i resten af verden.
Det enkelte menneske fødes ind i en sammenhæng, som det rundes af og udspringer 
fra. Livet igennem står det i et forhold til både sin opvækst, de nære fællesskaber og den 
fremtid, det vil skabe. Den politiske opgave er at give mulighed for, at den enkelte kan 
udfolde sig imellem sit afsæt og sine drømme.
I daginstitutionen og skolen formes mennesket, verden åbner sig, og vi indføres i fæl-
lesskabet. Gennem uddannelse og almen dannelse bidrager vi både til vores egen 
tilværelse og til samfundets udvikling og vi bliver forankret i forpligtende fællesskaber.
Børn skal ikke være passive modtagere, men aktive medskabere af deres egen læring og 
udvikling. Kreativitet og leg er en væsentlig del af den almene dannelse og stimulerer nys-
gerrighed, selvudvikling og omverdensforståelse. Der skal være mangfoldighed i samfun-
dets tilbud til alle børn, og altid være omsorgsfulde og kvalificerede voksne, som bidrager 
til barnets hele udvikling.
Skole og uddannelse skal tage afsæt i både kundskaber, praksisnær kreativ nytænkning 
og almen dannelse. Alle elever skal opleve, at deres holdninger har betydning og at deres 
handlinger får effekt. Der skal være uddannelser, der udfordrer både håndens og åndens 
virke, samt adgang til livslang læring for alle. Radikale Venstre vil arbejde for både en fri 
folkeskole og folkelige friskoler, efterskoler og højskoler. Folkeskolen må have sit eget mål 
og aldrig reduceres til blot at være et instrument for samfundsforandringer, økonomi eller 
politiske ønsker.
Økonomi og baggrund må ikke være en hindring for at få en uddannelse. Alle har ret til at 
uddanne sig, og vi arbejder for at øge den sociale mobilitet, lighed og ligestilling gennem 
uddannelse. Radikale Venstre arbejder for, at alle får fri og lige adgang til uddannelse af 
høj faglig kvalitet både i Danmark og i resten af verden.
Uddannelse skal medvirke til interkulturel forståelse. Både studiemiljøer og forsknings-
netværk må have udsyn og være en aktiv del af det internationale samfund og af den 
offentlige debat.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   12PRINCIPPROGRAM 2022.indd   12 30-11-2023   10:21:1830-11-2023   10:21:18
1313
-
NATUR & TEKNOLOGI 
Produktion og forbrug skal 
udvikles på en måde, som 
bevarer og styrker naturens 
ressourcer og diversitet både 
på landjorden og i verdens 
have, og som tillader et 
bæredygtigt forbrug år efter 
år, generation efter gene-
ration. Måden hvorpå vi 
som mennesker forbruger 
ressourcer må reguleres 
til gavn for det samlede 
økosystem.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   13PRINCIPPROGRAM 2022.indd   13 30-11-2023   10:21:2030-11-2023   10:21:20
1414
NATUR & TEKNOLOGI
Radikale Venstre mener, at mennesket både er en del af naturen og lever i et samspil med 
naturen. Vi tilkender naturen en værdi i sig selv og anerkender deraf følgende rettigheder.
Produktion og forbrug skal udvikles på en måde, som bevarer og styrker naturens ressour-
cer og diversitet både på landjorden og i verdens have, og som tillader et bæredygtigt 
forbrug år efter år, generation efter generation. Måden hvorpå vi som mennesker forbru-
ger ressourcer må reguleres til gavn for det samlede økosystem.
Den globale opvarmning skal modvirkes hurtigst muligt i overensstemmelse med anbe-
falingerne fra det internationale klimapanel (IPCC), og følgerne skal afbødes for både 
mennesker, dyr og natur. Vi vil styrke indsatsen for, at alle har adgang til pålidelig, 
vedvarende og moderne energi og for klimatilpasning særligt i verdens fattigere lande. 
Det kræver øget finansiering og et langt stærkere og mere forpligtende internationalt 
samarbejde forankret i EU og i FN.
Radikale Venstre står fast på retten til rent vand og ren luft til alle mennesker ikke kun i 
Danmark, men i hele verden. Vi vil bevare biodiversiteten, sikre bæredygtig brug af øko-
systemer og bruge forskning og teknologi som hjælp til at sikre alle mennesker adgang til 
sikker, ernæringsrig og tilstrækkelig mad.
Vi ser ikke den teknologiske udvikling som naturens modsætning, men som en nøgle til 
at øge både menneskets og naturens trivsel. Det kræver politisk regulering, teknologisk 
dannelse og stadigt større etisk og politisk bevidsthed at bruge teknologi til fordel for 
naturen, mennesket og samfundet.
Vi støtter op om forskning, innovation og teknologi, som sigter mod et mere stabilt klima, 
en mangfoldig natur, bæredygtig industrialisering og infrastruktur og bæredygtige byer 
og lokalsamfund. Radikale Venstre arbejder for en cirkulær økonomi med minimale af-
faldsmængder og markant øget genbrug og genanvendelse.
Danmark og EU har et særligt ansvar for at gå forrest i den grønne omstilling. Vi har  
ressourcerne og teknologien og potentialet til at kombinere grøn omstilling, et velfærds-
samfund og økonomisk udvikling. Det er et fælles ansvar og både enkeltindividers ind-
sats, virksomheders handlinger samt politiske reformer er vigtige for at nå i mål med den 
grønne omstilling. Det skal være attraktivt og tilgængeligt at træffe bæredygtige valg.
Det er afgørende, at borgerne får mulighed for ejerskab og medansvar for bæredygtig 
udvikling. Derfor prioriterer vi den demokratiske og lokale forankring højt. For Radikale 
Venstre er der særskilt værdi i, at borgere og lokalsamfund spiller en aktiv rolle i de foran-
dringer, der skal foregå. Vi mener, at frie, oplyste borgere med respekt for og adgang til 
naturen både kan og vil tage del i kampen mod klimaforandringerne og for vores natur 
og miljø.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   14PRINCIPPROGRAM 2022.indd   14 30-11-2023   10:21:2030-11-2023   10:21:20
1515
ÅNDSFRIHED & FORNUFT 
Radikale Venstre insisterer på  
at bryde med dogmer og løse 
problemerne gennem saglighed 
og fornuft, men med respekt  
for et åndsliv, som ikke skal 
indfanges af rationalitet og 
teknik. Mennesket er en åndelig 
såvel som fysisk eksistens.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   15PRINCIPPROGRAM 2022.indd   15 30-11-2023   10:21:2130-11-2023   10:21:21
1616
ÅNDSFRIHED & FORNUFT 
Åndsfrihed og fornuft er hinandens forudsætninger og frisindet danner bro. Den moderne 
politiske historie er en historie om frigørelse af både mennesker, tanker og ideer.
Radikale Venstre insisterer på at bryde med dogmer og løse problemerne gennem saglig-
hed og fornuft, men med respekt for et åndsliv, som ikke skal indfanges af rationalitet og 
teknik. Mennesket er en åndelig såvel som fysisk eksistens.
Gennem fri forskning og fornuft forstærkes videnskaben. Vi står vagt om forskningsfri-
heden. Videnskaben skal korrigere sig selv og ikke korrigeres af andre. Forudsætningen 
for, at videnskaben kan udvikle sig, som videnskaben skal, er, at den er kritisk og fri.
Radikale Venstre ønsker et frit, levende og uafhængigt kulturliv både i Danmark og i 
resten af verden. Vi ser kulturlivet, som det der binder samfundet sammen. Kulturen giver 
os et fælles sprog og plads til at reflektere over, hvad det vil sige at være menneske. Sport 
og idræt bidrager ligeledes til fællesskaber, velvære og sundhed.
Forudsætningen for udvikling af nutidens og fremtidens kultur og samfund er kendskab 
til og indsigt i både nutiden og fortiden. Gennem folkeoplysning skal vi understøtte det 
aktive medborgerskab, rummeligheden og sammenhængskraften. Vi ønsker at bevare 
kulturarven og samtidig gå kritisk til den og udvikle den. Rang, titel- og ordensvæsnet bør 
afskaffes.
Radikale Venstre mener, at religionsfrihed er afgørende og betyder både frihed fra og til 
religion. Vi ønsker en sekulær stat, uden bånd til kirken, hvor loven står over alle andre 
institutioner, hvor alle tros- og livsynssamfund stilles lige, og hvor religion alene er et 
personligt anliggende. Trosretninger og tros- og livssynssamfund kan ikke unddrage sig 
offentlig kritik. Vi arbejder for, at Folkekirkens forhold ordnes ved lov og understøttes som 
en væsentlig del af vores kulturarv.
Samfundet og dets institutioner skal sikre lige adgang til åndslivet og kundskab til livet 
gennem respekt for kulturelle rettigheder, tros- og religionsfrihed. Vi vil skabe og under-
støtte frihed, forskellighed og gensidig forståelse mellem kulturer og religioner både i 
Danmark og i resten af verden.
Åndsfrihed er afgørende i et frit samfund og i en fri verden.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   16PRINCIPPROGRAM 2022.indd   16 30-11-2023   10:21:2130-11-2023   10:21:21
1717
Radikale Venstres principprogram er vedtaget af Landsmødet den 18. september 2022.
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   17PRINCIPPROGRAM 2022.indd   17 30-11-2023   10:21:2130-11-2023   10:21:21
PRINCIPPROGRAM 2022.indd   18PRINCIPPROGRAM 2022.indd   18 30-11-2023   10:21:2130-11-2023   10:21:21


---

# [PDF] radikale-venstre_boerneloeftet.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/od5bdhuf/radikale-venstre_boerneloeftet.pdf

En stærk fremtid  
starter med de små
2
Radikale Venstres folketingsgruppe 
September 2024
2 3
Vores samfund er i ubalance. Mens mange voksne bliver rigere, bliver børn 
og unges liv fattigere: Alt for mange børn og unge mistrives, og de fælles-
skabende institutioner – vuggestuer, børnehaver, folkeskoler, fritidshjem 
og klubber - er i underskud. Overalt i Danmark har børn mistet tid og rum 
til at lege og indgå i stærke fællesskaber med hinanden. 
Der er blevet talt meget om minimumsnormeringer, folkeskolereformer 
og inklusion. Men som forældre er det svært at mærke forbedringerne. 
Der er ikke kommet nok uddannede pædagoger, når vi henter vores børn i 
vuggestue og børnehave. Pædagoger udgør nu kun ca. halvdelen af perso-
nalet i landets dagtilbud. I skolen er børnene hverken blevet dygtigere eller 
gladere – tværtimod. Store dele af skoledagen foregår stadig stillesiddende 
i et klasselokale, på skærm og med test og eksamen som omdrejnings-
punkt for undervisningen. Det sker på trods af, at vi ved, at børn lærer og 
trives bedst i gode sociale relationer, når de udforsker, eksperimenterer og 
bruger deres kroppe. Hver femte underviser har ikke en læreruddannelse, 
og det går ikke bedre med inklusionen. I dag er der både flere børn med 
særlige behov i de almindelige klasser og flere børn på specialskole end  
for ti år siden, da folkeskolereformen blev indført. Vi taber børn allerede 
i folkeskolen, fordi de ikke kan slå til i skolens rammer og venter alt for 
længe på at få hjælp. 
Samtidig med at skærmene har vundet frem i børn og unges liv, er fritids-
ordninger og klubber blevet beskåret med milliarder. Det betyder, at alt 
for mange børn efter skole sidder bag en skærm derhjemme eller i fritids-
ordningen, i stedet for at have fysisk og socialt samvær med andre børn. 
Vi overbeskytter børn i den virkelige verden, og underbeskytter dem i den 
digitale. Som forældre ser vi, hvad der sker, og vi reagerer på det. Stadig 
flere vælger de offentlige tilbud fra. Hver sjette familie har allerede sat 
arbejdstiden ned, fordi de ikke er tilfredse med kvaliteten i deres barns 
daginstitution og fritidstilbud. Hver fjerde forælder til et barn med en psy-
kiatrisk diagnose bliver selv sygemeldt. 
Hvis den udvikling fortsætter, knækker samfundskontrakten. Det er selve 
fundamentet under vores samfund, der er på spil. Danmark bygger på, 
at vi går i klasse med hinanden på kryds og tværs og gør os umage for 
3
Børneløftet
4
at give alle børn lige muligheder. Men i længden kan ingen leve med at 
aflevere børn med ondt i maven og stresse gennem dagene med en følelse 
af utilstrækkelighed og usikkerhed om, hvorvidt vores børn har det godt. 
Beskeder på Aula om, at der mangler personale. Børnene kommer hjem 
og har igen haft vikar eller været i konflikt i frikvarteret. På arbejdet, hvor vi 
når for lidt, mens vi samtidig føler, at vi henter børnene for sent og der-
hjemme, hvor mange af os kæmper med finde balancen mellem samvær 
og skærm. 
Det handler om flere ressourcer, men også om at bruge dem rigtigt. Vi 
har på alle niveauer lavet for mange regler og mål i stedet for at fokusere 
på det allervigtigste: Voksnes tid og nærvær med børn. Det er kritisk for 
alle børn, men særligt de mindste og socialt udsatte børn er afhængige af 
voksenkontakt, for at trives og danne gode relationer. 
I Radikale Venstre støtter vi de mange forslag om at indrette et nyt ar-
bejdsliv med en bedre balance til børnefamilierne og mulighed for at tage 
sig af sine børn, når de er syge. Men den debat må ikke skygge for, at 
næsten alle Danmarks børn fortsat vil tilbringe de fleste af døgnets vågne 
timer uden for familien. Det gavner samfundet, og derfor skylder samfun-
det også at levere bedre rammer for alle børn i alle aspekter af børns liv. 
Ligesom vi skylder forældrene, at de kan gå på arbejde med ro i maven.
Derfor er der brug for en plan B. Vi har alle muligheder for at gøre 
det bedre, for der er meget at bygge på: Vi har dedikerede pædagoger,  
lærere og ledere, der brænder for deres fag. Vi har dedikerede forældre. 
Men der er brug for en ny balance i det, vi bruger vores ressourcer på og 
en ny tilgang til børns leg og læring. Vi foreslår en ny generationskontrakt, 
hvor vi giver et historisk økonomisk løft på 15 milliarder kroner om året til 
vores børns institutioner, skoler og frie tid:
• Vi vil have vuggestuer og børnehaver med uddannede pædagoger. 
Hvor alle børn bliver set, og kan være i små grupper, så der både er fokus 
på fællesskabet og det enkelte barn.
• Vi vil have veluddannede lærere med god forberedelsestid. Så de  
kan få alle børn med, være der i frikvarterne og komme mere ud af klasse-
lokalet.
4 5
• Vi vil afsætte de ressourcer, der skal til for at lykkes med inklusio-
nen. Så flere børn kan få hjælp i den almene undervisning, før de har det 
så skidt, at de har brug for et specialiseret tilbud. 
• Vi vil have mindre fokus på bedømmelse og mere plads til at ekspe-
rimentere og udforske. Så der bliver færre mål, test og prøver og mere 
rum til at turde at lave fejl og øve sig. 
 
• Vi vil give alle børn gode fritidsinstitutioner og fællesskaber uden 
for skolen. Så de har steder, hvor der er voksne, der vil dem, hvor de ikke 
skal præstere, og hvor de kan være sammen med venner. 
• Vi vil have mindre skærm og mere leg og natur. Så børn leger mere 
med hinanden i fysiske fællesskaber, og får understøttet deres grundlæg-
gende interesse for natur.
Det er Radikale Venstres løfte til alle børn i Danmark. Over de næste ti år 
vil vi styrke jeres fællesskaber og løfte jeres udvikling. Vi vil skabe langt 
bedre vilkår for, at I kan lege frit og vildt og gå på opdagelse i naturen. Det 
store løft finansierer vi gennem vores generationskontrakt i den radikale 
2030 plan. Det fulde børneløfte er ambitiøst og vil tage tid at gennemføre. 
Men vi vil starte nu, så alle børn kan mærke en forskel allerede fra næste 
år. God læselyst.
6
6 7
Indhold
Vuggestue, dagpleje og børnehave – fra underskud til overskud  . 8
• Faste pædagoger hele dagen  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
•  Flere og bedre uddannede pædagoger   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
•  Skolestart i august for alle børnehavebørn   . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 
•  Styrkelse af den pædagogiske udvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
Skole – fra bedømmelse til begejstring  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  14
•  Bedre forberedelsestid og flere lærere og pædagoger i klassen .  .  .  16
•  Mindre skærm og mere fællesskab . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
•  Færre test og prøver  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  19
•  Gratis skolemad. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
•  Bedre indeklima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 
•  Flere uddannelsesmuligheder for lærere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
•  Flere børn på efterskole   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
Fritid, leg og natur - fra skærm til fællesskab . . . . . . . . . . . . . . . . 24
•  Fritidshjem op til 6. klasse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
•  Klubber med længere åbent  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 27 
•  Mere leg på vejen og flere bemandede byggelegepladser . . . . . . . 28
•  Stærkt civilsamfund og frivilligt foreningsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29 
Økonomioversigt  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  31
•  Finansiering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
8
Vuggestue,   
dagpleje og 
børnehave.  
Fra underskud  
til overskud
8 9
Prøv at forestille dig: Når du afleverer dit barn om morgenen, bliver I 
mødt af den faste pædagog, der er ved at gøre klar til dagens udforskning 
i naturen. Når du kommer tilbage om eftermiddagen dufter der af nybagte 
boller på gangen. Du åbner døren ind til stuen, og ser dit barn opslugt i leg. 
Pædagogen har tid til roligt at fortælle dig om barnets dag. 
Desværre er der for få forældre, der får billeder som dette i hovedet, når 
de tænker på deres børns vuggestuer eller børnehaver. Års besparelser og 
overstyring slår tydeligt igennem, og vores børn betaler prisen i dagtilbud, 
der hverken er gode for børnene eller de voksne. Halvdelen af landets dag-
institutioner lever ikke op til lovkravet om minimumsnormeringer. Blot en 
ud af ti vuggestuer har i dag god kvalitet, hvor børnene har en god relation 
til de voksne, hjælpes ind i legen og har gode materialer og legetøj. Faktisk 
er kvaliteten af det pædagogiske læringsmiljø utilstrækkelig eller ligefrem 
ringe på fire ud af ti stuer for de 0-2 årige landet over. De voksne beretter 
om, at de er alene med alt for store børnegrupper, og er tvunget til at skulle 
vælge mellem børn, der græder og børn, der skal skiftes.
Det er, hvad vi tilbyder de allermindste og allervigtigste, vi har. Det er en 
fattig sandhed for et af verdens rigeste lande. Danske børn er længere tid 
i daginstitution end noget andet sted i verden. 30-40 timer om ugen fra 
børnene kun er ni måneder gamle eller yngre. Derfor er det helt afgørende, 
hvordan børnene har det i den lange tid, de er væk fra forældrene, og vi ved 
fra forskning og fra institutioner med høj pædagogandel, at kvaliteten stiger 
markant, når de voksne er uddannede. Det giver gode læringsmiljøer, hvor 
der både er fokus på fællesskabet og det enkelte barn. Pædagogerne kan 
koncentrere sig om den børnegruppe, de står med, uden at skulle bekymre 
sig om den resterende børneflok, hvilket skaber mere nærvær og opmærk-
somhed til børnene, og fremmer børns udvikling og trivsel. 
Vi vil have daginstitutioner, hvor man som forældre afleverer sit barn med 
ro i maven, fordi det er et godt sted være. Hvor alle børn har gode pædago-
ger, der har tid til at gøre det, de er bedst til. Hvor der er små børnegrup-
per, så alle kan få hjælp til at komme ind i legen sammen med andre børn. 
Et sted hvor børn trives og udvikler sig, og hvor dagene er fulde af maling, 
musik, leg og meget mere natur. Vi vil:
Faste pædagoger hele dagen  
• Tre ud af fire voksne i daginstitutioner skal være pædagoger.  
75 pct. af de voksne i landets daginstitutioner skal være uddannede pæ-
dagoger eller under uddannelse til pædagog eller meritpædagog. Så den
10
pædagogisk kvalitet er høj og pædagogerne får bedre mulighed for at for-
berede gode aktiviteter. Mange medhjælpere gør en vigtig forskel for børn 
hver dag, og vi vil gerne give dem gode muligheder for at uddanne sig til 
pædagog. Derfor vil vi have lovkrav om pædagogandel og uddannelsesstil-
linger i alle vuggestuer og børnehaver, hvor medhjælpere kan uddanne sig 
til pædagoger eller pædagogiske assistenter.
• Børn skal kunne være i en lille gruppe med en pædagog hele  
dagen. Vi vil afsætte ressourcer til, at der kan være pædagoger nok på  
stuerne til, at børnene kan være i små grupper både formiddag og efter-
middag. Små grupper er afgørende for det pædagogiske arbejde, der 
bidrager positivt til børns udvikling, til at bryde negativ social arv og mind-
ske udadreagerende adfærd. Vi vil derfor fordoble økonomien i aftalen om 
minimumsnormeringer, så normeringen på 1:3 i vuggestuen og 1:6 i børne-
haven bliver til virkelighed og ikke kun ord på papir. 
 
ØKONOMI: Det koster 3 mia. kroner at få 75 pct. uddannede pædagoger 
og små børnegrupper hele dagen.
Flere og bedre uddannede pædagoger  
• Pædagoguddannelsen skal være proppet med pædagogik, fag, 
stemning og ånd. De studerende skal have flere undervisningstimer, så 
de får tid til både at lære praktiske, musiske og kreative færdigheder, samt 
at lære at forstå børns behov, tilrettelægge meningsfulde og omsorgsfulde 
pædagogiske aktiviteter, hvor legen, kreativiteten og den fysisk udfoldelse i 
et trygt børnefællesskab er i centrum. Derudover vil vi investere i værkste-
der og praktikvejledere.
• Pædagogerne skal kunne blive ekstra dygtige.  Derfor vil vi åbne flere 
uddannelsesveje ved at give alle pædagoger ret til gratis videreuddannelse 
på en pædagogkandidat. 
• Gratis merituddannelse. Det skal være gratis for medhjælpere og 
assistenter at tage en pædagoguddannelse. Vi vil desuden bruge den gratis 
merituddannelse som et værktøj til at bryde med kønsstereotype uddannel-
sesvalg og skabe større diversitet blandt det pædagogiske personale. Den
10 11
gratis merituddannelse skal blandt andet tiltrække flere mænd til børneha-
ver og vuggestuer ved at give gode muligheder for sporskifte fra uddannel-
ser, der i dag er mandsdominerede herunder håndværksfag.
• Dygtige dagplejere. Vi ønsker, at alle dagplejere med tiden uddanner 
sig til pædagogiske assistenter, og vi vil derfor sætte konkrete mål sammen 
med kommunerne professionshøjskolerne, FOA m.fl. og sætte penge af til 
uddannelsesindsatsen.
• Fri pædagoguddannelse. Vi er glade for Den Frie Lærerskole i Ollerup, 
der inspirerer skoleudviklingen i Danmark, og derfor ønsker vi også en fri 
pædagogskole. Det er vigtigt for Radikale Venstre at få gode pædagogud-
dannelser i hele landet, og derfor vil vi oprette Den Frie Pædagogskole med 
det dobbelte formål at uddanne pædagoger og ledere med høj pædagogisk 
og praktisk-musisk faglighed og samtidig vise vejen for de øvrige pædagog-
uddannelser. Den Frie Pædagogskole skal bygges op omkring praktisk-musi-
ske værksteder og have rødder i højskoletraditionen.
ØKONOMI: Vi afsætter sammenlagt 430 mio. kroner til at virkeliggøre 
uddannelsesinitiativerne. Pengene kommer oveni de 200 mio. kr. årligt, 
som Radikale Venstre med aftalen om minimumsnormeringer fik afsat 
til uddanne pædagoger mv.
Skolestart i august for alle børnehavebørn   
• Vi vil afskaffe forårs-SFO, der for mange steder er en spareøvelse. På 
den måde starter børn kun i skole én gang, som Rådet for Børns Læring an-
befaler. Samtidig vil vi gerne bygge videre på de gode erfaringer, der er gjort 
i de forskellige ordninger gennem årene, i et forsøgs- og udviklingsarbejde 
om den gode skolestart.
ØKONOMI: Det koster 250 mio. kr. årligt at afskaffe førskolen og sikre at 
børn har børnehavenormering frem til skolestart.
12
Styrkelse af den pædagogiske udvikling  
• Indtil børn bliver seks år, skal de lege hele tiden. I 2017 fik vi skrevet 
leg og børneinitierede aktiviteter ind i dagtilbudsloven, og nu er tiden til at 
tage næste skridt og fremme den pædagogiske udvikling af vuggestuer og 
børnehaver ved at videreudvikle det pædagogiske grundlag og læreplaner, 
på samme måde som vi har fået fagfornyelsen i skolen.
• Det skal i højere grad være jeres børnehave. For os handler familie-
politik ikke om at passe børn hjemme, men om at forældre får ejerskabet 
til børns trivsel og udvikling tilbage. Vi er glade for selvejeformen og ønsker 
at fremme faglig ledelse og stærkt forældreengagement. Som en del af det 
pædagogiske udviklingsarbejde vil vi derfor kortlægge barrierer for at ud-
brede selvejende vuggestuer og børnehaver og styrke forældrebestyrelser 
og faglig ledelse i alle institutioner.
• Frikommuneforsøg skal udbredes til alle kommuner. Frihedsforsø-
gene har skabt bedre tid til det faglige pædagogiske arbejde til glæde for 
både børn og personale. Vi ønsker at give alle 98 kommuner mulighed for 
at lave frihedsforsøg på børne- og skoleområdet, så de får et større lokalt 
handlerum og langt større frihed til at afprøve nye løsninger, som kan mind-
ske bureaukrati og frigive mere tid til det pædagogiske arbejde.
ØKONOMI: Vi afsætter 10 mio. kr. årligt til at styrke det pædagogiske  
udviklingsarbejde.
12 13
Faktaboks
Hver fjerde pædagog er den eneste med en pædagoguddan-
nelse på sin stue, og mange steder er der stuer helt uden 
pædagoger.
•
Fra 2021-2022 var kun 6 ud af 1.720 de ekstra voksne, der 
blev ansat i landets dagtilbud, uddannede pædagoger.
•
Ansøgningerne til pædagoguddannelsen falder årligt, og sam-
tidig stiger frafaldet blandt de studerende. De seneste ni år er 
antallet af kvote 2 ansøgninger til pædagoguddannelsen mere 
end halveret.
•
Særligt om morgenen og fra middag frem til klokken cirka 15 er 
der gennemsnitligt et højt antal børn per voksne i institutionerne 
– mellem klokken 7.45 og 8.15 er der eksempelvis mere end 11 
børnehavebørn per voksen, mens der i vuggestuen er over fem 
børn per voksen.
•
14
Skole. Fra  
bedømmelse  
til begejstring
14 15
Prøv at forestille dig: Dit barn kommer hjem og fortæller dig, at du skal 
lade være med at koge bønnerne så længe. Hun er i køkkenet i denne uge 
for at lave dagens ret til hele skolen. Telefoner, computere, iPads og portal- 
undervisning er ikke længere hverdag. Vikarer er en sjældenhed. Lærerne 
har god tid til at forberede sig og gode muligheder for at bruge mange for- 
skellige materialer i undervisningen og tage på oplevelse i naturen, byen og 
i lokalsamfundet. Dine børn har undervisning, som engagerer alle. Det er 
sjovt at gå i skole. 
Langt de fleste forældre vil rigtig gerne folkeskolens ideal om at sikre alle 
børn en lige chance og gode fællesskaber med andre børn, der ikke ligner 
dem selv. Men vi vil som forældre også gerne have, at vores børn får de 
bedste muligheder, gode venner og dygtige lærere. For mange forældre er 
ved at miste tilliden til, at folkeskolen kan levere netop dét. Bekymringen er 
reel. 
Lærerne mangler tid, materialer og frihed til at lave spændende undervis-
ning og gode frikvarterer. Skolerne mangler ressourcer til at hjælpe flere 
børn i den almene undervisning, lave mellemformer eller andre inklusions-
fremmende tiltag. Folkeskolen er underlagt et utal af test, regler og mål, der 
skal sammenligne børn op imod et smalt normalbegreb. Alt for store dele 
af undervisningen foregår indenfor i klasselokalet, hvor børn ikke lærer nok, 
og hvor de har svært ved at opretholde ro, fordi den stillesiddende under-
visning strider imod børns måde at tilegne sig viden og færdigheder på. Vi 
taber børn allerede i folkeskolen, fordi de ikke kan slå til i skolens stadigt 
snævrere rammer.
Børn, der kommer fra ressourcesvage hjem, får mindre ud af folkeskolen og 
uddannelsessystemet generelt. I gennemsnit får mere end fire elever i hver 
klasse særlige støtteindsatser, mens endnu flere har brug for hjælp, men 
ikke får den. Op mod hver sjette elev forlader stadig folkeskolen uden at 
kunne det grundlæggende: Læse, skrive og regne. 
Inklusion er et rigtigt ideal, der kræver, at man afsætter de nødvendige res-
sourcer, så den almene undervisning stadig kan tilrettelægges på en måde, 
der er god for alle børn. Det er ikke tilfældet i dag, og det får problemerne 
til at vokse sig unødigt store. Vi ved, at der i dag er børn, der ender i massiv 
mistrivsel, hvor det kunne have været undgået, hvis de havde haft trygge og 
inkluderende fællesskaber med nærværende voksne, der havde mulighed, 
tid og overskud til at understøtte fællesskabet og hjælpe det enkelte barn 
langt tidligere. Ligesom at der er mange eksempler på, at forældre opsøger 
at få diagnosticeret deres børn i et forsøg på at få hjælp. Det afspejler sig i
16
de generelle tal om, at flere og flere børn og unge får stillet en psykisk diag-
nose – 37 procent flere på bare ti år. Det er nu omkring 15 procent af alle 
børn under 18 år, der bliver diagnosticeret med en psykisk lidelse, og børn 
mellem 12-24 år får i stigende grad medicin mod ADHD, søvnproblemer og 
depression.
Det er en alarmerende udvikling, og den nuværende regering har ikke leve-
ret løsningerne på, hvordan vi gør folkeskolen så god, at den også i fremti-
den vil være det foretrukne valg for langt de fleste forældre - uanset hvor de 
bor. Der mangler penge og frisind i den skolepolitik, der føres fra Christians-
borg, og det er børnene, der betaler prisen i klassefællesskabet. 
I Radikale Venstre mener vi, at inklusionsudfordringerne skal løses ikke kun 
med psykiatri men også med pædagogik og didaktik. Vi skal have vendt un-
derskud til overskud og skabt en folkeskole, der er et bedre sted at være for 
alle børn! For små og store. De krøllede og de forsigtige. Dem, der kan selv, 
og dem, der har brug for en hånd i ryggen. 
Vi drømmer om en folkeskole, hvor lærerne har tid til at forberede god 
undervisning, og hvor der kan være to voksne i klassen. En skole, hvor børn 
er meget mere ude af klasseværelset. Hvor der er fysiske bøger at læse i og 
materialer at bygge med, og hvor børn ikke er passive tilhørere, men har 
indflydelse på undervisningen. En folkeskole med oplevelser, natur, lejrtur 
og skolemad. Vi vil have flere glade børn hjem fra skole, der har lært en 
masse nyt, leget med venner og fået hjælp, når de havde brug for det. Vi 
foreslår: 
Bedre forberedelsestid og  
flere lærere og pædagoger i klassen   
• Vi vil lykkes med inklusionen. Vi vil tilføre folkeskolen de ressourcer, 
der skal til for, at lærere og pædagoger har tid til at forberede sig, hjælpe 
børn med det samme og være der i frikvarterne. Ifølge Børns Vilkår er tre 
ud af fire børn i 4. og 7. klasse kede af at gå i skole pga. lange skoledage, 
kedelig undervisning, skældud og en oplevelse af ikke at kunne være sig selv 
i klassen uden at blive drillet eller mobbet. Skolen skal bygge på et børne-
syn om, at børn gør det bedste, de kan, og vi skal netop fokusere på, hvad 
børnene kan, i stedet for det, de ikke kan. Vi skal anerkende og understøtte 
og hjælpe børn i stedet for at skælde ud eller straffe. Det betyder:
16 17
• Det skal være muligt at være to voksne i klassen i halvdelen af  
timerne i skolen. Vi vil sikre, at skolerne har ressourcer nok til, at der er 
overskud i klasseværelset og rum til både at få løst konflikter fra frikvarteret 
og hjælpe med opgaverne i timen. Børn skal have hjælp med det samme, 
før problemerne vokser sig til mistrivsel, skolefravær og diagnoser. Det er 
vigtigt, at skolen selv har friheden til at fordele ressourcerne på den måde, 
der giver bedst mening på skolen. Nogle steder vil ressourcerne kunne for-
deles jævnt ud over klasserne, andre steder vil man tænke i mellemformer 
og måske i stedet have brug for at støtte ekstra meget i indskolingen eller 
lave mindre klasser. Vi vil flytte fokus fra det enkelte barn til at hjælpe en hel 
klasse. Vi står på et børnesyn om, at alle har ret til at være i klassen, og så 
er det skolens opgave at tilføre klassen det, den behøver, for at det kan lade 
sig gøre på en god måde.
 
• Lærerne skal have ordentlig tid til at forberede god undervisning. 
Det er vigtigt for børns generelle trivsel og skoleglæde og for inklusionen 
af alle børn, at de har venner og indgår i et fællesskab. Men det er mindst 
ligeså vigtigt, at barnet har faglig trivsel og ikke føler sig dum eller forkert. 
Det kræver, at lærerne har ressourcer til at lave inkluderende undervisning, 
hvor alle børn bliver set og får hjælp, samt at der er tid til løfte den omfat-
tende opgave med at have kontakt med forældre. Meningsfuld undervis-
ning kræver medbestemmelse og inddragelse af elevernes perspektiver, og 
derfor skal lærerne i tæt samarbejde med skoleledelsen have ressourcer til 
at kunne sikre en ordentlig inddragelse af eleverne. 
• Børn skal have en voksen at snakke med. Hvis vi skal lykkes med at 
inkludere flere børn i folkeskolen forudsætter det et skifte fra at betragte 
det enkelte barns udfordringer som et individuelt problem, der kræver 
diagnosticering og henvisning til et segregeret specialundervisningstilbud, 
til at se på de udfordringer og tilhørende løsninger, der er for fællesskabet 
i klassen. Vi vil have skolepsykologer med pædagog- og lærerbaggrund på 
skolen, så elever, forældre og lærere kan få hjælp med det samme og ikke 
skal vente månedsvis på hjælp fra eksempelvis PPR.  
• Mere undervisning ud af klasselokalerne. Vi ved fra 100 års forsk-
ning, at børn lærer og udvikler sig positivt gennem sociale samspil, nysgerrig 
udforskning, eksperimenteren og leg med plads til kropslig udfoldelse og 
forskellige udtryksformer. Derfor skal der være ressourcer til, at undervis-
ningen i folkeskolen fremover kan foregå mindre i klasselokalet og langt 
mere ude i naturen og rundt i lokalsamfundet, så flere børn føler at de 
lykkes i skolen.
18
ØKONOMI: Det koster 4,7 milliarder årligt at gøre det muligt at få to voks-
ne (lærere og pædagoger) i halvdelen af alle timer. Vi vil binde pengene i 
den nyoprettede timebank i skolen, hvoraf den ene milliard kommer fra 
den såkaldte lærermilliard aftalt med finansloven fra 2020. Ressourcer-
ne sikres således til at få flere lærere, men samtidig med lokal frihed på 
den enkelte skole til at bruge ressourcerne, som det giver bedst mening 
for netop deres elever og lærere. 
Mindre skærm og mere fællesskab    
I dag betyder pressede kommune budgetter, at der skæres på meget af alt 
det, der gør det sjovt og lærerigt at være barn i folkeskolen, og som styrker 
klassefællesskabet og dermed inklusionen af flere børn. Det vil vi lave om 
på.  
• Sluk for skærmen. Digitale teknologier gør positive forskelle for børn i 
skolen, når de bliver brugt med et klart fagligt og pædagogisk formål. Men 
alt for meget undervisning bliver ensformig og kedelig, fordi lærerne ikke 
har tid til at forberede sig. Det gælder ikke mindst for undervisning, der 
foregår på en skærm eller trækkes fra læringsportal. Det er der ingen, der 
bliver gladere eller dygtigere af. En klasse er et fællesskab, hvor elever og 
lærere skal fordybe sig i fagene sammen. Børn skal bruge kroppen, høre hi-
storier og skabe og opleve i fællesskab - ikke sidde bag hver sin skærm. Når 
børn udvikler og skaber noget sammen - eksempelvis et teaterstykke eller 
en metode til at udregne rumfang, så styrker det både elevernes læring og 
fællesskaber. 
Mobiltelefoner, iPads og Chromebooks skal ud af indskolingen, og de større 
elever skal have varieret undervisning. Vi vil derfor indføre en ny vejledning 
om, at mobiltelefoner ikke medbringes i indskolingen og alene inddrages 
med et fagligt eller pædagogisk formål på mellemtrin og i udskolingen, samt 
at al undervisning i indskolingen, over 75 pct. af undervisningen i hvert fag 
på mellemtrinnet og over halvdelen af undervisningen i hvert fag i udsko-
lingen skal være analog. Så vi får mindre skærm og mere oplevelse og fantasi. 
• Spændende undervisning kræver ordentlige materialer. Derfor skal 
retten til at indkøbe undervisningsmaterialer flyttes tilbage til skolerne, som 
den plejede at være.
18 19
• Alle skoler skal have 1.500 kr. pr. elev om året til at skabe levende 
undervisning og fællesskabende oplevelser. Vi vil sikre, at skolerne 
har råd til at understøtte lærerne i at kunne prioritere det, som de vurde -
rer, de skal bruge for at tilrettelægge meningsfuld og varieret undervisning 
og give alle børn gode oplevelser, der styrker fællesskabet. Det kan være alt 
fra at tage bussen på tur, sætte en musical op på skolen, købe gode mate -
rialer ind til fagene eller noget andet. Vi vil også gerne understøtte, at alle 
klasser har muligheden for at sove sammen hvert år. Det kan gøres ved alt 
fra soveposer på skolen til større ture på lejrskole. Skolerne skal frit kunne 
råde over pengene, så midlerne kan understøtte det enkelte lærerteam. 
• Kunst og kultur. Alle børn og unge skal kunne møde kunstnere i skolen, 
se teaterforestillinger og høre koncerter hvert år. Vi vil løfte børnekunst 
og -kultur fra enkeltstående projekter ved at skabe en stærk organisering, 
som vi kender fra idrætten med DGI og DIF. Vi ønsker, at det i fremtiden 
skal være en profession, hvor man som kunstner kan blive ansat i folkesko -
len og lære eleverne at være medskabere af kunst og kultur - og udnytte de 
potentialer for at lære, udforske og udtrykke holdninger, som kunsten har.
ØKONOMI: Vi afsætter 765 mio. kroner om året svarende til ca. 1.500 kr. 
pr. elev til at give skolerne mulighed for at indkøbe materialer, give bør-
nene fællesskabende oplevelser og overnatninger sammen. Det koster 
100 mio. kr. årligt at have to-tre kunstnere ansat i hver kommune.
Færre test og prøver     
• Vi vil afskaffe nationale test og mindske betydningen af karak-
terer ved at afslutte folkeskolen på en ny måde. Børn skal glæde sig 
til at gå skole hver dag og deltage i undervisning, der er så sjov og fri, at de 
bliver opslugt og får lyst til at lære mere. 
I dag er for meget af undervisningen styret af test og bedømmelse. Det 
rammer både dannelse, inklusion og børnenes fællesskaber. Det meste af 
udskolingen handler om terminsprøver, karakterer og eksamen og helt ned 
på mellemtrinnet går alt for store dele af undervisningen med at forberede 
børnene til test. Det skaber et unødigt pres på børn, og dræber deres mod 
på at stille ”dumme” spørgsmål, fejle og lære af det. Derfor vil vi helt afskaf-
20
fe de nationale test og i forbindelse med arbejdet med fagfornyelsen samle 
skolens parter om at finde en ny og anden måde at afslutte skolen end med 
en traditionel eksamen. Ligesom vi vil styrke individuel uddannelsesvejled-
ning. Vi vil åbne uddannelsesdøre og give børn tro på sig selv og mod på 
fremtiden. 
Så længe der er adgangskrav til ungdomsuddannelserne, skal det være den 
højeste karakter på tværs af standpunkts- og afgangskarakterer, der gælder 
på eksamensbeviset.
Gratis skolemad     
• Vi vil indføre gratis skolemad til alle børn i folkeskolen. Børns sund-
hed og trivsel er ulige fordelt fra start af og vores muligheder i livet afhæn-
ger stadig i alt for høj grad af vores postnummer og forældres uddannelses-
baggrund. Børns madpakker er betinget af forældres valg og muligheder. 
Vi vil derfor bidrage til at mindske negativ social arv og fremme alle børns 
sundhed, trivsel og læringsbetingelser ved at give alle børn i folkeskolen 
et sundt, bæredygtigt og mættende måltid hver dag. Det er afgørende, at 
måltiden bliver gratis og pædagogisk, så det indtages i et forpligtende fæl-
lesskab. Det vil have en væsentlig betydning for børns udviklingsmuligheder 
både mentalt, fysisk og socialt. Skolemad er nemlig ikke kun en fordel for 
socialt udsatte elever. Et dagligt måltid - hvor man lærer at vente på hinan-
den, taler om maden, og er fælles om det at spise sammen - vil komme alle 
børn og unge til gavn. Derudover er skolemad et oplagt værktøj til at intro-
ducere børn for grønne alternativer og lære dem om råvare. Vi mener, at 
skolemaden skal følge de officielle kostråd og i videst mulige omfang være 
økologisk. 
ØKONOMI: For at sikre at ordningen etableres med så gode effekter som 
muligt, vil vi som anbefalet starte med en forsøgsordning i en række 
udvalgte kommuner med geografisk spredning. I 2030 skal 1/3 af sko-
lerne have skolemad i 2030, i 2033 skal 2/3 af skolerne have skolemad, 
og i 2035 skal alle skoler have skolemad. Det koster 1,2 mia. kr. i 2030 
stigende til mindst 3 mia. kr.
20 21
Bedre indeklima    
• Det skal være slut med klamme toiletter. Et godt fysisk læringsmiljø 
er en forudsætning for at kunne lære. Det påvirker indlæringsevne, trivsel 
og sundhed for de lærere, der skal lave undervisning og børnene, der skal 
deltage i den. Derfor giver det ingen mening, at mange skoler eksempelvis 
stadig har toiletter, der er så ulækre, at eleverne holder sig for at undgå at 
bruge dem.
Vi har længe kendt til problemerne med indeklima, og 9/10 danske skole-
bygninger er opført før, der kom lovkrav til indeklima. Derfor halter mange 
skoler fortsat efter både ift. energirenovationer, tung luft, larm, lys mv. De 
enkelte skoler har meget forskellige udfordringer, og behovene kan spænde 
fra mindre tiltag som hyppigere rengøring over større renoveringer. Det er 
investeringer, der kan være langvarige, meget dyre og svære for kommu-
nerne at finde penge til i pressede kommunebudgetter. Med dette initiativ 
ønsker vi, at flere kommuner kan komme i gang med mindre forbedringer 
af stor betydning på flere skoler nu og her. 
ØKONOMI: Vi afsætter 200 mio. kr. årligt. Til indeklimaforbedringer i min-
dre skala. Pengene skal tildeles direkte til økonomisk trængte kommu-
ner, hvor behovet er størst, og kan eksempelvis gå til at skolernes hygiej-
ne- og sanitetsforhold, nyt inventar, mindre renoveringer eller andet.
Flere uddannelsesmuligheder for lærere      
• Vi vil gøre merituddannelsen gratis. Vi har brug for flere dygtige læ-
rere i vores folkeskoler. Med en gratis merituddannelse vil vi gøre det mere 
attraktivt for eksempelvis lærervikarer at uddanne sig til lærere, ligesom vi 
gerne vil tiltrække flere forskellige mennesker til læreruddannelsen. Det er 
en kæmpe styrke, hvis kunstnere, akademikere eller håndværkere finder 
deres vej ind i klasselokalet.
22
• Vi vil give alle lærerstuderende ret til en lærerkandidat og åbne 
nye karriereveje for lærere på skolen, så de dygtigste lærere ikke uddanner 
sig væk. På kandidaten skal de kunne specialisere sig i fagene eller nørde in-
den for områder som f.eks. inklusion og trivsel, nye teknologier, klima, natur 
mv., og blive faglige fyrtårne, som kan være med til at udvikle folkeskolen til 
fremtiden. 
ØKONOMI: Vi afsætter 50 mio. kr. årligt til at realisere uddannelses- 
initiativerne.
Flere børn på efterskole    
• Vi vil give 1.200 børn stipendier til et efterskoleophold. Efterskoler 
er noget af det bedste, vi har i Danmark. De kan noget helt særligt med at 
danne unge, udvikle meningsfulde fællesskaber og lade unge møde hin-
anden på kryds og tværs. Forældre sender et barn af sted og får et ungt 
menneske hjem, der er blevet klogere på sig selv og på verden. Et ungt 
menneske, der har fået oplevelser og venner for livet. Vi skal værne om de 
unges pusterum, og give flere mulighed for at blive en del af et efterskole-
fællesskab. 
ØKONOMI: Vi afsætter en pulje på 40 mio. kr. årligt til fripladser, så flere 
unge kan komme på efterskole. Midlerne skal finansiere 1.200 stipen-
dier af 33.000 kr., der kan søges af familier med en husstandsindkomst 
på under 500.000 kr. årligt. Når ordningen har fået en vis volumen, vil vi 
målrette stipendieordningen yderligere.
22 23
•
Faktaboks
Hver tredje lærerstuderende falder fra under studiet, og hele 
40 procent vælger efter fem år som lærer folkeskolen fra.
Elevfraværet er eksploderet og på bare seks år er statens 
udgifter forbundet med skolevægring steget fra 9,3 mio. kr. til 
1,8 mia. kr. i tabt arbejdsfortjeneste.
•
18 pct. af skoleeleverne keder sig tit i skolen, og næsten halvde-
len oplever kun nogenlunde eller slet ikke, at de bliver klogere af 
at gå i skole. 
•
Folkeskolernes økonomi er nu så presset, at skolebestyrelser 
landet over nægter at godkende budgettet. Der mangler penge 
til helt basale ting som at reparere huller i væggen, male eller 
udskifte ødelagt underlag på fodboldbanen. Ligesom at lejrsko-
ler, busbilletter og ture i svømmehallen spares væk. 
•
De dygtigste lærere underviser de mest ressourcestærke børn 
og i Danmark er vi stadig ligeså dårlige til at bryde den negati-
ve sociale arv som i USA.
•
Vi ved, fra erfaringer med to-voksen timer, at det mindsker 
lærernes sygefravær og giver færre vikarer.
•
Omkring hvert fjerde skolestartende barn har vanskeligheder på 
mindst ét motorisk område bl.a. fordi de sidder for meget ned.
•
Hvert femte barn i 4. og 7. klasse har sjældent eller aldrig lyst til 
at gå i skole. Det skyldes især lange skoledage, kedelig undervis-
ning, en oplevelse af ikke at kunne være sig selv i klassen uden 
at blive drillet eller mobbet, ligesom mange har en lærer, der 
skælder ud.
•
24
Fritid, leg og  
natur. Fra skærm   
til fællesskab
24 25
Prøv at forestille dig: Du skal hente dine børn på fritten, og du kan lige så 
godt lade være med at komme for tidligt. Dit barn skal først lige være færdig 
med at indspille et nummer, som de selv har skrevet, og som skal bruges til 
den store forårskoncert. På vejen møder du en klubpædagog, der vil ud og 
hænge med de unge på skaterrampen. I weekenden løber dine børn ud for 
at slæbe fodboldmål ud på vejen. I har sat et skilt op, så vejen nu er børne-
zone, hvor børnene trygt kan spille eller stå på rulleskøjter og tegne med 
kridt. At vi i det hele taget har indrettet flere byer med gode og udfordrende 
legepladser og mere natur.
Engang sendte vi børn ud at lege, når de larmede. I dag er vi ved at opdrage 
en generation til at gå ind på værelset med en skærm i stedet for. Vi skal 
finde en bedre balance mellem, at begrænse børn og unges brug af skærme 
samtidig med, at vi forbereder dem på en digital verden. Det er der bred 
politisk enighed om på Christiansborg. Men få diskuterer, hvad børnene så 
kan og skal bruge tiden på, når skærmene i højere grad fjernes. I Radikale 
Venstre foreslår vi markant mindre skærm i skole og fritid og samtidig en 
landsdækkende satsning på at få mere natur og leg ind i børnenes liv.
Børn er allergladest, når de leger, og det er gennem leg, at de helt grund-
læggende sociale færdigheder dannes: De lærer at indgå i fællesskaber, 
forhandle, tilpasse sig og stå fast på egne grænser. I dag er børns leg langt 
mere overvåget og mindre risikofyldt end tidligere. Langt de fleste børn 
leger med forældre ved hånden og faldunderlag under fødderne. Alle børn 
er i udgangspunktet vilde med natur, de vil gerne rode i jord, røre ved dyr 
og lege udenfor. Men i dag kommer vi let til at slå den interesse ihjel tidligt 
i mange børns liv. Det skal der laves om på. Derfor skal vi som samfund 
tillægge leg mere værdi og ikke mindst de steder, hvor leg trives godt. 
I fritidsinstitutionerne får alle børn et afbræk fra at skulle præstere fagligt. 
Her lærer børn at række ud, få venner, være i konflikt og genforhandle. De 
har en voksen at snakke med og får lov at dyrke interesser, nørde, eksperi-
mentere med nye ting og lege. Fritidspædagogikken har også en afgørende 
betydning for de børn og unge, der har det svært derhjemme eller kæmper 
med at finde en plads i skolen. For dem er timerne på fritten det eneste 
tidspunkt på dagen, hvor de reelt kan sænke skuldrene. Hvor de kan føle, at 
de er gode til noget, og at der er voksne, der kan lide dem og tror på dem. 
Børns tro på sig selv er forudsat af, at andre også tror på dem. Fritidshjem-
mene og ikke mindst klubberne kan derfor også noget helt enestående 
både i forhold til at fremme trivsel og trygge fællesskaber samt at forebygge 
kriminalitet og socialt udsathed. Dygtige fritidspædagoger har en helt anden 
forbindelse til udsatte unge og tilbyder dem stærke og sunde fællesskaber
26
som alternativer til de kriminelle miljøer, som de ellers kan blive tiltrukket 
af. Klubpædagoger er opsøgende, og er der for de unge, som ellers er en-
somme eller på vej ud i ballade.
Derfor er det en mindre katastrofe, at netop fritidspædagogikken er blevet 
beskåret med to milliarder kroner siden folkeskolereformen blev indført i 
2013. 20 pct. af kommunerne har i dag ikke et klubtilbud, og flere steder 
foregår SFO’en i klasselokalet. Det går hårdt udover kvaliteten og et stigen-
de antal forældre vælger fritidsinstitutionerne fra, hvilket betyder, at bør-
nene bare går hjem efter skole, hvor alt for mange ender passivt bag en 
skærm. 
Vi vil vende besparelser til investeringer med en samlet genopretningsplan 
for fritidspædagogikken. Vi drømmer om fritidshjem, hvor børn tigger om at 
få lov at blive bare ti minutter mere, fordi der er sjovt at være og gode værk-
steder. Vi drømmer om, at flere børn møder natur, om mere leg og mindre 
skærm. Gode klubtilbud i alle kommuner, hvor der er stærke ungdomsfæl-
lesskaber, dygtige pædagoger og åbent om aftenen. Vi vil sætte vores børn 
fri til at lege vildt, fordi det er sådan de lærer, trives og udvikler sig både 
fysisk og socialt. Vi vil skabe mere rum til, at børn kan lege frit både i byen 
og i naturen. Det kræver et opgør med en række regler, der i dag begrænser 
borgere, civilsamfund og kommuner, og en massiv investering i fritidshjem 
og klubber. Vi foreslår:
Fritidshjem op til 6. klasse     
• Mere leg, mindre skærm. I dag holder alt for mange børn op med at 
lege i mellemtrinnet, sidder på telefonen eller går hjem. Derfor vil vi sikre at 
alle børn fremover kan gå i fritidshjem frem til 6. klasse, så der er et oplagt 
tilbud til alle børn, hvor små kan lære af de store, og de store kan blive ved 
med at lege. 
Vi vil lave en 10 års plan for at genrejse fritidshjemmene med egne lokaler 
og egen ledelse. Så de eksempelvis kan have musikstudier og mulighed for 
at lade kreaprojekter stå i dagevis. Langt flere steder hvor der er dyr, bål  
og god adgang til natur. Det skal være slut med SFO’er i klasselokaler eller 
gangarealer. Vi vil have fritidshjem, som er en synlig anden verden end sko-
len. Her skal alle børn kunne sænke skuldrene, være en del af et fællesskab 
og prøve kræfter med en masse forskellige håndværk og finde ud af, hvad 
de kan lide og ikke lide, og dermed blive klogere på, hvem de er og gerne vil 
være.
26 27
Vi kan godt lide de gamle villaer, men der er ikke noget til hinder for, at 
fritidshjem kan have deres egne områder på skolens matrikel. Der findes 
eksempelvis gode eksempler på, at man på skoler med faldende børnetal 
har omdannet en fløj til værksteder til fritidspædagogikken. I det hele taget 
kan vi bygge videre på de seneste ti års gode erfaringer med samarbejde 
mellem skole og fritid eksempelvis ved, at man fortsat kan dele gymnastik-
hal og have pædagoger ansat begge steder. 
• Fritidshjem skal have deres egen lov. Med et stærkt formål, der sam-
tidig lukker det nuværende hul, hvor der ikke er noget lovkrav om fritidsin-
stitutioner på mellemtrinnet. Det ville være et kæmpe fremskridt for steder 
som eksempelvis Bornholm, hvor der i dag ikke findes et klubtilbud for børn 
på mellemtrinnet. 
• Vi vil igangsætte et pædagogisk udviklingsprogram for fritidshjem-
mene, som skal sikre at børn og voksne i fremtiden møder pædagoger med 
høj faglighed. Vi vil understøtte den pædagogiske udvikling på hvert enkelt 
fritidshjem, sikre inddragelse af børns perspektiver og fremme netværk og 
inspiration mellem fritidshjemmene. Med udviklingsprogrammet ønsker vi, 
at skrue op for fagligheden og stoltheden hos fritidspædagoger og styrke 
deres stemme.
• Fritidshjem med gode værksteder. Vi vil nedsætte en ekspertgruppe 
på samme måde som fagfornyelsen i skolen, der skal udvikle formålsbe -
skrivelser for værkstederne, aktiviteter mv. Det skal ikke være det samme 
over det hele, men det er heller ikke lige meget, om der er værksteder, og 
hvad der foregår der.
• Forskning i fritidspædagogik. Vi vil fremme forskningen med et fritids- 
pædagogisk program oven i børneforskningsprogrammet. Samtidig vi vil 
gøre fritidspædagogikken til en stærk del af pædagoguddannelsen. 
Klubber med længere åbent       
• Klubben skal kunne holde mere åbent, og pædagogerne skal  
opsøge de unge, hvor de hænger ud  særligt i de områder, hvor de so-
ciale udfordringer og ungdomskriminalitet er størst. Vi ønsker, at klubberne 
skal kunne åbne tidligere, så de unge kan tage derhen direkte efter skole, 
holde åbent om aftenen, i weekenden og på helligdage. Den udvidede åb-
ningstid gør, at de unge tilbringer mindre tid på gaden. I dag er der allerede
28
en del klubpædagoger, der arbejder opsøgende. Men der er ikke et fælles 
lovgrundlag for de forskellige klubtilbud, og det er derfor forskelligt, om 
loven fastslår det som en del af deres opgave, hvilket afgør om de får tildelt 
ressourcer. Dermed bliver det opsøgende arbejde afhængigt af den enkelte 
klubs muligheder og ressourcer. I en ny lov for fritidspædagogikken vil vi 
fastslå, at alle fritidsinstitutioner har en opsøgende og forebyggende rolle 
og sikre den nødvendige økonomi.  
ØKONOMI: Det koster 3 mia. kroner årligt at få selvejende fritidshjem 
med værksteder og dyr flere steder og 1 mia. kroner årligt at gøre 
klubber opsøgende og aftenåbent oven i de midler, som kommunerne 
allerede prioriterer til området. Til sammenligning er der blevet skåret 
over 2 mia. kroner årligt alene på SFO’erne siden folkeskolereformen.
I nogle kommuner vil der være store udgifter forbundet med at købe 
bygninger eller renovere bygninger. I andre kommuner er efterslæbet 
især på at ansætte pædagoger og få bragt forældrebetalingen ned. Der-
udover vil vi afsætte 25 mio. kr. årligt til forskning i fritidspædagogik.
 
Mere leg på vejen og flere bemandede byggelegepladser     
• Frihed til at lave børnezoner på veje og bilfrie dage. I dag er det 
svært for kommuner og borgere at indføre bilfri dage, og vi har kun få 
markerede børnezoner, hvor børn må løbe ud og lege på vejen, når de 
kommer hjem om eftermiddagen. Vi vil ændre lovgivningen og give kommu-
ner, borgere og civilsamfund lov til at indrette byens rum til leg permanent 
eller midlertidigt. Samtidig ønsker vi at lave en landsdækkende kampagne, 
så grundejerforeninger, andelsforeninger og almene boligforeninger bliver 
opmærksom på de nye muligheder. Forestil dig at kommuner og civilsam-
fund for eksempel kunne gå sammen om at indføre en fælles bilfri dag om 
måneden eller langt flere opholds- og legeområder, der med et skilt viser, at 
her må børn opholde sig og lege i gaden. Vi vil arbejde for at afbureaukrati-
sere de steder, hvor national lovgivning begrænser legens vilkår lokalt.
• Flere bemandede byggelegepladser. Vi vil udbrede legepladser, hvor 
børn kan bygge, rive ned, kravle højt op, få mudder på knæene og klappe 
dyr. Vi er stolte af de danske byggelegepladser, og ønsker at børn i hele 
landet får adgang til dem. Derfor vil vi afsætte midler til at etablere og drive 
20 bemandede byggelegepladser fordelt i hele landet.
28 29
• Natur i byen. Børn skal have meget bedre muligheder for at lege vildt 
i naturen. Kommuner, daginstitutioner, skoler, boligforeninger mv. skal 
derfor kunne trække på viden, inspiration og rådgivning fra Videncenter for 
Børnevenlige Byer og Legepladser med henblik på at få meget mere natur 
og vild leg ind i daginstitutioner, skoler, offentlige legepladser og torve.
ØKONOMI: Det koster 30 mio. kr. årligt at drive et Videnscenter, som kan 
give rådgivning og omlægningsstøtte. Vi afsætter 100 mio. kr. årligt til en 
national strategi for udbredelsen af vilde legepladser - svarende til 20 
selvejende, bemandede byggelegepladser. Vi vil desuden afsøge mulig-
heden for at samarbejde med fonde.
Stærkt civilsamfund og frivilligt foreningsliv     
• Vi vil understøtte de lokale fællesskaber og aktiviteter. Hver dag 
er der tusindvis af frivillige, der sørger for, at børn kommer ud i naturen, 
oplever kunst og lokalteater, spiller bold, lærer at binde knob og skaber fæl-
lesskaber, der får os til at mødes på kryds og tværs af baggrunde. Danmarks 
civilsamfund binder os sammen og faciliterer leg og sport, mens de holder 
hånden under tusindvis af børn og fællesskaber. Men mange steder oplever 
man færre frivillige, snærende regler og økonomisk smalhals i de forskellige 
foreninger. Vi ønsker at styrke det civile samfund og de mange aktiviteter 
ved at udvikle nye partnerskaber mellem kommuner og frivillige foreninger, 
hvor vi også afsætter midler til at understøtte og styrke de konkrete aktivi-
teter, så civilsamfundet også for fremtiden kan blive ved med at være den 
uvurderlige ressource for hele vores samfund, som det er i dag.
ØKONOMI: Derudover afsætter vi 100 mio. kr. årligt til at styrke civilsam-
fundsorganisationer over hele landet.
30
Faktaboks
Knap halvdelen af alle børn har en profil på sociale medier, 
når de fylder ti år.
•
Et voksende antal videnskabelige undersøgelser viser en sam-
menhæng mellem at være ude i naturen og fysisk aktivitet 
samt mental trivsel.
•
63 procent af børnene i 4. klasse angiver, at det at sidde med en 
telefon eller computer er blandt de aktiviteter, de bedst kan lide 
efter skole. I 7. klasse er tallet steget til 74 pct.
•
Otte ud af ti af de 8-15-årige børn, svarer at naturen gør dem 
meget glade, og 44 procent vil gerne være mere eller meget 
mere ude i natur og grønne områder.
•
30 31
Mia. kr.
Vuggestuer og børnehaver   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3,7
Folkeskole  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7,1
Fritidspædagogik og leg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4,3
 
SUM 15,0
Note: På grund af afrunding til nærmeste 100 mio. kr. summerer de enkelte elementer 
ikke nødvendigvis til totalen.
 
Finansiering
Børneløftet er finansieret gennem Radikale Venstres 2030 plan, hvor 
vi foreslår en ny generationskontrakt og gennem reformer på særligt 
seniorområdet frigiver ressourcer til at investere i de næste generati -
oner, klima og uddannelse.
31
Økonomioversigt
32


---

# Lotte Rod - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/mennesker/lotte-rod

“Den stærkeste stemme, du kan give dine børn på Borgen”
Vi kan bruge vanviddet ude i verden til en ny begyndelse herhjemme.
Vi kan vælge håb, demokrati og dannelse.
Jeg er politiker, fordi mine forældre opdragede mig til, at det ikke nytter noget at sætte sig over i hjørnet og surmule, hvis der er noget, man er utilfreds med. Man må selv gøre noget ved det.
Jeg har kæmpet mod stilstand på Christiansborg siden 2011. Nu har vi chancen for at få en ny, ambitiøs regering, der skal give danmarkshistoriens største børneløfte og gennemføre fuld grøn omstilling på fem år    JEG VIL Skoler med høj kvalitet
Radikale Venstre vil børn og skole mere end noget andet parti på Christiansborg. Jeg har i årevis arbejdet på en stor børneplan til 15 mia. kroner årligt, og nu har vi chancen for at gøre den til virkelighed:
Vuggestuer og børnehaver med høj kvalitet: 75% uddannede pædagoger og små børnegrupper hele dagen
Skoler med levende undervisning: tid og materialer til at forberede god undervisning og altid en ekstra lærer til at lave små hold og støtte de elever, der i dag får alt for lidt hjælp
Fritidshjem og klubber med musik, byggelegeplads og kaniner
Stærke uddannelser
“Små børn skal have øjne, der ser dem og hænder, der krammer dem. Store børn skal have mindre skærm og mere levende undervisning.”
Lotte Rod JEG VIL Fuld grøn omstilling på 5 år
Kampen for klima og natur starter hos os selv. Vi skal passe på vores grundvand og købe lækre fødevarer fra lokale og klimavenlige landmænd.
Rent vand i hanen og i Lillebælt
Grøn og billig strøm i stikkontakten
Glade grise med krølle på halen
JEG VIL  Stærkt demokrati
Jo mere andre splitter, jo mere insisterer jeg på demokrati og samarbejde. Både herhjemme og i Europa:
Åbenhed, tillid og inddragelse i min måde at lave politik på
Opdragelse og oplysning til fællesskab og demokrati
Tæt samarbejde i Europa
Min baggrund Jeg er vokset op med Europa. Min oldefar blev sendt i krig på tysk side, min bedstemor var en lille pige, da bombeflyene fløj forbi på vej til Hamborg, min mor måtte ikke se tysk fjernsyn - og mine forældre... de fandt på at sende mig i tysk skole i Aabenraa! Europa er fred, frihed og fremgang - det skal vi blive ved med at kæmpe for.   Opstillingskreds Lotte Rod er opstillet som folketingskandidat i Kolding Sydkredsen og Vejle Sydkredsen i Sydjyllands Storkreds. Kontakt Lotte Direkte
lotte.rod@ft.dk
Direkte
33 37 47 06
PA Emilie Louise Reimers Mai
emilie.mai@ft.dk
PA Emilie Louise Reimers Mai
61 62 43 77


---

# Katrine Robsøe - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/mennesker/katrine-robsoe

“For mig handler politik om at skabe en bæredygtig fremtid med højt til loftet, hvor vi har tillid til hinanden og tror på fremtiden. Det handler om i fællesskab at skabe et stærkere, grønnere og modigere Danmark.”
Katrine Robsøe  Du kan læse mere om min politik på min hjemmeside stemrobsoe.dk  Jeg har høje ambitioner for vores fremtid. Jeg ønsker en fremtid med plads til vores forskelligheder og sammenhold. En fremtid med en grønnere hverdag, hvor vi når vores klimamål. En fremtid, hvor vi giver de unge flere og bedre muligheder, stærkere uddannelser og mindre pres.
Siden jeg blev valgt til folketinget i 2019, har jeg knoklet for, at i morgen bliver bedre end i dag. Og nej, det er ikke bare en talemåde. Det handler om, at vi rent faktisk gør noget ved klimaforandringerne, og ikke bare skubber problemet videre til næste generation. Det handler om, at vores uddannelser skal være bedre, så de unge ikke skal begrænses af uddannelseslukninger, men får flere og bedre muligheder end generationerne før dem. Det handler om, at investere i vores børn og unge, så vi giver alle børn i Danmark den bedste start på livet.
Vi skal løse de store udfordringer og skabe bedre muligheder for os alle sammen. Det kan lade sig gøre, hvis vi vil. Og jeg vil.  Katrine Robsøe Red vores uddannelser Vores uddannelser er en helt grundlæggende byggesten i vores samfund. Et fundament, der skal være så stærkt som muligt, hvis vi også om 50 år ønsker os et robust velfærdssamfund, en solid økonomi og kloge svar på morgendagens spørgsmål. Uddannelse giver hver eneste af os mulighed for selv at tage kontrol over vores fremtid. Og det giver hele vores samfund mulighed for at finde nye løsninger på store udfordringer.
Det er tid til, at vi udviser mere tillid til ungdommen, letter karakterpresset og skaber bedre rammer for deres uddannelser, så de unge rent faktisk får de muligheder, de fortjener.
Derfor skal vi også stoppe uddannelseslukningerne!
“Vi skal ikke lukke uddannelser, som vores erhvervsliv har brug for og som de unge gerne vil ind på. Vi skal derimod åbne flere af de uddannelsespladser, der er efterspørgsel på. Til gavn for de unge og vores samfund.”
Katrine Robsøe
“Vi kan ikke sende regningen for klimakrisen videre til næste generation – vi skal handle nu.”
Katrine Robsøe Vi skal passe på klimaet, miljøet og vores drikkevand Vi har talt en masse om klimakrisen, og vi har også taget rigtig gode skridt i den rigtige og nødvendige retning. Men der er stadig så meget mere at gøre.
Vi kan ikke sende regningen for klimakrisen videre til næste generation – vi skal handle nu.
Jeg ønsker, at vi får fuld fart på opførelsen af vind- og solenergi, så vi har grøn strøm nok til den elektrificerede fremtid. Jeg vil gennemfører en fuld grøn omstilling på 5 år og være CO2-neutrale i 2040.
Det er vigtigt at passe på vores miljø, havmiljø og vores drikkevand, men det kræver at vi tør sætte grænser for landbrugets udledning af pesticider og nitrat, så vi også i fremtiden kan tage et glas vand fra vandhanen og fange en fisk i vores fjorde. For at passe på havet, bliver vi også nødt til at skrue markant ned for bundtrawling og satse på mere skånsomme fiskerimetoder.
Vi kan gøre så meget for vores klima, miljø og drikkevand. Og de unge og vores fremtid fortjener, at vi handler.   Opstillingskreds Katrine Robsøe er opstillet som folketingskandidat i Aarhus Østkredsen i Østjyllands Storkreds. Kontakt Katrine Direkte
katrine.robsoe@ft.dk
Direkte
33 37 47 17
PA Maria Mejse Mortensen
mariamejse.mortensen@ft.dk
PA Maria Mejse Mortensen
61 62 59 44


---

# [PDF] radikale-venstre_borneloftet.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/vpznnlmg/radikale-venstre_borneloftet.pdf

En stærk fremtid  
starter med de små
2
Radikale Venstres folketingsgruppe 
September 2024
2 3
Vores samfund er i ubalance. Mens mange voksne bliver rigere, bliver børn 
og unges liv fattigere: Alt for mange børn og unge mistrives, og de fælles-
skabende institutioner – vuggestuer, børnehaver, folkeskoler, fritidshjem 
og klubber - er i underskud. Overalt i Danmark har børn mistet tid og rum 
til at lege og indgå i stærke fællesskaber med hinanden. 
Der er blevet talt meget om minimumsnormeringer, folkeskolereformer 
og inklusion. Men som forældre er det svært at mærke forbedringerne. 
Der er ikke kommet nok uddannede pædagoger, når vi henter vores børn i 
vuggestue og børnehave. Pædagoger udgør nu kun ca. halvdelen af perso-
nalet i landets dagtilbud. I skolen er børnene hverken blevet dygtigere eller 
gladere – tværtimod. Store dele af skoledagen foregår stadig stillesiddende 
i et klasselokale, på skærm og med test og eksamen som omdrejnings-
punkt for undervisningen. Det sker på trods af, at vi ved, at børn lærer og 
trives bedst i gode sociale relationer, når de udforsker, eksperimenterer og 
bruger deres kroppe. Hver femte underviser har ikke en læreruddannelse, 
og det går ikke bedre med inklusionen. I dag er der både flere børn med 
særlige behov i de almindelige klasser og flere børn på specialskole end  
for ti år siden, da folkeskolereformen blev indført. Vi taber børn allerede 
i folkeskolen, fordi de ikke kan slå til i skolens rammer og venter alt for 
længe på at få hjælp. 
Samtidig med at skærmene har vundet frem i børn og unges liv, er fritids-
ordninger og klubber blevet beskåret med milliarder. Det betyder, at alt 
for mange børn efter skole sidder bag en skærm derhjemme eller i fritids-
ordningen, i stedet for at have fysisk og socialt samvær med andre børn. 
Vi overbeskytter børn i den virkelige verden, og underbeskytter dem i den 
digitale. Som forældre ser vi, hvad der sker, og vi reagerer på det. Stadig 
flere vælger de offentlige tilbud fra. Hver sjette familie har allerede sat 
arbejdstiden ned, fordi de ikke er tilfredse med kvaliteten i deres barns 
daginstitution og fritidstilbud. Hver fjerde forælder til et barn med en psy-
kiatrisk diagnose bliver selv sygemeldt. 
Hvis den udvikling fortsætter, knækker samfundskontrakten. Det er selve 
fundamentet under vores samfund, der er på spil. Danmark bygger på, 
at vi går i klasse med hinanden på kryds og tværs og gør os umage for 
3
Børneløftet
4
at give alle børn lige muligheder. Men i længden kan ingen leve med at 
aflevere børn med ondt i maven og stresse gennem dagene med en følelse 
af utilstrækkelighed og usikkerhed om, hvorvidt vores børn har det godt. 
Beskeder på Aula om, at der mangler personale. Børnene kommer hjem 
og har igen haft vikar eller været i konflikt i frikvarteret. På arbejdet, hvor vi 
når for lidt, mens vi samtidig føler, at vi henter børnene for sent og der-
hjemme, hvor mange af os kæmper med finde balancen mellem samvær 
og skærm. 
Det handler om flere ressourcer, men også om at bruge dem rigtigt. Vi 
har på alle niveauer lavet for mange regler og mål i stedet for at fokusere 
på det allervigtigste: Voksnes tid og nærvær med børn. Det er kritisk for 
alle børn, men særligt de mindste og socialt udsatte børn er afhængige af 
voksenkontakt, for at trives og danne gode relationer. 
I Radikale Venstre støtter vi de mange forslag om at indrette et nyt ar-
bejdsliv med en bedre balance til børnefamilierne og mulighed for at tage 
sig af sine børn, når de er syge. Men den debat må ikke skygge for, at 
næsten alle Danmarks børn fortsat vil tilbringe de fleste af døgnets vågne 
timer uden for familien. Det gavner samfundet, og derfor skylder samfun-
det også at levere bedre rammer for alle børn i alle aspekter af børns liv. 
Ligesom vi skylder forældrene, at de kan gå på arbejde med ro i maven.
Derfor er der brug for en plan B. Vi har alle muligheder for at gøre 
det bedre, for der er meget at bygge på: Vi har dedikerede pædagoger,  
lærere og ledere, der brænder for deres fag. Vi har dedikerede forældre. 
Men der er brug for en ny balance i det, vi bruger vores ressourcer på og 
en ny tilgang til børns leg og læring. Vi foreslår en ny generationskontrakt, 
hvor vi giver et historisk økonomisk løft på 15 milliarder kroner om året til 
vores børns institutioner, skoler og frie tid:
• Vi vil have vuggestuer og børnehaver med uddannede pædagoger. 
Hvor alle børn bliver set, og kan være i små grupper, så der både er fokus 
på fællesskabet og det enkelte barn.
• Vi vil have veluddannede lærere med god forberedelsestid. Så de  
kan få alle børn med, være der i frikvarterne og komme mere ud af klasse-
lokalet.
4 5
• Vi vil afsætte de ressourcer, der skal til for at lykkes med inklusio-
nen. Så flere børn kan få hjælp i den almene undervisning, før de har det 
så skidt, at de har brug for et specialiseret tilbud. 
• Vi vil have mindre fokus på bedømmelse og mere plads til at ekspe-
rimentere og udforske. Så der bliver færre mål, test og prøver og mere 
rum til at turde at lave fejl og øve sig. 
 
• Vi vil give alle børn gode fritidsinstitutioner og fællesskaber uden 
for skolen. Så de har steder, hvor der er voksne, der vil dem, hvor de ikke 
skal præstere, og hvor de kan være sammen med venner. 
• Vi vil have mindre skærm og mere leg og natur. Så børn leger mere 
med hinanden i fysiske fællesskaber, og får understøttet deres grundlæg-
gende interesse for natur.
Det er Radikale Venstres løfte til alle børn i Danmark. Over de næste ti år 
vil vi styrke jeres fællesskaber og løfte jeres udvikling. Vi vil skabe langt 
bedre vilkår for, at I kan lege frit og vildt og gå på opdagelse i naturen. Det 
store løft finansierer vi gennem vores generationskontrakt i den radikale 
2030 plan. Det fulde børneløfte er ambitiøst og vil tage tid at gennemføre. 
Men vi vil starte nu, så alle børn kan mærke en forskel allerede fra næste 
år. God læselyst.
6
6 7
Indhold
Vuggestue, dagpleje og børnehave – fra underskud til overskud  . 8
• Faste pædagoger hele dagen  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
•  Flere og bedre uddannede pædagoger   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
•  Skolestart i august for alle børnehavebørn   . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 
•  Styrkelse af den pædagogiske udvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 
Skole – fra bedømmelse til begejstring  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  14
•  Bedre forberedelsestid og flere lærere og pædagoger i klassen .  .  .  16
•  Mindre skærm og mere fællesskab . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
•  Færre test og prøver  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  19
•  Gratis skolemad. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
•  Bedre indeklima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 
•  Flere uddannelsesmuligheder for lærere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
•  Flere børn på efterskole   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 
Fritid, leg og natur - fra skærm til fællesskab . . . . . . . . . . . . . . . . 24
•  Fritidshjem op til 6. klasse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
•  Klubber med længere åbent  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 27 
•  Mere leg på vejen og flere bemandede byggelegepladser . . . . . . . 28
•  Stærkt civilsamfund og frivilligt foreningsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29 
Økonomioversigt  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  31
•  Finansiering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
8
Vuggestue,   
dagpleje og 
børnehave.  
Fra underskud  
til overskud
8 9
Prøv at forestille dig: Når du afleverer dit barn om morgenen, bliver I 
mødt af den faste pædagog, der er ved at gøre klar til dagens udforskning 
i naturen. Når du kommer tilbage om eftermiddagen dufter der af nybagte 
boller på gangen. Du åbner døren ind til stuen, og ser dit barn opslugt i leg. 
Pædagogen har tid til roligt at fortælle dig om barnets dag. 
Desværre er der for få forældre, der får billeder som dette i hovedet, når 
de tænker på deres børns vuggestuer eller børnehaver. Års besparelser og 
overstyring slår tydeligt igennem, og vores børn betaler prisen i dagtilbud, 
der hverken er gode for børnene eller de voksne. Halvdelen af landets dag-
institutioner lever ikke op til lovkravet om minimumsnormeringer. Blot en 
ud af ti vuggestuer har i dag god kvalitet, hvor børnene har en god relation 
til de voksne, hjælpes ind i legen og har gode materialer og legetøj. Faktisk 
er kvaliteten af det pædagogiske læringsmiljø utilstrækkelig eller ligefrem 
ringe på fire ud af ti stuer for de 0-2 årige landet over. De voksne beretter 
om, at de er alene med alt for store børnegrupper, og er tvunget til at skulle 
vælge mellem børn, der græder og børn, der skal skiftes.
Det er, hvad vi tilbyder de allermindste og allervigtigste, vi har. Det er en 
fattig sandhed for et af verdens rigeste lande. Danske børn er længere tid 
i daginstitution end noget andet sted i verden. 30-40 timer om ugen fra 
børnene kun er ni måneder gamle eller yngre. Derfor er det helt afgørende, 
hvordan børnene har det i den lange tid, de er væk fra forældrene, og vi ved 
fra forskning og fra institutioner med høj pædagogandel, at kvaliteten stiger 
markant, når de voksne er uddannede. Det giver gode læringsmiljøer, hvor 
der både er fokus på fællesskabet og det enkelte barn. Pædagogerne kan 
koncentrere sig om den børnegruppe, de står med, uden at skulle bekymre 
sig om den resterende børneflok, hvilket skaber mere nærvær og opmærk-
somhed til børnene, og fremmer børns udvikling og trivsel. 
Vi vil have daginstitutioner, hvor man som forældre afleverer sit barn med 
ro i maven, fordi det er et godt sted være. Hvor alle børn har gode pædago-
ger, der har tid til at gøre det, de er bedst til. Hvor der er små børnegrup-
per, så alle kan få hjælp til at komme ind i legen sammen med andre børn. 
Et sted hvor børn trives og udvikler sig, og hvor dagene er fulde af maling, 
musik, leg og meget mere natur. Vi vil:
Faste pædagoger hele dagen  
• Tre ud af fire voksne i daginstitutioner skal være pædagoger.  
75 pct. af de voksne i landets daginstitutioner skal være uddannede pæ-
dagoger eller under uddannelse til pædagog eller meritpædagog. Så den
10
pædagogisk kvalitet er høj og pædagogerne får bedre mulighed for at for-
berede gode aktiviteter. Mange medhjælpere gør en vigtig forskel for børn 
hver dag, og vi vil gerne give dem gode muligheder for at uddanne sig til 
pædagog. Derfor vil vi have lovkrav om pædagogandel og uddannelsesstil-
linger i alle vuggestuer og børnehaver, hvor medhjælpere kan uddanne sig 
til pædagoger eller pædagogiske assistenter.
• Børn skal kunne være i en lille gruppe med en pædagog hele  
dagen. Vi vil afsætte ressourcer til, at der kan være pædagoger nok på  
stuerne til, at børnene kan være i små grupper både formiddag og efter-
middag. Små grupper er afgørende for det pædagogiske arbejde, der 
bidrager positivt til børns udvikling, til at bryde negativ social arv og mind-
ske udadreagerende adfærd. Vi vil derfor fordoble økonomien i aftalen om 
minimumsnormeringer, så normeringen på 1:3 i vuggestuen og 1:6 i børne-
haven bliver til virkelighed og ikke kun ord på papir. 
 
ØKONOMI: Det koster 3 mia. kroner at få 75 pct. uddannede pædagoger 
og små børnegrupper hele dagen.
Flere og bedre uddannede pædagoger  
• Pædagoguddannelsen skal være proppet med pædagogik, fag, 
stemning og ånd. De studerende skal have flere undervisningstimer, så 
de får tid til både at lære praktiske, musiske og kreative færdigheder, samt 
at lære at forstå børns behov, tilrettelægge meningsfulde og omsorgsfulde 
pædagogiske aktiviteter, hvor legen, kreativiteten og den fysisk udfoldelse i 
et trygt børnefællesskab er i centrum. Derudover vil vi investere i værkste-
der og praktikvejledere.
• Pædagogerne skal kunne blive ekstra dygtige.  Derfor vil vi åbne flere 
uddannelsesveje ved at give alle pædagoger ret til gratis videreuddannelse 
på en pædagogkandidat. 
• Gratis merituddannelse. Det skal være gratis for medhjælpere og 
assistenter at tage en pædagoguddannelse. Vi vil desuden bruge den gratis 
merituddannelse som et værktøj til at bryde med kønsstereotype uddannel-
sesvalg og skabe større diversitet blandt det pædagogiske personale. Den
10 11
gratis merituddannelse skal blandt andet tiltrække flere mænd til børneha-
ver og vuggestuer ved at give gode muligheder for sporskifte fra uddannel-
ser, der i dag er mandsdominerede herunder håndværksfag.
• Dygtige dagplejere. Vi ønsker, at alle dagplejere med tiden uddanner 
sig til pædagogiske assistenter, og vi vil derfor sætte konkrete mål sammen 
med kommunerne professionshøjskolerne, FOA m.fl. og sætte penge af til 
uddannelsesindsatsen.
• Fri pædagoguddannelse. Vi er glade for Den Frie Lærerskole i Ollerup, 
der inspirerer skoleudviklingen i Danmark, og derfor ønsker vi også en fri 
pædagogskole. Det er vigtigt for Radikale Venstre at få gode pædagogud-
dannelser i hele landet, og derfor vil vi oprette Den Frie Pædagogskole med 
det dobbelte formål at uddanne pædagoger og ledere med høj pædagogisk 
og praktisk-musisk faglighed og samtidig vise vejen for de øvrige pædagog-
uddannelser. Den Frie Pædagogskole skal bygges op omkring praktisk-musi-
ske værksteder og have rødder i højskoletraditionen.
ØKONOMI: Vi afsætter sammenlagt 430 mio. kroner til at virkeliggøre 
uddannelsesinitiativerne. Pengene kommer oveni de 200 mio. kr. årligt, 
som Radikale Venstre med aftalen om minimumsnormeringer fik afsat 
til uddanne pædagoger mv.
Skolestart i august for alle børnehavebørn   
• Vi vil afskaffe forårs-SFO, der for mange steder er en spareøvelse. På 
den måde starter børn kun i skole én gang, som Rådet for Børns Læring an-
befaler. Samtidig vil vi gerne bygge videre på de gode erfaringer, der er gjort 
i de forskellige ordninger gennem årene, i et forsøgs- og udviklingsarbejde 
om den gode skolestart.
ØKONOMI: Det koster 250 mio. kr. årligt at afskaffe førskolen og sikre at 
børn har børnehavenormering frem til skolestart.
12
Styrkelse af den pædagogiske udvikling  
• Indtil børn bliver seks år, skal de lege hele tiden. I 2017 fik vi skrevet 
leg og børneinitierede aktiviteter ind i dagtilbudsloven, og nu er tiden til at 
tage næste skridt og fremme den pædagogiske udvikling af vuggestuer og 
børnehaver ved at videreudvikle det pædagogiske grundlag og læreplaner, 
på samme måde som vi har fået fagfornyelsen i skolen.
• Det skal i højere grad være jeres børnehave. For os handler familie-
politik ikke om at passe børn hjemme, men om at forældre får ejerskabet 
til børns trivsel og udvikling tilbage. Vi er glade for selvejeformen og ønsker 
at fremme faglig ledelse og stærkt forældreengagement. Som en del af det 
pædagogiske udviklingsarbejde vil vi derfor kortlægge barrierer for at ud-
brede selvejende vuggestuer og børnehaver og styrke forældrebestyrelser 
og faglig ledelse i alle institutioner.
• Frikommuneforsøg skal udbredes til alle kommuner. Frihedsforsø-
gene har skabt bedre tid til det faglige pædagogiske arbejde til glæde for 
både børn og personale. Vi ønsker at give alle 98 kommuner mulighed for 
at lave frihedsforsøg på børne- og skoleområdet, så de får et større lokalt 
handlerum og langt større frihed til at afprøve nye løsninger, som kan mind-
ske bureaukrati og frigive mere tid til det pædagogiske arbejde.
ØKONOMI: Vi afsætter 10 mio. kr. årligt til at styrke det pædagogiske  
udviklingsarbejde.
12 13
Faktaboks
Hver fjerde pædagog er den eneste med en pædagoguddan-
nelse på sin stue, og mange steder er der stuer helt uden 
pædagoger.
•
Fra 2021-2022 var kun 6 ud af 1.720 de ekstra voksne, der 
blev ansat i landets dagtilbud, uddannede pædagoger.
•
Ansøgningerne til pædagoguddannelsen falder årligt, og sam-
tidig stiger frafaldet blandt de studerende. De seneste ni år er 
antallet af kvote 2 ansøgninger til pædagoguddannelsen mere 
end halveret.
•
Særligt om morgenen og fra middag frem til klokken cirka 15 er 
der gennemsnitligt et højt antal børn per voksne i institutionerne 
– mellem klokken 7.45 og 8.15 er der eksempelvis mere end 11 
børnehavebørn per voksen, mens der i vuggestuen er over fem 
børn per voksen.
•
14
Skole. Fra  
bedømmelse  
til begejstring
14 15
Prøv at forestille dig: Dit barn kommer hjem og fortæller dig, at du skal 
lade være med at koge bønnerne så længe. Hun er i køkkenet i denne uge 
for at lave dagens ret til hele skolen. Telefoner, computere, iPads og portal- 
undervisning er ikke længere hverdag. Vikarer er en sjældenhed. Lærerne 
har god tid til at forberede sig og gode muligheder for at bruge mange for- 
skellige materialer i undervisningen og tage på oplevelse i naturen, byen og 
i lokalsamfundet. Dine børn har undervisning, som engagerer alle. Det er 
sjovt at gå i skole. 
Langt de fleste forældre vil rigtig gerne folkeskolens ideal om at sikre alle 
børn en lige chance og gode fællesskaber med andre børn, der ikke ligner 
dem selv. Men vi vil som forældre også gerne have, at vores børn får de 
bedste muligheder, gode venner og dygtige lærere. For mange forældre er 
ved at miste tilliden til, at folkeskolen kan levere netop dét. Bekymringen er 
reel. 
Lærerne mangler tid, materialer og frihed til at lave spændende undervis-
ning og gode frikvarterer. Skolerne mangler ressourcer til at hjælpe flere 
børn i den almene undervisning, lave mellemformer eller andre inklusions-
fremmende tiltag. Folkeskolen er underlagt et utal af test, regler og mål, der 
skal sammenligne børn op imod et smalt normalbegreb. Alt for store dele 
af undervisningen foregår indenfor i klasselokalet, hvor børn ikke lærer nok, 
og hvor de har svært ved at opretholde ro, fordi den stillesiddende under-
visning strider imod børns måde at tilegne sig viden og færdigheder på. Vi 
taber børn allerede i folkeskolen, fordi de ikke kan slå til i skolens stadigt 
snævrere rammer.
Børn, der kommer fra ressourcesvage hjem, får mindre ud af folkeskolen og 
uddannelsessystemet generelt. I gennemsnit får mere end fire elever i hver 
klasse særlige støtteindsatser, mens endnu flere har brug for hjælp, men 
ikke får den. Op mod hver sjette elev forlader stadig folkeskolen uden at 
kunne det grundlæggende: Læse, skrive og regne. 
Inklusion er et rigtigt ideal, der kræver, at man afsætter de nødvendige res-
sourcer, så den almene undervisning stadig kan tilrettelægges på en måde, 
der er god for alle børn. Det er ikke tilfældet i dag, og det får problemerne 
til at vokse sig unødigt store. Vi ved, at der i dag er børn, der ender i massiv 
mistrivsel, hvor det kunne have været undgået, hvis de havde haft trygge og 
inkluderende fællesskaber med nærværende voksne, der havde mulighed, 
tid og overskud til at understøtte fællesskabet og hjælpe det enkelte barn 
langt tidligere. Ligesom at der er mange eksempler på, at forældre opsøger 
at få diagnosticeret deres børn i et forsøg på at få hjælp. Det afspejler sig i
16
de generelle tal om, at flere og flere børn og unge får stillet en psykisk diag-
nose – 37 procent flere på bare ti år. Det er nu omkring 15 procent af alle 
børn under 18 år, der bliver diagnosticeret med en psykisk lidelse, og børn 
mellem 12-24 år får i stigende grad medicin mod ADHD, søvnproblemer og 
depression.
Det er en alarmerende udvikling, og den nuværende regering har ikke leve-
ret løsningerne på, hvordan vi gør folkeskolen så god, at den også i fremti-
den vil være det foretrukne valg for langt de fleste forældre - uanset hvor de 
bor. Der mangler penge og frisind i den skolepolitik, der føres fra Christians-
borg, og det er børnene, der betaler prisen i klassefællesskabet. 
I Radikale Venstre mener vi, at inklusionsudfordringerne skal løses ikke kun 
med psykiatri men også med pædagogik og didaktik. Vi skal have vendt un-
derskud til overskud og skabt en folkeskole, der er et bedre sted at være for 
alle børn! For små og store. De krøllede og de forsigtige. Dem, der kan selv, 
og dem, der har brug for en hånd i ryggen. 
Vi drømmer om en folkeskole, hvor lærerne har tid til at forberede god 
undervisning, og hvor der kan være to voksne i klassen. En skole, hvor børn 
er meget mere ude af klasseværelset. Hvor der er fysiske bøger at læse i og 
materialer at bygge med, og hvor børn ikke er passive tilhørere, men har 
indflydelse på undervisningen. En folkeskole med oplevelser, natur, lejrtur 
og skolemad. Vi vil have flere glade børn hjem fra skole, der har lært en 
masse nyt, leget med venner og fået hjælp, når de havde brug for det. Vi 
foreslår: 
Bedre forberedelsestid og  
flere lærere og pædagoger i klassen   
• Vi vil lykkes med inklusionen. Vi vil tilføre folkeskolen de ressourcer, 
der skal til for, at lærere og pædagoger har tid til at forberede sig, hjælpe 
børn med det samme og være der i frikvarterne. Ifølge Børns Vilkår er tre 
ud af fire børn i 4. og 7. klasse kede af at gå i skole pga. lange skoledage, 
kedelig undervisning, skældud og en oplevelse af ikke at kunne være sig selv 
i klassen uden at blive drillet eller mobbet. Skolen skal bygge på et børne-
syn om, at børn gør det bedste, de kan, og vi skal netop fokusere på, hvad 
børnene kan, i stedet for det, de ikke kan. Vi skal anerkende og understøtte 
og hjælpe børn i stedet for at skælde ud eller straffe. Det betyder:
16 17
• Det skal være muligt at være to voksne i klassen i halvdelen af  
timerne i skolen. Vi vil sikre, at skolerne har ressourcer nok til, at der er 
overskud i klasseværelset og rum til både at få løst konflikter fra frikvarteret 
og hjælpe med opgaverne i timen. Børn skal have hjælp med det samme, 
før problemerne vokser sig til mistrivsel, skolefravær og diagnoser. Det er 
vigtigt, at skolen selv har friheden til at fordele ressourcerne på den måde, 
der giver bedst mening på skolen. Nogle steder vil ressourcerne kunne for-
deles jævnt ud over klasserne, andre steder vil man tænke i mellemformer 
og måske i stedet have brug for at støtte ekstra meget i indskolingen eller 
lave mindre klasser. Vi vil flytte fokus fra det enkelte barn til at hjælpe en hel 
klasse. Vi står på et børnesyn om, at alle har ret til at være i klassen, og så 
er det skolens opgave at tilføre klassen det, den behøver, for at det kan lade 
sig gøre på en god måde.
 
• Lærerne skal have ordentlig tid til at forberede god undervisning. 
Det er vigtigt for børns generelle trivsel og skoleglæde og for inklusionen 
af alle børn, at de har venner og indgår i et fællesskab. Men det er mindst 
ligeså vigtigt, at barnet har faglig trivsel og ikke føler sig dum eller forkert. 
Det kræver, at lærerne har ressourcer til at lave inkluderende undervisning, 
hvor alle børn bliver set og får hjælp, samt at der er tid til løfte den omfat-
tende opgave med at have kontakt med forældre. Meningsfuld undervis-
ning kræver medbestemmelse og inddragelse af elevernes perspektiver, og 
derfor skal lærerne i tæt samarbejde med skoleledelsen have ressourcer til 
at kunne sikre en ordentlig inddragelse af eleverne. 
• Børn skal have en voksen at snakke med. Hvis vi skal lykkes med at 
inkludere flere børn i folkeskolen forudsætter det et skifte fra at betragte 
det enkelte barns udfordringer som et individuelt problem, der kræver 
diagnosticering og henvisning til et segregeret specialundervisningstilbud, 
til at se på de udfordringer og tilhørende løsninger, der er for fællesskabet 
i klassen. Vi vil have skolepsykologer med pædagog- og lærerbaggrund på 
skolen, så elever, forældre og lærere kan få hjælp med det samme og ikke 
skal vente månedsvis på hjælp fra eksempelvis PPR.  
• Mere undervisning ud af klasselokalerne. Vi ved fra 100 års forsk-
ning, at børn lærer og udvikler sig positivt gennem sociale samspil, nysgerrig 
udforskning, eksperimenteren og leg med plads til kropslig udfoldelse og 
forskellige udtryksformer. Derfor skal der være ressourcer til, at undervis-
ningen i folkeskolen fremover kan foregå mindre i klasselokalet og langt 
mere ude i naturen og rundt i lokalsamfundet, så flere børn føler at de 
lykkes i skolen.
18
ØKONOMI: Det koster 4,7 milliarder årligt at gøre det muligt at få to voks-
ne (lærere og pædagoger) i halvdelen af alle timer. Vi vil binde pengene i 
den nyoprettede timebank i skolen, hvoraf den ene milliard kommer fra 
den såkaldte lærermilliard aftalt med finansloven fra 2020. Ressourcer-
ne sikres således til at få flere lærere, men samtidig med lokal frihed på 
den enkelte skole til at bruge ressourcerne, som det giver bedst mening 
for netop deres elever og lærere. 
Mindre skærm og mere fællesskab    
I dag betyder pressede kommune budgetter, at der skæres på meget af alt 
det, der gør det sjovt og lærerigt at være barn i folkeskolen, og som styrker 
klassefællesskabet og dermed inklusionen af flere børn. Det vil vi lave om 
på.  
• Sluk for skærmen. Digitale teknologier gør positive forskelle for børn i 
skolen, når de bliver brugt med et klart fagligt og pædagogisk formål. Men 
alt for meget undervisning bliver ensformig og kedelig, fordi lærerne ikke 
har tid til at forberede sig. Det gælder ikke mindst for undervisning, der 
foregår på en skærm eller trækkes fra læringsportal. Det er der ingen, der 
bliver gladere eller dygtigere af. En klasse er et fællesskab, hvor elever og 
lærere skal fordybe sig i fagene sammen. Børn skal bruge kroppen, høre hi-
storier og skabe og opleve i fællesskab - ikke sidde bag hver sin skærm. Når 
børn udvikler og skaber noget sammen - eksempelvis et teaterstykke eller 
en metode til at udregne rumfang, så styrker det både elevernes læring og 
fællesskaber. 
Mobiltelefoner, iPads og Chromebooks skal ud af indskolingen, og de større 
elever skal have varieret undervisning. Vi vil derfor indføre en ny vejledning 
om, at mobiltelefoner ikke medbringes i indskolingen og alene inddrages 
med et fagligt eller pædagogisk formål på mellemtrin og i udskolingen, samt 
at al undervisning i indskolingen, over 75 pct. af undervisningen i hvert fag 
på mellemtrinnet og over halvdelen af undervisningen i hvert fag i udsko-
lingen skal være analog. Så vi får mindre skærm og mere oplevelse og fantasi. 
• Spændende undervisning kræver ordentlige materialer. Derfor skal 
retten til at indkøbe undervisningsmaterialer flyttes tilbage til skolerne, som 
den plejede at være.
18 19
• Alle skoler skal have 1.500 kr. pr. elev om året til at skabe levende 
undervisning og fællesskabende oplevelser. Vi vil sikre, at skolerne 
har råd til at understøtte lærerne i at kunne prioritere det, som de vurde -
rer, de skal bruge for at tilrettelægge meningsfuld og varieret undervisning 
og give alle børn gode oplevelser, der styrker fællesskabet. Det kan være alt 
fra at tage bussen på tur, sætte en musical op på skolen, købe gode mate -
rialer ind til fagene eller noget andet. Vi vil også gerne understøtte, at alle 
klasser har muligheden for at sove sammen hvert år. Det kan gøres ved alt 
fra soveposer på skolen til større ture på lejrskole. Skolerne skal frit kunne 
råde over pengene, så midlerne kan understøtte det enkelte lærerteam. 
• Kunst og kultur. Alle børn og unge skal kunne møde kunstnere i skolen, 
se teaterforestillinger og høre koncerter hvert år. Vi vil løfte børnekunst 
og -kultur fra enkeltstående projekter ved at skabe en stærk organisering, 
som vi kender fra idrætten med DGI og DIF. Vi ønsker, at det i fremtiden 
skal være en profession, hvor man som kunstner kan blive ansat i folkesko -
len og lære eleverne at være medskabere af kunst og kultur - og udnytte de 
potentialer for at lære, udforske og udtrykke holdninger, som kunsten har.
ØKONOMI: Vi afsætter 765 mio. kroner om året svarende til ca. 1.500 kr. 
pr. elev til at give skolerne mulighed for at indkøbe materialer, give bør-
nene fællesskabende oplevelser og overnatninger sammen. Det koster 
100 mio. kr. årligt at have to-tre kunstnere ansat i hver kommune.
Færre test og prøver     
• Vi vil afskaffe nationale test og mindske betydningen af karak-
terer ved at afslutte folkeskolen på en ny måde. Børn skal glæde sig 
til at gå skole hver dag og deltage i undervisning, der er så sjov og fri, at de 
bliver opslugt og får lyst til at lære mere. 
I dag er for meget af undervisningen styret af test og bedømmelse. Det 
rammer både dannelse, inklusion og børnenes fællesskaber. Det meste af 
udskolingen handler om terminsprøver, karakterer og eksamen og helt ned 
på mellemtrinnet går alt for store dele af undervisningen med at forberede 
børnene til test. Det skaber et unødigt pres på børn, og dræber deres mod 
på at stille ”dumme” spørgsmål, fejle og lære af det. Derfor vil vi helt afskaf-
20
fe de nationale test og i forbindelse med arbejdet med fagfornyelsen samle 
skolens parter om at finde en ny og anden måde at afslutte skolen end med 
en traditionel eksamen. Ligesom vi vil styrke individuel uddannelsesvejled-
ning. Vi vil åbne uddannelsesdøre og give børn tro på sig selv og mod på 
fremtiden. 
Så længe der er adgangskrav til ungdomsuddannelserne, skal det være den 
højeste karakter på tværs af standpunkts- og afgangskarakterer, der gælder 
på eksamensbeviset.
Gratis skolemad     
• Vi vil indføre gratis skolemad til alle børn i folkeskolen. Børns sund-
hed og trivsel er ulige fordelt fra start af og vores muligheder i livet afhæn-
ger stadig i alt for høj grad af vores postnummer og forældres uddannelses-
baggrund. Børns madpakker er betinget af forældres valg og muligheder. 
Vi vil derfor bidrage til at mindske negativ social arv og fremme alle børns 
sundhed, trivsel og læringsbetingelser ved at give alle børn i folkeskolen 
et sundt, bæredygtigt og mættende måltid hver dag. Det er afgørende, at 
måltiden bliver gratis og pædagogisk, så det indtages i et forpligtende fæl-
lesskab. Det vil have en væsentlig betydning for børns udviklingsmuligheder 
både mentalt, fysisk og socialt. Skolemad er nemlig ikke kun en fordel for 
socialt udsatte elever. Et dagligt måltid - hvor man lærer at vente på hinan-
den, taler om maden, og er fælles om det at spise sammen - vil komme alle 
børn og unge til gavn. Derudover er skolemad et oplagt værktøj til at intro-
ducere børn for grønne alternativer og lære dem om råvare. Vi mener, at 
skolemaden skal følge de officielle kostråd og i videst mulige omfang være 
økologisk. 
ØKONOMI: For at sikre at ordningen etableres med så gode effekter som 
muligt, vil vi som anbefalet starte med en forsøgsordning i en række 
udvalgte kommuner med geografisk spredning. I 2030 skal 1/3 af sko-
lerne have skolemad i 2030, i 2033 skal 2/3 af skolerne have skolemad, 
og i 2035 skal alle skoler have skolemad. Det koster 1,2 mia. kr. i 2030 
stigende til mindst 3 mia. kr.
20 21
Bedre indeklima    
• Det skal være slut med klamme toiletter. Et godt fysisk læringsmiljø 
er en forudsætning for at kunne lære. Det påvirker indlæringsevne, trivsel 
og sundhed for de lærere, der skal lave undervisning og børnene, der skal 
deltage i den. Derfor giver det ingen mening, at mange skoler eksempelvis 
stadig har toiletter, der er så ulækre, at eleverne holder sig for at undgå at 
bruge dem.
Vi har længe kendt til problemerne med indeklima, og 9/10 danske skole-
bygninger er opført før, der kom lovkrav til indeklima. Derfor halter mange 
skoler fortsat efter både ift. energirenovationer, tung luft, larm, lys mv. De 
enkelte skoler har meget forskellige udfordringer, og behovene kan spænde 
fra mindre tiltag som hyppigere rengøring over større renoveringer. Det er 
investeringer, der kan være langvarige, meget dyre og svære for kommu-
nerne at finde penge til i pressede kommunebudgetter. Med dette initiativ 
ønsker vi, at flere kommuner kan komme i gang med mindre forbedringer 
af stor betydning på flere skoler nu og her. 
ØKONOMI: Vi afsætter 200 mio. kr. årligt. Til indeklimaforbedringer i min-
dre skala. Pengene skal tildeles direkte til økonomisk trængte kommu-
ner, hvor behovet er størst, og kan eksempelvis gå til at skolernes hygiej-
ne- og sanitetsforhold, nyt inventar, mindre renoveringer eller andet.
Flere uddannelsesmuligheder for lærere      
• Vi vil gøre merituddannelsen gratis. Vi har brug for flere dygtige læ-
rere i vores folkeskoler. Med en gratis merituddannelse vil vi gøre det mere 
attraktivt for eksempelvis lærervikarer at uddanne sig til lærere, ligesom vi 
gerne vil tiltrække flere forskellige mennesker til læreruddannelsen. Det er 
en kæmpe styrke, hvis kunstnere, akademikere eller håndværkere finder 
deres vej ind i klasselokalet.
22
• Vi vil give alle lærerstuderende ret til en lærerkandidat og åbne 
nye karriereveje for lærere på skolen, så de dygtigste lærere ikke uddanner 
sig væk. På kandidaten skal de kunne specialisere sig i fagene eller nørde in-
den for områder som f.eks. inklusion og trivsel, nye teknologier, klima, natur 
mv., og blive faglige fyrtårne, som kan være med til at udvikle folkeskolen til 
fremtiden. 
ØKONOMI: Vi afsætter 50 mio. kr. årligt til at realisere uddannelses- 
initiativerne.
Flere børn på efterskole    
• Vi vil give 1.200 børn stipendier til et efterskoleophold. Efterskoler 
er noget af det bedste, vi har i Danmark. De kan noget helt særligt med at 
danne unge, udvikle meningsfulde fællesskaber og lade unge møde hin-
anden på kryds og tværs. Forældre sender et barn af sted og får et ungt 
menneske hjem, der er blevet klogere på sig selv og på verden. Et ungt 
menneske, der har fået oplevelser og venner for livet. Vi skal værne om de 
unges pusterum, og give flere mulighed for at blive en del af et efterskole-
fællesskab. 
ØKONOMI: Vi afsætter en pulje på 40 mio. kr. årligt til fripladser, så flere 
unge kan komme på efterskole. Midlerne skal finansiere 1.200 stipen-
dier af 33.000 kr., der kan søges af familier med en husstandsindkomst 
på under 500.000 kr. årligt. Når ordningen har fået en vis volumen, vil vi 
målrette stipendieordningen yderligere.
22 23
•
Faktaboks
Hver tredje lærerstuderende falder fra under studiet, og hele 
40 procent vælger efter fem år som lærer folkeskolen fra.
Elevfraværet er eksploderet og på bare seks år er statens 
udgifter forbundet med skolevægring steget fra 9,3 mio. kr. til 
1,8 mia. kr. i tabt arbejdsfortjeneste.
•
18 pct. af skoleeleverne keder sig tit i skolen, og næsten halvde-
len oplever kun nogenlunde eller slet ikke, at de bliver klogere af 
at gå i skole. 
•
Folkeskolernes økonomi er nu så presset, at skolebestyrelser 
landet over nægter at godkende budgettet. Der mangler penge 
til helt basale ting som at reparere huller i væggen, male eller 
udskifte ødelagt underlag på fodboldbanen. Ligesom at lejrsko-
ler, busbilletter og ture i svømmehallen spares væk. 
•
De dygtigste lærere underviser de mest ressourcestærke børn 
og i Danmark er vi stadig ligeså dårlige til at bryde den negati-
ve sociale arv som i USA.
•
Vi ved, fra erfaringer med to-voksen timer, at det mindsker 
lærernes sygefravær og giver færre vikarer.
•
Omkring hvert fjerde skolestartende barn har vanskeligheder på 
mindst ét motorisk område bl.a. fordi de sidder for meget ned.
•
Hvert femte barn i 4. og 7. klasse har sjældent eller aldrig lyst til 
at gå i skole. Det skyldes især lange skoledage, kedelig undervis-
ning, en oplevelse af ikke at kunne være sig selv i klassen uden 
at blive drillet eller mobbet, ligesom mange har en lærer, der 
skælder ud.
•
24
Fritid, leg og  
natur. Fra skærm   
til fællesskab
24 25
Prøv at forestille dig: Du skal hente dine børn på fritten, og du kan lige så 
godt lade være med at komme for tidligt. Dit barn skal først lige være færdig 
med at indspille et nummer, som de selv har skrevet, og som skal bruges til 
den store forårskoncert. På vejen møder du en klubpædagog, der vil ud og 
hænge med de unge på skaterrampen. I weekenden løber dine børn ud for 
at slæbe fodboldmål ud på vejen. I har sat et skilt op, så vejen nu er børne-
zone, hvor børnene trygt kan spille eller stå på rulleskøjter og tegne med 
kridt. At vi i det hele taget har indrettet flere byer med gode og udfordrende 
legepladser og mere natur.
Engang sendte vi børn ud at lege, når de larmede. I dag er vi ved at opdrage 
en generation til at gå ind på værelset med en skærm i stedet for. Vi skal 
finde en bedre balance mellem, at begrænse børn og unges brug af skærme 
samtidig med, at vi forbereder dem på en digital verden. Det er der bred 
politisk enighed om på Christiansborg. Men få diskuterer, hvad børnene så 
kan og skal bruge tiden på, når skærmene i højere grad fjernes. I Radikale 
Venstre foreslår vi markant mindre skærm i skole og fritid og samtidig en 
landsdækkende satsning på at få mere natur og leg ind i børnenes liv.
Børn er allergladest, når de leger, og det er gennem leg, at de helt grund-
læggende sociale færdigheder dannes: De lærer at indgå i fællesskaber, 
forhandle, tilpasse sig og stå fast på egne grænser. I dag er børns leg langt 
mere overvåget og mindre risikofyldt end tidligere. Langt de fleste børn 
leger med forældre ved hånden og faldunderlag under fødderne. Alle børn 
er i udgangspunktet vilde med natur, de vil gerne rode i jord, røre ved dyr 
og lege udenfor. Men i dag kommer vi let til at slå den interesse ihjel tidligt 
i mange børns liv. Det skal der laves om på. Derfor skal vi som samfund 
tillægge leg mere værdi og ikke mindst de steder, hvor leg trives godt. 
I fritidsinstitutionerne får alle børn et afbræk fra at skulle præstere fagligt. 
Her lærer børn at række ud, få venner, være i konflikt og genforhandle. De 
har en voksen at snakke med og får lov at dyrke interesser, nørde, eksperi-
mentere med nye ting og lege. Fritidspædagogikken har også en afgørende 
betydning for de børn og unge, der har det svært derhjemme eller kæmper 
med at finde en plads i skolen. For dem er timerne på fritten det eneste 
tidspunkt på dagen, hvor de reelt kan sænke skuldrene. Hvor de kan føle, at 
de er gode til noget, og at der er voksne, der kan lide dem og tror på dem. 
Børns tro på sig selv er forudsat af, at andre også tror på dem. Fritidshjem-
mene og ikke mindst klubberne kan derfor også noget helt enestående 
både i forhold til at fremme trivsel og trygge fællesskaber samt at forebygge 
kriminalitet og socialt udsathed. Dygtige fritidspædagoger har en helt anden 
forbindelse til udsatte unge og tilbyder dem stærke og sunde fællesskaber
26
som alternativer til de kriminelle miljøer, som de ellers kan blive tiltrukket 
af. Klubpædagoger er opsøgende, og er der for de unge, som ellers er en-
somme eller på vej ud i ballade.
Derfor er det en mindre katastrofe, at netop fritidspædagogikken er blevet 
beskåret med to milliarder kroner siden folkeskolereformen blev indført i 
2013. 20 pct. af kommunerne har i dag ikke et klubtilbud, og flere steder 
foregår SFO’en i klasselokalet. Det går hårdt udover kvaliteten og et stigen-
de antal forældre vælger fritidsinstitutionerne fra, hvilket betyder, at bør-
nene bare går hjem efter skole, hvor alt for mange ender passivt bag en 
skærm. 
Vi vil vende besparelser til investeringer med en samlet genopretningsplan 
for fritidspædagogikken. Vi drømmer om fritidshjem, hvor børn tigger om at 
få lov at blive bare ti minutter mere, fordi der er sjovt at være og gode værk-
steder. Vi drømmer om, at flere børn møder natur, om mere leg og mindre 
skærm. Gode klubtilbud i alle kommuner, hvor der er stærke ungdomsfæl-
lesskaber, dygtige pædagoger og åbent om aftenen. Vi vil sætte vores børn 
fri til at lege vildt, fordi det er sådan de lærer, trives og udvikler sig både 
fysisk og socialt. Vi vil skabe mere rum til, at børn kan lege frit både i byen 
og i naturen. Det kræver et opgør med en række regler, der i dag begrænser 
borgere, civilsamfund og kommuner, og en massiv investering i fritidshjem 
og klubber. Vi foreslår:
Fritidshjem op til 6. klasse     
• Mere leg, mindre skærm. I dag holder alt for mange børn op med at 
lege i mellemtrinnet, sidder på telefonen eller går hjem. Derfor vil vi sikre at 
alle børn fremover kan gå i fritidshjem frem til 6. klasse, så der er et oplagt 
tilbud til alle børn, hvor små kan lære af de store, og de store kan blive ved 
med at lege. 
Vi vil lave en 10 års plan for at genrejse fritidshjemmene med egne lokaler 
og egen ledelse. Så de eksempelvis kan have musikstudier og mulighed for 
at lade kreaprojekter stå i dagevis. Langt flere steder hvor der er dyr, bål  
og god adgang til natur. Det skal være slut med SFO’er i klasselokaler eller 
gangarealer. Vi vil have fritidshjem, som er en synlig anden verden end sko-
len. Her skal alle børn kunne sænke skuldrene, være en del af et fællesskab 
og prøve kræfter med en masse forskellige håndværk og finde ud af, hvad 
de kan lide og ikke lide, og dermed blive klogere på, hvem de er og gerne vil 
være.
26 27
Vi kan godt lide de gamle villaer, men der er ikke noget til hinder for, at 
fritidshjem kan have deres egne områder på skolens matrikel. Der findes 
eksempelvis gode eksempler på, at man på skoler med faldende børnetal 
har omdannet en fløj til værksteder til fritidspædagogikken. I det hele taget 
kan vi bygge videre på de seneste ti års gode erfaringer med samarbejde 
mellem skole og fritid eksempelvis ved, at man fortsat kan dele gymnastik-
hal og have pædagoger ansat begge steder. 
• Fritidshjem skal have deres egen lov. Med et stærkt formål, der sam-
tidig lukker det nuværende hul, hvor der ikke er noget lovkrav om fritidsin-
stitutioner på mellemtrinnet. Det ville være et kæmpe fremskridt for steder 
som eksempelvis Bornholm, hvor der i dag ikke findes et klubtilbud for børn 
på mellemtrinnet. 
• Vi vil igangsætte et pædagogisk udviklingsprogram for fritidshjem-
mene, som skal sikre at børn og voksne i fremtiden møder pædagoger med 
høj faglighed. Vi vil understøtte den pædagogiske udvikling på hvert enkelt 
fritidshjem, sikre inddragelse af børns perspektiver og fremme netværk og 
inspiration mellem fritidshjemmene. Med udviklingsprogrammet ønsker vi, 
at skrue op for fagligheden og stoltheden hos fritidspædagoger og styrke 
deres stemme.
• Fritidshjem med gode værksteder. Vi vil nedsætte en ekspertgruppe 
på samme måde som fagfornyelsen i skolen, der skal udvikle formålsbe -
skrivelser for værkstederne, aktiviteter mv. Det skal ikke være det samme 
over det hele, men det er heller ikke lige meget, om der er værksteder, og 
hvad der foregår der.
• Forskning i fritidspædagogik. Vi vil fremme forskningen med et fritids- 
pædagogisk program oven i børneforskningsprogrammet. Samtidig vi vil 
gøre fritidspædagogikken til en stærk del af pædagoguddannelsen. 
Klubber med længere åbent       
• Klubben skal kunne holde mere åbent, og pædagogerne skal  
opsøge de unge, hvor de hænger ud  særligt i de områder, hvor de so-
ciale udfordringer og ungdomskriminalitet er størst. Vi ønsker, at klubberne 
skal kunne åbne tidligere, så de unge kan tage derhen direkte efter skole, 
holde åbent om aftenen, i weekenden og på helligdage. Den udvidede åb-
ningstid gør, at de unge tilbringer mindre tid på gaden. I dag er der allerede
28
en del klubpædagoger, der arbejder opsøgende. Men der er ikke et fælles 
lovgrundlag for de forskellige klubtilbud, og det er derfor forskelligt, om 
loven fastslår det som en del af deres opgave, hvilket afgør om de får tildelt 
ressourcer. Dermed bliver det opsøgende arbejde afhængigt af den enkelte 
klubs muligheder og ressourcer. I en ny lov for fritidspædagogikken vil vi 
fastslå, at alle fritidsinstitutioner har en opsøgende og forebyggende rolle 
og sikre den nødvendige økonomi.  
ØKONOMI: Det koster 3 mia. kroner årligt at få selvejende fritidshjem 
med værksteder og dyr flere steder og 1 mia. kroner årligt at gøre 
klubber opsøgende og aftenåbent oven i de midler, som kommunerne 
allerede prioriterer til området. Til sammenligning er der blevet skåret 
over 2 mia. kroner årligt alene på SFO’erne siden folkeskolereformen.
I nogle kommuner vil der være store udgifter forbundet med at købe 
bygninger eller renovere bygninger. I andre kommuner er efterslæbet 
især på at ansætte pædagoger og få bragt forældrebetalingen ned. Der-
udover vil vi afsætte 25 mio. kr. årligt til forskning i fritidspædagogik.
 
Mere leg på vejen og flere bemandede byggelegepladser     
• Frihed til at lave børnezoner på veje og bilfrie dage. I dag er det 
svært for kommuner og borgere at indføre bilfri dage, og vi har kun få 
markerede børnezoner, hvor børn må løbe ud og lege på vejen, når de 
kommer hjem om eftermiddagen. Vi vil ændre lovgivningen og give kommu-
ner, borgere og civilsamfund lov til at indrette byens rum til leg permanent 
eller midlertidigt. Samtidig ønsker vi at lave en landsdækkende kampagne, 
så grundejerforeninger, andelsforeninger og almene boligforeninger bliver 
opmærksom på de nye muligheder. Forestil dig at kommuner og civilsam-
fund for eksempel kunne gå sammen om at indføre en fælles bilfri dag om 
måneden eller langt flere opholds- og legeområder, der med et skilt viser, at 
her må børn opholde sig og lege i gaden. Vi vil arbejde for at afbureaukrati-
sere de steder, hvor national lovgivning begrænser legens vilkår lokalt.
• Flere bemandede byggelegepladser. Vi vil udbrede legepladser, hvor 
børn kan bygge, rive ned, kravle højt op, få mudder på knæene og klappe 
dyr. Vi er stolte af de danske byggelegepladser, og ønsker at børn i hele 
landet får adgang til dem. Derfor vil vi afsætte midler til at etablere og drive 
20 bemandede byggelegepladser fordelt i hele landet.
28 29
• Natur i byen. Børn skal have meget bedre muligheder for at lege vildt 
i naturen. Kommuner, daginstitutioner, skoler, boligforeninger mv. skal 
derfor kunne trække på viden, inspiration og rådgivning fra Videncenter for 
Børnevenlige Byer og Legepladser med henblik på at få meget mere natur 
og vild leg ind i daginstitutioner, skoler, offentlige legepladser og torve.
ØKONOMI: Det koster 30 mio. kr. årligt at drive et Videnscenter, som kan 
give rådgivning og omlægningsstøtte. Vi afsætter 100 mio. kr. årligt til en 
national strategi for udbredelsen af vilde legepladser - svarende til 20 
selvejende, bemandede byggelegepladser. Vi vil desuden afsøge mulig-
heden for at samarbejde med fonde.
Stærkt civilsamfund og frivilligt foreningsliv     
• Vi vil understøtte de lokale fællesskaber og aktiviteter. Hver dag 
er der tusindvis af frivillige, der sørger for, at børn kommer ud i naturen, 
oplever kunst og lokalteater, spiller bold, lærer at binde knob og skaber fæl-
lesskaber, der får os til at mødes på kryds og tværs af baggrunde. Danmarks 
civilsamfund binder os sammen og faciliterer leg og sport, mens de holder 
hånden under tusindvis af børn og fællesskaber. Men mange steder oplever 
man færre frivillige, snærende regler og økonomisk smalhals i de forskellige 
foreninger. Vi ønsker at styrke det civile samfund og de mange aktiviteter 
ved at udvikle nye partnerskaber mellem kommuner og frivillige foreninger, 
hvor vi også afsætter midler til at understøtte og styrke de konkrete aktivi-
teter, så civilsamfundet også for fremtiden kan blive ved med at være den 
uvurderlige ressource for hele vores samfund, som det er i dag.
ØKONOMI: Derudover afsætter vi 100 mio. kr. årligt til at styrke civilsam-
fundsorganisationer over hele landet.
30
Faktaboks
Knap halvdelen af alle børn har en profil på sociale medier, 
når de fylder ti år.
•
Et voksende antal videnskabelige undersøgelser viser en sam-
menhæng mellem at være ude i naturen og fysisk aktivitet 
samt mental trivsel.
•
63 procent af børnene i 4. klasse angiver, at det at sidde med en 
telefon eller computer er blandt de aktiviteter, de bedst kan lide 
efter skole. I 7. klasse er tallet steget til 74 pct.
•
Otte ud af ti af de 8-15-årige børn, svarer at naturen gør dem 
meget glade, og 44 procent vil gerne være mere eller meget 
mere ude i natur og grønne områder.
•
30 31
Mia. kr.
Vuggestuer og børnehaver   . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3,7
Folkeskole  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7,1
Fritidspædagogik og leg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4,3
 
SUM 15,0
Note: På grund af afrunding til nærmeste 100 mio. kr. summerer de enkelte elementer 
ikke nødvendigvis til totalen.
 
Finansiering
Børneløftet er finansieret gennem Radikale Venstres 2030 plan, hvor 
vi foreslår en ny generationskontrakt og gennem reformer på særligt 
seniorområdet frigiver ressourcer til at investere i de næste generati -
oner, klima og uddannelse.
31
Økonomioversigt
32


---

# [PDF] gratis_skolemad_februar-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/52ff0tde/gratis_skolemad_februar-2024.pdf

Radikale Venstres  
forslag til finanslov 2024
GIV ET 
BEDRE DANMARK 
VIDERE
      
GRATIS SKOLEMAD  
TIL BØRN I  
FOLKESKOLEN 
Radikale Venstres folketingsgruppe 
Februar 2024
2
Radikale Venstre vil indføre gratis 
skolemad til børn i folkeskolen
Gratis skolemad vil hjælpe Danmarks mest udsatte børn 
og frigive mere tid i alle børnefamilier.
Folkeskolen er måske den vigtigste institution i det danske velfærdssamfund. I sin  
essens skal den sikre lige adgang til uddannelse og dermed lige muligheder for alle 
børn. I folkeskolen har man helle fra de sociale kategorier, der ellers definerer og deter-
minerer vores liv. I folkeskolen kan man bare være til og indgå i fællesskabet på lige  
fod med sine klassekammerater. 
Men i de senere år har vi set en trist tendens til, at flere og flere forældre vælger folke-
skolen fra i frygt for, at kvaliteten ikke er høj nok. Det bekymrer os i Radikale Venstre. 
Folkeskolen er selve fundamentet under vores samfund. Det er her vi mødes på kryds 
og tværs og vokser os større sammen. 
Gratis skolemad til alle kan hjælpe  
med til at bryde negativ social arv
Det er helt afgørende, at skolen bliver ved med at være for alle. Fordi virkeligheden er, 
at børns sundhed og trivsel er ulige fordelt fra start af. Børns muligheder afhænger sta-
dig i alt for høj grad af forældres uddannelse og postnummer. Den ulighed bliver synlig 
hver eneste dag, når madpakkerne skal op af skoletasken. Det vil vi i Radikale Venstre 
lave om på gennem obligatoriske, gratis, sunde og bæredygtige måltider hver dag – så 
alle børn kan få mere ud af timerne i klasselokalet og fællesskabet i skolen. 
I Radikale Venstre vil vi Folkeskolen. Derfor er vi klar til at investere massivt i at lave  
en bedre skole, så langt de fleste forældre fortsat vil vælge skolen til. Vi ønsker at inve-
stere i flere uddannede lærere og pædagoger, flere timer med to voksne i klasselokalet, 
spændende undervisning i gode lokaler - og gratis skolemad. Vi vil tage det bedste 
fra efterskolerne og give alle børn i folkeskolen et godt måltid at være fælles om hver 
eneste dag, så børnene indgår i et forpligtende fællesskab. Det vil have en afgørende 
betydning for børns udviklingsmuligheder både mentalt, fysisk og socialt. 
Som flere studier har påvist, vil især udsatte børn og unge få glæde af et tilbud om gratis 
sund mad, der kan medvirke til at bryde med negativ social arv. Sund mad i skolen øger 
elevernes koncentration, indlæring og faglige præstationer. Det gælder især for elever, 
der har forældre i lavindkomstgrupper. Rumlende maver skaber dårligere resultater. 
Hvert år forlader op mod hver sjette elev stadig folkeskolen uden at kunne det basale: 
Læse, skrive og regne. Derfor er det dybt problematisk at tre ud af fire skolebørn i Dan-
mark føler sig sultne, når de er i skole (Skovgaard, 2018). Erfaringer fra Sverige og Finland 
viser bl.a., at elever, der er omfattet af skolemadsordningen, klarer sig bedre, gennem-
fører flere års uddannelse og opnår en højere livsindkomst. (Lundborg et. Al. 2021)
Derudover taler en lang række andre forhold for en skolemadsordning.
3
Gratis skolemad er godt for vores sundhed  
og kan lette presset på børnefamilier
Vi ved, at god og næringsrig kost øger sundhed og koncentrationsevne og forebygger 
kroniske sygdomme (Cevea, 2022). Ligesom vi ved, at mad- og måltidsvaner grundlæg-
ges i barndommen (EVA, 2021). Hvis man vokser op med usunde madvaner, så hænger 
de ved i voksenlivet. Alligevel har vi ikke en strukturel tilgang til børns måltider. Alkohol 
og rygning blandt børn og unge anskues og angribes som kulturelle og samfundsmæs-
sige udfordringer, der skal løses strukturelt. Den tilgang mangler, når det kommer til 
børn og unges måltider.  
Skolemad vil fjerne de bekymringer, som mange børn sidder med hver dag, når klok-
ken nærmer sig frokosttid, og man endnu engang er dén i klassen, der hiver en tom 
madkasse op af skoletasken. Eller den, der spiser sin madpakke på toilettet, fordi man 
skammer sig over indholdet. Men skolemad er ikke kun en fordel for socialt udsatte 
elever. Et dagligt sundt fælles måltid - hvor man lærer at vente på hinanden, taler om 
maden og er fælles om det at spise sammen - vil komme alle børn og unge til gavn.
Skolemad er også et oplagt redskab til at introducere børn og unge til grøn og bære-
dygtig mad. I Finland har man eksempelvis gode erfaringer med at bruge skolemad 
som redskab til at introducere nye fødevarer til børn, samt til at undervise eleverne  
i ernæring, sunde spisevaner og hvordan man er sammen om det gode måltid. (Ibid)
Derudover vil skolemad frigive tid til alle forældre, der kæmper med at få arbejds- og 
familieliv til at hænge sammen. De fleste forældre kan nok genkende trætheden, når 
man efter madlavning, bad og putning skal til at smøre madpakker. Eller den kroniske 
dårlige samvittighed over at skulle finde på sunde og varierede retter, som børnene 
rent faktisk også gider at spise. En skolemadsordning vil frigive ressourcer i den enkelte 
familie, så forældrene kan blive en halv time længere på arbejde, eller have det ekstra 
overskud til at lege gemmeleg med børnene, kigge hinanden i øjnene eller tage toppen 
af tidspresset, når alle skal ud ad døren om morgenen.
Finansiering
De økonomiske omkostninger forbundet med skolemad afhænger af flere forhold, 
herunder om ordningen gøres gratis for alle eller suppleres af delvis brugerbetaling 
for velstillede forældre, hvilke krav der stilles til råvarer og omfanget af madordningen, 
hvilke køkkenfaciliteter, der er tilgængelige lokalt mm. For at sikre at ordningen etab-
leres med så gode effekter som muligt, foreslår vi at starte med en forsøgsordning i en 
række udvalgte kommuner med geografisk spredning. Det er afgørende at erfarings-
opsamling bliver en væsentlig del af forsøgsordningen. Vi ønsker, at ordningen på sigt 
skal udbredes til alle børn i folkeskolen. Fuldt indfaset skønnes det at koste mellem  
2 og 3,3 mia. kr. årligt (Børne- og Undervisningsudvalget 2020-21).
 
Forslaget finansieres af det økonomiske råderum og indgår i Radikale Venstres kom-
mende 2030-plan, der udgør en ny generationskontrakt. Vi ser en ny afgørende skil-
lelinje i dansk politik, der handler om balancen mellem de ressourcer, de voksne og
ældre generationer bruger på sig selv, og dem de investerer i de unge generationer og 
børnene. I de seneste årtier er op mod 95% af nye midler til sundhedssektoren været 
forbeholdt 65+ årige, mens det kun er 3%, der er investeret i tidlige og forebyggende 
indsatser hos børn og unge. 
Konkret foreslår vi derfor en ny generationskontrakt, hvor ældre i Danmark i gennem-
snit bliver på arbejdsmarkedet ligeså længe som deres jævnaldrende i Norge og Sve- 
rige, hvorved der frigøres op mod ti milliarder om året, der eksempelvis kan investeres 
i gratis skolemad og en bedre folkeskole.
Radikale Venstres samlede bud på en ny generationskontrakt vil blive præsenteret i 
vores kommende 2030 plan.    
   
4
Forslaget opsummeret
• Radikale Venstre vil have gratis skolemad i alle landets folkeskoler. Vi fore- 
 slår at begynde med en forsøgsordning med skolemad i folkeskolen i en   
 række udvalgte kommuner med geografisk spredning.  
• Måltidet skal være sundt, næringsrigt, bæredygtig og mættende. Det er   
 afgørende for os, at måltidet bliver obligatorisk, og gratis, så alle børn hver   
 dag oplever et måltid, som de er fælles om at spise. 
• Fuldt indfaset skønnes skolemad på alle landets folkeskoler at koste mellem 
 2 og 3,3 mia. kr. årligt. 
• Forslaget finansieres gennem Radikale Venstres generationskontrakt, hvor  
 ældre bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, så vi kan give et bedre liv  
 videre til vores børn og unge. Pengene er afsat i Radikale Venstres 2030-plan,  
 der præsenteres senere på året.
5
Fakta
• Mere end halvdelen af danske forældre bakker op om skolemad (Cevea,   
 2022). Blandt forældre med de højeste indkomster ønsker 51 procent, at der  
 indføres gratis skolemad. Blandt forældre med de laveste indkomster støtter  
 73 procent gratis skolemad.  
• Skolemad øger sundhed og koncentrationsevne – særligt blandt socialt 
 dårligere stillede elever. (Cevea, 2022)
• Det koster 2,7 mia. kr. hvis alle elever skal have skolemad hver dag. Det   
 svarer til 26 kr. pr. elev. Dette er prisen for driften efter implementeringen 
 af f.eks. køkkener mm. Prisen medregner desuden ikke reformeffekter af 
 den frigjorte tid, forældrene får ved ikke at smøre madpakker. (UVM)
• Elever spiser sundere frokost end de ville gøre med madpakker – særligt   
 elever, der har forældre med korte uddannelser. (Cevea, 2022)
• Sverige og Finland har gratis skolemad til alle, og Norge bevæger sig i 
 samme retning. Erfaringer fra Sverige viser blandt andet, at elever, der er   
 omfattet af skolemadsordningen, gennemfører flere års uddannelse, vokser  
 mere, samt at mad i skolen har en langtidseffekt på livsindkomsten. 
 (Lundborg, 2021)
• Otte ud af ti børn har madpakke med mindst fire gange om ugen. 80 procent  
 af alle landets skoler har en bruger betalt madordning.  
 (Arla madmovers, 2019)
• Tre ud af fire skolebørn i Danmark føler sig sultne, når de er i skole.  
 (Skovgaard, 2018)
Kilder
ArlaMadmovers (2019), Undersøgelse gennemført af Radius om forældres holdning til mad-
pakker og deres børns spisevaner
Børne- og Undervisningsudvalget, 2020-2021: BUU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 302
Cevea, 2022: Danske forældre vil have gratis skolemad på alle folkeskoler
Eva, 2021: Mad og måltider i dagtilbud og familie. Danmarks Evalueringsinstitut og Børne- og 
Undervisningsministeriet 
Lundborg, P. et al. (2021), Long term effects of childhood nutrition, Evidence from of School 
Lunch Reform, The Review of Economic Studies Limited.
Skovgaard et. al, 2018: Rammer for mad og måltider i skolen. Af Mikkel Stovgaard, Mathias 
Thorborg, Kamilla Kragelund, Barbara Vad Andersen og Karen Wistoft
Radikale Venstre
Februar 2024


---

# Børneløftet - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/boern-og-skole/boerneloeftet

Vores samfund er i ubalance. Mens mange voksne bliver rigere, bliver børn og unges liv fattigere: Alt for mange børn og unge mistrives, og de fællesskabende institutioner – vuggestuer, børnehaver, folkeskoler, fritidshjem og klubber - er i underskud.
Overalt i Danmark har børn mistet tid og rum til at lege og indgå i stærke fællesskaber med hinanden. Hent udspillet
Læs børneløftet
Vi foreslår en ny generationskontrakt, hvor vi giver et historisk økonomisk løft på 15 milliarder kroner om året til vores børns institutioner, skoler og frie tid.
Læs en sammenfatning af vores udspil her eller hent hele udspillet her.


---

# Gratis skolemad til børn i folkeskolen - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/boern-og-skole/gratis-skolemad-til-boern-i-folkeskolen

Hent udspillet her Gratis skolemad i folkeskolen
Udspil om gratis skolemad
Folkeskolen er selve fundamentet under vores samfund. Det er her vi mødes på kryds og tværs og vokser os større sammen.
Det er helt afgørende, at skolen bliver ved med at være for alle. Fordi virkeligheden er, at børns sundhed og trivsel er ulige fordelt fra start af.
Børns muligheder afhænger stadig i alt for høj grad af forældres uddannelse og postnummer. Den ulighed bliver synlig hver eneste dag, når madpakkerne skal op af skoletasken.
Det vil vi i Radikale Venstre lave om på gennem obligatoriske, gratis, sunde og bæredygtige måltider hver dag – så alle børn kan få mere ud af timerne i klasselokalet og fællesskabet i skolen. Forslaget opsummeret    Forsøgsordning i udvalgte kommuner  Radikale Venstre vil have gratis skolemad i alle landets folkeskoler. Vi foreslår at begynde med en forsøgsordning med skolemad i folkeskolen i en række udvalgte kommuner med geografisk spredning.  Sundt, næringsrigt, bæredygtig og mættende  Måltidet skal være sundt, næringsrigt, bæredygtig og mættende.
Det er afgørende for os, at måltidet bliver obligatorisk, og gratis, så alle børn hver dag oplever et måltid, som de er fælles om at spise.  Finansiering  Fuldt indfaset skønnes skolemad på alle landets folkeskoler at koste mellem 2 og 3,3 mia. kr. årligt.
Forslaget finansieres gennem Radikale Venstres generationskontrakt, hvor ældre bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, så vi kan give et bedre liv videre til vores børn og unge.
Pengene er afsat i Radikale Venstres 2030-plan, der præsenteres senere på året. Vi vil folkeskolen I Radikale Venstre vil vi Folkeskolen. Derfor er vi klar til at investere massivt i at lave en bedre skole, så langt de fleste forældre fortsat vil vælge skolen til.
Vi ønsker at investere i flere uddannede lærere og pædagoger, flere timer med to voksne i klasselokalet, spændende undervisning i gode lokaler - og gratis skolemad.
Vi vil tage det bedste fra efterskolerne og give alle børn i folkeskolen et godt måltid at være fælles om hver eneste dag, så børnene indgår i et forpligtende fællesskab.
Det vil have en afgørende betydning for børns udviklingsmuligheder både mentalt, fysisk og socialt.


---

# Martin Lidegaard - Politisk leder - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/martin-lidegaard

Min største ambition er at kunne levere et Danmark og et samfund videre, der er endnu bedre end det, vi selv fik af vores forældre.
I dag risikerer vi at gøre det modsatte. Klimaet går i den gale retning, fordi politikerne ikke gør det, som de siger. Børns og unges mistrivsel vokser. Uddannelserne bliver ringere, og det kniber med at finde mennesker og medarbejdere til alle velfærdssamfundets kerneydelser. Jeg er overbevist om, at vi kan gøre det bedre. Vi radikale er overbeviste om, at det kan gøres bedre.
Det er faktisk inden for rækkevidde at give et stabil, fredelig og bæredygtig verden videre. Hvis vi vil – og det vil jeg!
“Jeg gik ind i politik på grund af klimaet, og jeg er her stadig på grund af klimaet.”
Martin Lidegaard  Da jeg første gang stod med min nyfødte datter i armene i 2002, gav alting pludselig mening. Sidenhen har jeg fået to døtre til med min nuværende hustru. Der er ikke noget jeg holder mere af end at være sammen med min familie og mine børn.
Hver morgen cykler jeg med mine to mindste børn i skole. Det er godt for mig, men også for det klima, som har været den grønne tråd i hele mit politiske arbejde.
Jeg gik ind i politik på grund af klimaet, og jeg er her stadig på grund af klimaet. Vi er den sidste generation af politikere, der kan nå at gøre noget ved den globale opvarmning på vegne af alle kommende generationer. Derfor har det for mig den højeste prioritet.
“Jeg er overbevist om det er afgørende for at kunne finde fælles politiske løsninger, at man ser og respekterer hinandens perspektiv.”
Martin Lidegaard  I 2001 blev jeg for første gang valgt til Folketinget. Dengang blev Anders Fogh Rasmussen statsminister, og en af hans første gerninger var at aflyse de to planlagte havvindmølleparker samt stort set alle grønne satsninger, som SR-regeringen havde lavet. Så var rammen sat.Jeg var Klima- og Energiordfører og husker stadig en vidunderlig udveksling mellem Venstres Finansminister Thor Pedersen og Socialdemokratiets Svend Auken under en energiforhandling:Thor: Svend, jeg har tænkt over det. Skulle vi ikke bare sætte vindmøllerne op i byen, dér hvor folk er så glade for dem, og hvor der bliver brugt mest el?Svend: Fantastisk ide, Thor. Hvad med så også at lægge alle svinestaldene i byerne, her bliver der jo spist flest koteletter.Begge havde ret. Jeg er overbevist om det er afgørende for at kunne finde fælles politiske løsninger, at man ser og respekterer hinandens perspektiv. Det var på baggrund af denne erfaring at jeg i 2008 forlod dansk politik og sammen med 100 andre aktører dannede den tværpolitiske grønne tænketank Concito, som jeg var formand for i de næste tre år. "Hej Martin. Det er Margrethe" I 2011 var jeg fortsat formand for Concito - og ville ikke bytte det for noget... tænkte jeg. Indtil jeg en aften fik et opkald fra Margrethe Vestager, som spurgte mig, om jeg ville være klimaminister i den nye SRSF-regering. Det takkede jeg selvfølgelig ja til.
Jeg er særligt stolt over, at det i 2012 lykkedes at samle stort set alle Folketingets partier bag det mest ambitiøse grønne energiforlig nogensinde. Med et højt ambitionsniveau og stabile rammer betød det, at prisen på vindenergi blev reduceret med 60-80 procent over de følgende år. Hvilket igen har fået betydning for alle globale energimarkeder, fordi vind og sol nu er de billigste energiformer. I 2014 blev jeg udenrigsminister, og få måneder efter annekterede Rusland Krim. Jeg fik derfor en ekstrem stejl læringskurve ind i en ny europæisk ministerkreds og en ny multipolar verdensorden, hvor der mere end nogensinde er brug for sammenhold og offensiv tænkning i Europa. Jeg fik også god brug for mine erfaringer som energiminister. Den dag i dag fatter jeg ikke, hvor dårlige vi er til at koble vores energipolitik og sikkerhedspolitik - hvad jeg vist fik sagt så mange gange til mine kollegaer i EU, at de blev lidt trætte af mig.Men helt ærligt: Hvor tåbeligt er det ikke, at vi EU-borgere hvert år importerer fossile brændsler for 300 milliarder Euro fra regimer, der bruger pengene til at opbygge store hære og føre krige i vores nærområder, som vi bagefter skal bruge andre milliarder på at rydde op efter. Selv ved årsskiftet 2022/23 importerede vi stadig 10 procent af vores gas fra Rusland, hvorved vi pumpede milliarder i Putins krigsmaskine. Vi burde i stedet bruge de mange milliarder på at investere i en historisk hastig omstilling af hele vores energisektor til ren, billig og sikker energi. Til gavn for klima, økonomi og sikkerhed.   Opvækst og uddannelse Jeg er født i 1966 og opvokset med mine brødre Øjvind, Kresten og Bo Lidegaard samt min far Mads og mor Else. De var lige flyttet fra Grønland til Krogerup Højskole i Humlebæk, da jeg blev født. En stor del af min barndom og ungdom foregik derfor med Grønland som bagtæppe og højskolen som ramme. Lige siden har jeg været forelsket i den danske tradition for oplysning og dannelse, ungdommens særlige energi, den lyttende samtale – dans og demokrati.
I 1987 startede jeg på Roskilde Universitetscenter, hvor jeg først læste på samfundsvidenskabelig basisuddannelse og senere tog kommunikation og historie på overbygningen. Tiden på RUC blev en af de bedste perioder i mit liv, der både formede mig fagligt og menneskeligt.I dag er min oplevelse desværre, at skiftende regeringer har gjort det til en selvstændig pointe at forringe, udflytte og tale universiteterne ned. Fri og lige adgang til stadig bedre uddannelser er hele hemmeligheden bag det danske demokrati og den danske velfærd. Der er klart brug for at styrke vores erhvervsuddannelser og velfærdsuddannelser, og der er endnu mere brug for at skabe uddannelser, der kan invitere de unge med, der i dag slet ikke får anden uddannelse end folkeskolen. Men da ikke ved at skære på andre uddannelser, der tjener os godt!Vores unge har brug for at finde sig selv - ligesom jeg gjorde på RUC, og vores samfund har brug for deres viden. Derfor er det min klare overbevisning at vi skal have mere uddannelse og ikke mindre. Vi skylder vores unge at investere mere i deres fremtid – og hvis vi voksne fik mulighed for at arbejde lidt længere på vore egne betingelser, kunne vi også finansiere det.Viser slide 1 af 8  2022 -
–
NU Politisk leder2015 -
–
NU Medlem af Folketinget2011 - 2014   Klima,- energi,- og bygningsminister2008 - 2011   Medstifter og første formand for Danmarks grønne tænketank CONCITO2001 - 2007   Medlem af Folketinget1995 - 2001   Informationschef og vicegeneralsekretær for Mellemfolkeligt Samvirke1993 - 1995   Informationschef i Kommunernes Forsikring1993   Cand. comm. fra RUC    Opstillingskreds Martin Lidegaard er opstillet som folketingskandidat i Rudersdalkredsen i Nordsjællands Storkreds. Kontakt Martin Direkte
martin.lidegaard@ft.dk
Personlig assistent Jesper de Linde
Jesper.Linde@ft.dk
Kommunikationsassistent Marius Aggerholm
61 62 40 45
Særlig rådgiver Christoffer Lehmann
61 62 41 31


---

# Stinus Lindgreen - medlem af Folketinget for Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/stinus-lindgreen

“Der er brug for en stærk socialliberal stemme, der står fast på menneskelig anstændighed, universelle rettigheder og et samfund, hvor børns fremtid ikke bestemmes af deres forældres baggrund. ”
En fremtid for alle  Verden ser anderledes ud end den gjorde for bare ti år siden. Krig i Europa. Et USA der vender os ryggen. Stigende polarisering i samfundet og en groende mistillid til det politiske system. Alt imens klimakrisen ånder os i nakken – og den forsvinder ikke, bare fordi vi taler om noget andet. Det kræver, at vi ruster vores samfund til gavn for de kommende generationer, tager et fuldt opgør med symbolpolitik – og kommer med reelle løsninger på virkelige problemer.
Jeg kæmper for et Danmark, hvor alle uanset baggrund får reel mulighed for at leve et langt og godt liv. Hvor psykisk sygdom tages lige så alvorligt som fysisk. Hvor vi værner om de svageste, og fører en politik, der handler om at løfte folk op i stedet for at tale folk ned. Et Danmark drevet på grøn strøm. Et samfund, der investerer i forskning og uddannelse – og som vokser af de gode ideer. Hvor eventyr ude i verden ikke straffes, men derimod belønnes. Og hvor børn med ufrivilligt skolefravær bliver grebet.    Vigtigste mærkesager    Et styrket sundhedsvæsen   Selvom Danmark er et lille land, har vi stadig geografisk, social og økonomisk ulighed i sundhed. Din behandling i sundhedsvæsenet afgøres i høj grad af dine forældres baggrund, og personer med psykisk sygdom dør i gennemsnit mere end 10 år tidligere end andre. Det skal vi gøre bedre. Jeg vil arbejde for styrket forebyggelse og faktisk ligestilling af fysisk og psykisk sygdom.  Et samfund bygget på viden   Danmark skal fortsat være et videnssamfund. Forskning, innovation og gode ideer er løsningen på nutidens store udfordringer og sikrer velstand og udvikling. Desværre går det den helt forkerte vej med lukning og afkortning af uddannelser, færre studiepladser og et generelt lavere uddannelsesniveau. Samtidig ser vi en bekymrende tendens, hvor forskere i stigende grad afholder sig fra at forske i visse emner af frygt for chikane. Jeg vil styrke den fri forskning og investere mere i al uddannelse.  Fuld grøn omstilling af Danmark   En fuld grøn omstilling af Danmark er en reel mulighed. Det er ikke kun det eneste rigtige at gøre for klimaet, det er også nødvendigt for at sikre vores økonomi, sikkerhed og uafhængighed. Klimapolitik er sikkerhedspolitik. Vi skal ikke længere være afhængige af gas og olie fra Putin og Trump. Jeg vil arbejde for en ambitiøs, realistisk og velfunderet klimapolitik. Viser slide 1 af 4   1/4   1/4  Stinus Lindgreen holder oplæg hos Danish National Genom Center Hvem er jeg  Familiemenneske. Nørd. Heavy metal-ordfører. Ambitiøs. Forsker. Ihærdig. Rodehoved. Kært barn har mange navne. Jeg bor sammen med min kone igennem 16 år, Mirjam, og vores fire børn Thore, Asta, Elvi og Vilde i Lyngby i et hus, som er lige så gammelt som mit parti. Her har vi selskab af tre katte og seks høns.
Jeg har en ph.d. i bioinformatik fra KU og har arbejdet som forsker i mange år både på universiteter og i det private erhvervsliv i ind- og udland. Her har jeg bl.a. forsket i hvordan klimaforandringer påvirker økosystemer – og hvordan vi via genetiske analyser bedre kan hjælpe personer med PTSD, depression og Alzheimers.
Den erfaring har jeg i de sidste godt otte år stillet til rådighed i dansk politik ­- først som regionrådsmedlem i 2018 og senere som folketingsmedlem fra 2019. Jeg kommer med en baggrund, som er forholdsvis anderledes end de fleste andre på Christiansborg. Det tænker jeg er en kæmpe styrke – ikke fordi det er bedre eller finere, men fordi det gør, at jeg går til sagerne med et andet perspektiv. Vores demokrati lever af mangfoldighed, og derfor er det godt, at Folketinget er sammensat af mennesker med forskellige baggrunde – og jeg håber andre vil følge mit eksempel og engagere sig politisk, selvom de skiller sig ud fra mængden.
Jeg har fra barnsben haft en stor fascination af alle de fantastiske nørdede ting, der findes: computerspil, rollespil, tegneserier, fantasy, sci-fi. Jeg samler fortsat på LP'er, LEGO og tegneserier, og jeg tog det som en større ære, den dag Jakob Stegelmann fra Troldspejlet valgte at følge mig på X (dengang Twitter), end da vores daværende sundhedsminister Ellen Trane Nørby gjorde det samme. Min karriere toppede, da jeg blev inviteret med i Troldspejlet Live på Bremen Teater. Viser slide 1 af 3   1/3   1/3  Stinus Lindgreen med børn  Udvalgte artikler og debatindlæg
Folketingspolitiker tager sine børn med på Copenhell: "Jeg prøver at give de gode vaner videre”, TV2 Kosmopol
Forskeren, der blev politiker, fordi han savnede videnskabelige stemmer på Borgen, Uniavisen
»Farvel til late bloomers«: Vi tre var aldrig blevet topforskere, hvis vi havde fulgt det spor, regeringen nu lægger op til, Politiken
Svend Brinkmann og Stinus Lindgreen: Regeringen er desperat på udkig efter et problem, så den kan retfærdiggøre sin løsning, Politiken
Stinus Lindgreen om udskældt lov: Det afslører en kynisme. Så længe det ikke rammer politikernes børn, går det nok, Altinget
"Er jeg så indvandrer?" spurgte Stinus Lindgreens datter. Familien bliver ramt af regeringens lov om arbejdspligt, Berlingske
Science vs Fiction - levende døde, Jakob Stegelmann
Ordførerskaber, tillidshverv og udvalgsposter     Ordførerskaber  Sundheds- og forebyggelsesordfører
Psykiatriordfører
Forsvar- og beredskabsordfører
Forskningsordfører
Transportordfører,
Ordfører for kollektiv transport
IT- og digitaliseringsordfører  Tillidshverv  Nuværende tillidshverv:
Medlem af Hovedbestyrelsen i Radikale Venstre.
Medlem af regionsrådet i Region Hovedstaden (fra 2017-2026) og Region Østdanmark (fra 2026)
Næstformand for Sundhedsråd Københavns Omegn Nord og Sundhedsråd Nordsjælland fra 2026.
Medlem, social- og psykiatriudvalget i Region H, 2023-2026.
Medlem af bestyrelsen i Videnskabsklubben fra 2022.
Tidligere tillidshverv:
Næstformand, Miljø- og klimaudvalget i Region H, 2017-2023.
Næstformand, Forskning, innovation og uddannelsesudvalget i Region H, 2017-2023.
Medlem, Udvalget for Sundhedsinnovation og erhvervssamarbejde i Region H, 2018 – 2021.  Udvalgsposter  Epidemiudvalget
Forsvars-, Samfundssikkerheds- og Beredskabsudvalget
Sundhedsudvalget
Tilsynet i henhold til grundlovens § 71
Transportudvalget
Udvalget for Digitalisering og ItViser slide 1 af 10  2019
–
NU Folketingsmedlem, Radikale Venstre. Undtagen perioden november 2022 til april 2023 2017 - 2019   Bioinformatics Specialist, H. Lundbeck A/S2016 - 2017   Research Scientist, Steno Diabetes Center Copenhagen2015 - 2016   Research Scientist, Carlsberg Research Laboratory2013 - 2015   Marie Curie Research Fellow, Københavns Universitet/University of Canterbury2012 - 2013   Post doct, University of Canterbury2010 - 2011   Post doc, Københavns Universitet2006 - 2010   Ph.d i bioinformatik, Københavns Universitet2003 - 2006   M.sc.i bioinformatik, Københavns Universitet2000 - 2003   B.sc.i datalogi, Københavns Universitet     Stinus er opstillet som folketingskandidat i Lyngbykredsen i Københavns Omegns Storkreds. Kontakt Stinus Direkte
stinus.lindgreen@ft.dk
PA Emma Sunesen
emma.sunesen@ft.dk


---

# Katrine Robsøe - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/katrine-robsoee

“For mig handler politik om at skabe en bæredygtig fremtid med højt til loftet, hvor vi har tillid til hinanden og tror på fremtiden. Det handler om i fællesskab at skabe et stærkere, grønnere og modigere Danmark.”
Katrine Robsøe  Du kan læse mere om min politik på min hjemmeside stemrobsoe.dk  Jeg har høje ambitioner for vores fremtid. Jeg ønsker en fremtid med plads til vores forskelligheder og sammenhold. En fremtid med en grønnere hverdag, hvor vi når vores klimamål. En fremtid, hvor vi giver de unge flere og bedre muligheder, stærkere uddannelser og mindre pres.
Siden jeg blev valgt til folketinget i 2019, har jeg knoklet for, at i morgen bliver bedre end i dag. Og nej, det er ikke bare en talemåde. Det handler om, at vi rent faktisk gør noget ved klimaforandringerne, og ikke bare skubber problemet videre til næste generation. Det handler om, at vores uddannelser skal være bedre, så de unge ikke skal begrænses af uddannelseslukninger, men får flere og bedre muligheder end generationerne før dem. Det handler om, at investere i vores børn og unge, så vi giver alle børn i Danmark den bedste start på livet.
Vi skal løse de store udfordringer og skabe bedre muligheder for os alle sammen. Det kan lade sig gøre, hvis vi vil. Og jeg vil.  Katrine Robsøe Red vores uddannelser Vores uddannelser er en helt grundlæggende byggesten i vores samfund. Et fundament, der skal være så stærkt som muligt, hvis vi også om 50 år ønsker os et robust velfærdssamfund, en solid økonomi og kloge svar på morgendagens spørgsmål. Uddannelse giver hver eneste af os mulighed for selv at tage kontrol over vores fremtid. Og det giver hele vores samfund mulighed for at finde nye løsninger på store udfordringer.
Det er tid til, at vi udviser mere tillid til ungdommen, letter karakterpresset og skaber bedre rammer for deres uddannelser, så de unge rent faktisk får de muligheder, de fortjener.
Derfor skal vi også stoppe uddannelseslukningerne!
“Vi skal ikke lukke uddannelser, som vores erhvervsliv har brug for og som de unge gerne vil ind på. Vi skal derimod åbne flere af de uddannelsespladser, der er efterspørgsel på. Til gavn for de unge og vores samfund.”
Katrine Robsøe
“Vi kan ikke sende regningen for klimakrisen videre til næste generation – vi skal handle nu.”
Katrine Robsøe Vi skal passe på klimaet, miljøet og vores drikkevand Vi har talt en masse om klimakrisen, og vi har også taget rigtig gode skridt i den rigtige og nødvendige retning. Men der er stadig så meget mere at gøre.
Vi kan ikke sende regningen for klimakrisen videre til næste generation – vi skal handle nu.
Jeg ønsker, at vi får fuld fart på opførelsen af vind- og solenergi, så vi har grøn strøm nok til den elektrificerede fremtid. Jeg vil gennemfører en fuld grøn omstilling på 5 år og være CO2-neutrale i 2040.
Det er vigtigt at passe på vores miljø, havmiljø og vores drikkevand, men det kræver at vi tør sætte grænser for landbrugets udledning af pesticider og nitrat, så vi også i fremtiden kan tage et glas vand fra vandhanen og fange en fisk i vores fjorde. For at passe på havet, bliver vi også nødt til at skrue markant ned for bundtrawling og satse på mere skånsomme fiskerimetoder.
Vi kan gøre så meget for vores klima, miljø og drikkevand. Og de unge og vores fremtid fortjener, at vi handler.   Opstillingskreds Katrine Robsøe er opstillet som folketingskandidat i Aarhus Østkredsen i Østjyllands Storkreds. Kontakt Katrine Direkte
katrine.robsoe@ft.dk
Direkte
33 37 47 17
PA Maria Mejse Mortensen
mariamejse.mortensen@ft.dk
PA Maria Mejse Mortensen
61 62 59 44


---

# Sigrid Friis - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/sigrid-friis

Jeg sidder i Europa-Parlamentet, hvor jeg hver dag kæmper for, at den næste generation har en grønnere klode at leve på.
Jeg sidder i energiudvalget og miljøudvalget i EP, hvilket giver mig en mulighed for at have en stemme i nogle af de vigtigste dagsordener i vores tid.
Det er ikke kun enormt spændende, men også et stort ansvar. Derfor er alt, jeg gør, rodfæstet i videnskab og fakta. Dét mener jeg er den bedste måde at gå til politik.
Se video
Flere planter, mindre kød
Vores klode bliver varmere, havene forurenes, og vi mister dyrearter i et alarmerende tempo. Klimaforandringerne og biodiversitetskrisen er to af de største udfordringer, vi står over for, og de hænger tæt sammen med den måde, vi producerer vores mad på.
Derfor ønsker jeg at omlægge landbruget og fødevareproduktionen. I stedet for at dyrke store mængder foder til husdyr, skal vi fokusere på at producere mad direkte til mennesker. Det vil ikke blot mindske vores klimaaftryk, men også sikre en mere effektiv udnyttelse af vores ressourcer og en sundere planet for fremtidige generationer.
Læs her, hvordan jeg vil omlægge landbrugsstøtten til klimastøtte    Turbo på den grønne omstilling
Jeg arbejder for at sikre grøn energi til europæerne. Klimakrisen er en af de største udfordringer i Europa lige nu. Det er helt essentielt, at vi formår at ændre den måde, befolkningen får strøm på. Rusland har vist sig fra deres værste side og gjort det helt klart, at vi ikke skal kaste én eneste dansk krone mere efter deres gas. Vi har brug for energiuafhængighed gennem massive investeringer i vedvarende energi.
Grøn energi er ikke kun en nødvendighed for klimaet, men også for sikkerheden.Ved at satse på bæredygtige løsninger kan vi skabe arbejdspladser og styrke økonomien.
Fremtiden skal være grøn – for klimaet, for Europa og for vores frihed.
Læs her hvordan jeg med en grøn superfond vil bane vejen for et sikrere og grønnere EU.    Du skal have lov til at være den, du er
Det gælder uanset dit køn eller seksualitet. Om du bor i København eller Kraków.
Den frihed er lige nu under pres flere steder i Europa med LGBTQ+ frie zoner og strenge abortregler. Det skal stoppe.    Sigrid Friis hvem?
Som barn drømte jeg om at blive dyrepasser – i dag drømmer jeg om at passe på vores klima og den vilde natur. Jeg er mor til Asta, elsker Taylor Swift og så hader jeg at tabe i Settlers Et brev til Asta   Et brev til Asta
Se video
Flere af mine europæiske drømme:
Færre skadelige kemikalier i vores hverdag.
Beskyt og styrk vores demokratiske Europa.
Styrk danske unges studiemuligheder i EU.
Sigrid Friis i 'Mød Partierne' på DR1.
Martin Lidegaard og Sigrid Friis i 'Mød Radikale Venstre' på TV2.
Hvordan kommer Ukraine med i EU? (artikel i Berlingske).
Præsentationsvideo hos TV2.
Hør Sigrid Friis i Guld og Grønne Skove på P1.
Sigrid Friis i Zetland om dilemmaerne i den grønne omstilling.
Viser slide 1 af 5  2024 -
–
NU Medlem af Europa-Parlamentet2021-2024    Politisk Konsulent i Dansk Fjernvarme2021   Public Affairs i Djøf2019-2021   Miljø- og Fødevareministeriet2017-2019   Landsformand i Radikal Ungdom     Sigrid Friis Frederiksen er opstillet som kandidat til Europa-Parlamentet i Københavns Storkreds. Kontakt Sigrid Direkte
sigrid.friis@europarl.europa.eu
Direkte
33374744
Alle kandidater til EP-valget
Se alle de radikale kandidater her


---

# [PDF] rigsfaellesskabets_udvikling_juni_2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/bztmofq1/rigsfaellesskabets_udvikling_juni_2023.pdf

RADIKALE VENSTRES
PROGRAM FOR  
RIGSFÆLLESSKABETS  
UDVIKLING
SKAL VI RIGSFÆLLESSKABET? • LIGEVÆRDIGHED OG TILLID • FRA FORTIDENS OVERGREB  
TIL FOLKELIGT OG KULTURELT SAMARBEJDE • UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK • ØKONOMISK 
BÆREDYGTIGHED  • OVERTAGELSE AF SAGSOMRÅDER  • ERHVERV  • ARBEJDSMARKED OG 
BOSÆTNING PÅ TVÆRS • UDDANNELSE
22
SKAL VI RIGSFÆLLESSKABET?  
I Radikale Venstre er vi glade for og stolte af vores rigsfællesskab. Vi værdsætter og øn-
sker at styrke samarbejdet indenfor rigsfællesskabet, men vil respektere ønsker om øget 
selvbestemmelse og suverænitet.
1 
Det er udgangspunktet for vores politik på området. Det er vores mål, at rigsfællesskabet 
skal være et tilvalg for Grønland og Færøerne, og at rigsfællesskabet ikke opfattes som en 
påtvunget ordning dikteret af historien. Men i respekt melder Radikale Venstre klart ud, 
at hvis parlamenter og befolkninger i Grønland og/eller Færøerne ønsker selvstændighed, 
så vil Radikale Venstre aktivt tilskynde til, at der fra dansk side igangsættes et arbejde, 
der fokuseret skal tage stilling til rammerne for selvstændighed. I den forbindelse skal der 
besluttes en klar rolle- og ansvarsfordeling for fremdrift og beslutninger: Danmark skal 
ikke bare lurepasse, men være en aktiv medspiller.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At udvikle og styrke rigsfællesskabet med r
espekt for hinandens historie, kultur  
 og identitet
• At Rigsfællesskabet bevar
es, udvikles og er attraktivt for alle tre lande
• At vi i rigsfællesskabet har et skæbnefællesskab
, og det forpligter
• At sende klart signal om, at hvis r
egeringer og befolkninger i Grønland og/eller  
 Fær
øerne ønsker en aktiv proces mod selvstændighed, så vil Radikale Venstre 
 under støtte, at det kan ske.
1 Radikale Venstres principprogram 2022
33
LIGEVÆRDIGHED OG TILLID
Vores tre landes historie og kultur er flettet ind i hinanden gennem familie, religion, 
uddannelse, sprog, kongehus og meget mere. Vores fælles historie har ikke altid været 
lykkelig og køn, og fra tid til anden kommer der kurrer på tråden. Vi har dog brug for 
hinanden og kan supplere og styrke hinanden i forhold til udenrigspolitik, forsvars og 
sikkerhedspolitik, fiskeri- og erhvervspolitik, samt miljø- og klimadagsorden – bare for at 
nævne nogle af de store områder.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Radikale Venstre vil gerne væk fra det storebror-lillebror-forhold, som bevidst og ube-
vidst stadig eksisterer i relationen mellem de tre lande. Vi vil i stedet have et ligevær-
digt samarbejde mellem landene. 
Uanset, om Grønland eller Færøerne ønsker egentlig selvstændighed eller ej, er der 
efter Radikale Venstres vurdering behov for en klarere rolle- og ansvarsfordeling end 
i dag i forhold til beslutninger, som vedrører Grønland og Færøerne. Mottoet for 
samarbejdet skal være 
’Intet om Færøerne og/eller Grønland uden om Færøerne  
og/eller Grønland.’
 
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
• At der etabler
es klarere og mere formaliserede roller- og ansvarsfordelinger for 
 at Fær
øerne og Grønland inddrages i og har indflydelse på alle beslutninger , som  
 vedrør
er Grønland og Færøerne
• At vi lytter til ønskerne fr
a Færøerne og Grønland ved en fremtidig revision af 
 grund loven, så den i større gr
ad afspejler rigsfællesskabet.
44
55
FRA FORTIDENS OVERGREB TIL  
FOLKELIGT OG KULTURELT SAMARBEJDE
Danmarks relationer til Færøerne og Grønland går langt tilbage, og gennem historien helt 
op til nyere tid har danske myndigheder begået forskellige overgreb – dette gælder især 
for Grønland. Det udredningsarbejde, der er ved at blive igangsat om den grønlandsk-
danske historie siden 2. verdenskrig, er vigtigt for at såvel Grønland som Danmark kan 
forsone sig med historien. Vi tager stilling til udredningens resultater, når disse foreligger, 
og drager konsekvenserne heraf.
Behov for ligeværdighed og tillid gælder også mellem mennesker og mellem myn-
digheder og det enkelte menneske. Grønlændere oplever fordomme og racisme i Dan-
mark, men grønlændere oplever også fordomme fra myndigheder og myndighedsper-
soner i Grønland. I sin grelleste konsekvens kan det betyde, at enkeltpersoner fortaber 
rettigheder. Dette er i sin grundform diskrimination. Fortidens synder skal rettes op, 
ligesom nutidens synder skal bringes til ophør.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Radikale Venstre finder det ikke foreneligt med et liberalt demokrati at påtvinge en 
del af rigsfællesskabets kulturelle normer til andre dele af rigsfællesskabet. Derimod 
er en dialog om kultur, værdier og politiske holdninger en nødvendighed i ethvert 
ligeværdigt fællesskab. Danmark, danske myndigheder, politikere og enkeltpersoner 
bør i langt højere grad kende til historik og kulturforskelle og vide, hvornår udtalelser 
i de nordatlantiske dele af rigsfællesskabet blive læst ind i en postkolonial kontekst. 
Vi danskere skal kende såvel vores historie som de nutidige forhold på Færøerne og i 
Grønland.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At lade os inspir
ere af Institut for Menneskerettigheders ”Anbefalinger Til Hand-
 lingsplan Mod Racisme” herunder undervisning i racismens historiske r
ødder og  
 den kolonihistoriske refer
encegruppes forslag om fysiske og digitale tværfaglige  
 ”Kolonihistorisk Huse”
.
• At den erhvervede viden fr
a udredningsarbejdet om grønlandsk-dansk historie  
 formidles bredt til befolkningen, og der dr
ages de nødvendige konsekvenser af  
 udr
edningen.
• At rigsfællesskabets historiske baggrund og de nutidige forhold - herunder geografi,  
 litteratur
, kultur samt navne på væsentlige institutioner og lokaliteter - skal inte- 
 grer
es i grundskolens og ungdomsuddannelsernes undervisning. Til støtte herfor  
 skal de grønlandske og fær
øske huse tilføres flere midler til deres skoletjenester,  
 og der skal etableres nationale pr
ogrammer for støtte til skoleture, udvekslings- 
 progr
ammer, ungdomssamarbejde og stipendier, således at de nuværende kom- 
 munale og nordiske pr
ogrammer bliver suppleret.
• At der sker en vidensopbygning for kunstner
e, fagprofessionelle, undervisere og  
 praktiker
e om sprog, kulturelle forskelle og vores fælles historie. Dette understøttes  
 bl.a. via stipendiepr
ogrammer herunder fortsat udvikling af Nord+ (Nordisk Mini- 
 sterråds fond).
• At styrke ber
øringsfladerne også på det erhvervsmæssige og kulturelle plan gerne  
 med venskabsby-konceptet som par
aply.
66
UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK
 
Med klimaforandringerne og havisens tilbagetrækning, suppleret med den mere spændte 
udenrigs- og sikkerhedspolitisk situation i forhold til Kina og i særdeleshed Rusland, er 
udenrigs- og sikkerhedspolitik et essentielt fælles område for rigsfællesskabet.
NATO-medlemsskabet udgør en fælles grundpille i udenrigs- og sikkerhedspolitikken, 
mens landene har forskellige interesser i forhold til EU, og har derfor valgt forskellige 
veje.
Hjemmestyre- og selvstyrelovene giver Færøerne og Grønland ret til at føre selvstændig 
udenrigspolitik på overtagne områder efter koordinering med Danmark. Denne ret har 
Færøerne og Grønland i stigende grad benyttet sig af gennem de senere år. Til støtte for 
koordineringen af dette og andre områder er der etableret rum med sikre kommunika-
tionslinjer til Thorshavn og Nuuk.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Det er vigtigt, at alle rigsfællesskabets dele har indflydelse på fælles udenrigsanlig- 
gender og sikkerhed. Én del af Rigsfællesskabet kan derfor ikke bestemme over de to 
andre. Dette kræver, at der bliver delt fortrolig information, og at der i alle relevante 
sager er en reel dialog, der giver alle rigsfællesskabets dele indflydelse, før der træffes 
beslutninger.
Det Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarspolitiske Kontaktudvalg mellem rigsfælles- 
skabets regeringer har en helt central rolle i forhold til samarbejdet. Vi ønsker sam-
arbejdet udvidet til også at involvere de respektive parlamenters udenrigspolitiske 
udvalg og nævn, så der er en bred politisk fundering af samarbejdet.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At de r
elevante dele af forsvarsforlig også er genstand for reelle forhandlinger med  
 Naalakkersuisut og Landstýrið i kontaktudvalget
• At Gr
ønland og Færøerne inddrages (f.eks. via Kontaktudvalget) i beslutninger om  
 rigsfællesskabets stillingtagen i Arktisk Råd
• At den fortr
olige deling af informationer og koordinering landene imellem fortsat  
 udbygges
• At der med inspir
ation i Kontaktudvalget etableres et samarbejde mellem de uden- 
 rigspolitiske udvalg og nævn i landenes parlamenter
• At gr
ønlændere og færinger i højere grad indgår i udenrigstjenesten via aktivt  
 samarbejde og rekruttering
• At der i stigende gr
ad ansættes grønlændere til civile opgaver i Arktisk Kommando,  
 og at der laves beredskabsuddannelse for gr
ønlændere
• At vi indenfor Rigsfællesskabet styrker samarbejder om b
eredskab og samfunds- 
 sikkerhed.
77
88
ØKONOMISK BÆREDYGTIGHED  
Både Grønland og Færøerne modtager årlige bloktilskud fra Danmark. Bloktilskuddet til 
Grønland var i 2022 på ca. 4 mia. kr., mens det var på 640 mio. kr. til Færøerne.
Hvis Færøerne og især Grønland skal opnå så stor økonomisk uafhængighed, at bloktil-
skuddene kan udfases, vil der være behov for at tænke nyt, både i forhold til erhvervs-
muligheder og samarbejdspartnere. Allerede i dag er der stort samarbejde mellem Grøn-
land og Canada, særligt Nunavut, og mellem Færøerne og Norge er der ligeledes en ræk-
ke samarbejder og erfaringsudvekslinger. Disse skal dyrkes og styrkes. Radikale Venstre 
vil dog gerne være med til at sikre, at Danmark er den foretrukne samarbejds- og spar-
ringspartner – ligesom Grønland og Færøerne bør være den foretrukne samarbejdspartner 
for Danmark på de områder, hvor Grønland og Færøerne har erfaringen og ekspertisen.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Uanset om Grønland og Færøerne ønsker, at der aktivt arbejdes mod selvstændighed 
eller ej, er det Radikale Venstres holdning, at der bør arbejdes på løsninger, der kan 
reducere og på sigt gøre både Grønland og Færøerne uafhængige af det årlige blok-
tilskud. Vejen dertil for Grønland vil alt andet lige være længere og sværere end for 
Færøerne, men målsætningen bør være den samme.
En udfasning af bloktilskuddet bør dog ikke forhindre, at Grønland og Færøerne, så 
længe de fortsat indgår i Rigsfællesskabet, fortsat kan nyde fordele af økonomisk 
karakter. Det kan være særligt relevant på områder, hvor Grønland og Færøerne alene 
på grund af befolkningernes og økonomiernes størrelse kan have svært ved at opnå 
’kritisk masse’. Det kan f.eks. være i form af fortsat betjening ved det danske forsvar 
i samarbejde med den grønlandske og færøske regering, fortsat gratis adgang til ud-
dannelse og mulighed for optjening af SU på tværs af Rigsfællesskabet, deltagelse 
i valuta, anvendelse af retsvæsen og lukkede fængsler mv. Afhængigt af behov og 
ønsker kan det også være i form af bistand til løsning af store udfordringer, f.eks. i 
forhold til klimadagsorden og grøn omstilling, internationale forhandlinger, investe-
ringer i store infrastrukturprojekter, løsning af sociale problemer etc. 
Radikale Venstre vil arbejde for, at udviklingen sker på en måde, som alle tre lande 
vurderer er bæredygtig såvel i forhold til international politik, sikkerhed og handel, 
klima, miljø og social sammenhængskraft. 
 
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At støtte Gr
ønland og Færøerne i at opnå økonomisk uafhængighed, så selv- 
 stændighed er en reel valgmulighed
• At der tages initiativ til indledende, over
ordnede drøftelser mellem Danmark,  
 
 Grønland og F
ærøerne om bæredygtige rammer og muligheder for øget økonomisk  
 selvstændighed
• At nor
datlantiske folketingsmedlemmer inddrages i finanslovsforhandlinger på  
 områder
, der vedrører Færøerne og Grønland.
99
 
OVERTAGELSE AF SAGSOMRÅDER
Færøerne har overtaget stort set alle sagsområder, mens Grønland har overtaget færre. 
Det må i udgangspunktet antages, at det er en forudsætning, at alle sagsområder, som 
endnu ikke er overtaget, skal overtages, inden der kan opnås selvstændighed.
 
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Radikale Venstre finder , at der bør være en mere fleksibel tilgang til spørgsmålet om 
overtagelse. En løsning kunne være, at Danmark fortsat udfører administrationen af 
visse sagsområder, f.eks. de, som pgra. landenes økonomiske og befolkningsmæssige 
størrelse, vil være vanskelige at overtage. På andre områder bør det desuden være 
muligt at beslutte, at det givne område ikke behøver at løftes på samme måde eller i 
samme omfang som i Danmark. Ansvar og betaling for sagsområderne bør følges ad.
 
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At der fr
a dansk side opstilles en mere fleksibel vej til overtagelse af sagsområder,  
 herunder afklaring af udeståender for overtagelse
• At statens opgaver i Gr
ønland så vidt muligt administreres fra Grønland
• At standar
den på danske ansvarsområder på Færøerne og i Grønland følger stan- 
 darden i Danmark – med r
espekt for de særlige forhold og forskelle, der er mellem  
 landene
• At lovgivning på alle r
essortområder gennemgås for udeståender i forhold til  
 
 Fær
øerne og Grønland, at der i fællesskab laves en plan for adressering af ude- 
 ståender, og at der etabler
es samarbejde om at undgå ny udeståender i fremtiden.
1010
1111
 
 
ERHVERV
En sund erhvervsudvikling er en forudsætning for økonomisk uafhængighed. Det gæl- 
der for alle lande i rigsfællesskabet, at målsætningen er økonomisk uafhængighed både 
af hinanden og af tredjelande. Manglende erhvervsudvikling giver ulige relationer og kan 
medføre enstrengede økonomier, der er helt afhængige af et enkelt erhverv, f.eks. fiske-
ri, med deraf følgende sårbarhed. Endvidere giver klimaforandringer og havisens tilba-
getrækning ændrede erhvervsvilkår, som kalder på tilpasninger.
Der er store forskelle på henholdsvis Grønlands og Færøernes udgangspunkt, ønsker og 
muligheder. På nogle områder er Danmark af historiske og politiske grunde den oplagte 
samarbejdspartner for Færøerne og Grønland. På andre kan fx Norge, Island og Canada 
være mere oplagte samarbejdspartnere.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
I det omfang at Færøerne og Grønland ønsker det, skal Danmark på de områder, hvor 
Danmark faktisk har noget at byde ind med, støtte opdyrkningen af nye markeder og 
 i diversificering af de grønlandske og færøske økonomier.
Selvstyre- og hjemmestyrelovene har været et godt grundlag for udviklingen af Grøn-
lands og Færøernes udenrigshandel. Både Grønland og Færøerne står udenfor EU, 
men på nogle områder er der ønsker fra Grønland og Færøerne om bedre muligheder 
for f.eks. at afsætte varer i EU, hvilket kan være med til at fremme en sund erhvervs-
udvikling og øget økonomisk uafhængighed. Særligt forholdet til EU giver nogle 
særlige handelspolitiske udfordringer, som kræver tæt koordinering og samarbejde, 
således at hvert lands interesser respekteres.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At støtte Gr
ønland i en diversificeret erhvervsudvikling gennem erfaringsudveksling  
 og udvikling af iværksætteri, infrastruktur og integr
ation af socialt udsatte. Ven- 
 skabsby-konceptet kan f
.eks. bruges til dette
• At støtte international handel via ambassade
-samarbejde og lignende i det omfang,  
 at Fær
øerne og Grønland måtte ønske det 
• At undersøge fær
øske og grønlandske ønsker om mulighederne for en Arktisk Inve- 
 steringsfond med midler fra de tr
e lande og pensionskasser til støtte for erhvervs- 
 udviklingen
• Erkende at udenrigs-, erhvervs
-, handels-, fiskeri- og sikkerhedspolitik hænger  
 sammen og støder sammen. Selvbestemmelse må som udgangspunkt accepteres  
 og styrkes, og uenigheder må tages op i koordinationsudvalget
. Det må være en  
 fælles målsætning, at vi står sammen indenfor Rigsfællesskabet mod ydre trusler  
 og at samfundsmæssigt kritiske områder forbliver uafhængige af lande med fun- 
 damentalt andre inter
esser end rigsfællesskabet
• At yde aktiv støtte til F
ærøerne og Grønland, når/hvis de forsøger at indgå handels- 
 aftaler med EU
1212
 
 
ARBEJDSMARKED OG BOSÆTNING PÅ TVÆRS
Der er mange familie-, uddannelses- og erhvervsmæssige bånd på tværs af rigsfællesskabet, og 
derfor også en del bosætning på tværs af landene – især fra Grønland og Færøerne til Danmark.
Det er disse bånd, der i realiteten holder rigsfællesskabet sammen. Især familiebåndene er det 
følelsesmæssige grundlag for oplevelsen af fællesskab. Disse bånd er afhængige af det fysiske 
møde, som bosætning på tværs af landene indebærer.
Der er store forskelle på hvorledes de tre landes befolkninger og deres borgere møder ud-
fordringen ved at flytte mellem Rigsfællesskabets dele. Det er sjældent problemfrit at flytte fra 
et land til et andet, men især grønlændere, der flytter til Danmark, møder racisme og misfor-
ståelser, og nogen rammes hårdt socialt og psykisk. Senest har en FN-rapport påvist admin-
istrativ og strukturel racisme og påpeget manglende opmærksomhed på oprindelige folks 
særlige rettigheder.
Arbejdsmarkederne i rigsfællesskabets forskellige dele er ikke integreret. På nogle områder, 
f.eks. for sygeplejersker, gælder autorisationer pgra. EU-regulering ikke på tværs af rigsfælles- 
skabet, og langsommelig sagsbehandling af arbejds- og opholdstilladelser til udenlandsk ar- 
bejdskraft (et område, der ikke er overtaget) forstærker manglen på arbejdskraft i Grønland.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Uagtet om man f.eks. flytter fra Danmark til Grønland eller omvendt, er man borger i Rigs-
fællesskabet og bør fortsat have lige rettigheder. Vi ønsker, at borgere mødes ligeværdigt 
på tværs af rigsfællesskabet.
Vi har som mål, at de tre landes arbejdsmarkeder så vidt muligt er fuldt integrerede. Auto-
risationer skal gælde på tværs af landene, og sagsbehandlingstiderne for opholdstilladelser 
til udenlandsk arbejdskraft skal reduceres. Disse principper skal kun kunne fraviges i den 
udstrækning, landene er enige herom, uanset om området er overtaget eller ej.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At r
etten til modersmålsundervisning for alle tre sprog og i alle tre lande må være indi- 
 
 sk
utabel, og at der afsættes de nødvendige midler
• At d
et sikres, at tilbageflytning/repatriering også kan ske nemt og smidigt for dem, der  
 
 øn
sker det, herunder hjælp til at finde en bolig
• At l
okale myndigheder sikrer, at administrative og sproglige vanskeligheder udlignes mest  
 mu
ligt. Det kan konkret betyde, at der i visse tilfælde tilkaldes tolk. Der skal afsættes de  
 nø
dvendige midler til dette
• At v
i i samarbejde med Færøerne og Grønland løser grænsehindringer inden for rigsfæl 
 
 les
skabet herunder orlov til pasning af nærtstående døende i andre dele af rigsfællesskabet
• At a
utorisationer skal gælde på tværs af landene uanset medlemskab af EU
• At
 sagsbehandlingstiderne for udenlandsk arbejdskraft skal reduceres
• At st
øtte juridisk fædreløse børn i deres ret til at kende deres ophav
• At d
er er målrettede tilbud om danskundervisning til udsatte grupper fra rigsfællesskabet
• At d
e grønlandske/færøske huse i Danmark kommer på finansloven med varige midler
• At st
yrke opsamling og deling af erfaringer om udsatte grupper fra rigsfællesskabet
• At
 indføre en fleksibel dansk integrationspakke for tilflyttende grønlændere indeholdende  
 sp
rog, kultur og kontakt til værtsfamilie
1313
1414
 
 
UDDANNELSE
Uddannelse er helt essentielt for alle tre lande og for muligheden for erhvervsudvikling og 
økonomisk uafhængighed. Der er store forskelle mellem Grønland og de øvrige lande, og 
det er vigtigt, at hvert land forfølger sine veje til de rette uddannelser. Det danske sprog 
fylder i dag mindre i de færøske og grønlandske uddannelsessystemer, hvilket bl.a. be-
tyder, at det er vanskeligere for deres borgere at uddanne sig i Danmark. Samtidig bliver 
Færøerne og Grønland stedse mere globalt orienterede med øget fokus på at uddanne sig 
andre steder end i Danmark.
MÅLSÆTNINGER OG POLITIK
Radikale Venstre mener, at det fortsat skal være frit for landenes borgere at søge 
optagelse på uddannelser i resten af rigsfællesskabet. Der er mange udfordringer 
forbundet med at bosætte sig i et andet land, derfor udgør de færøske og grønland- 
ske huse samt studenterorganisationer en vigtig støtte til de færinger og grønlæn-
dere, der vælger at uddanne sig i Danmark.
Uddannelse er en forudsætning for et reelt valg i forhold til overtagelse af områder, 
tilpasning af områder til lokale forhold og selvstændighed. Her har primært Grønland 
en udfordring, hvor Danmark skal støtte dem i at finde grønlandske løsninger.
Unge på Færøerne og i Grønland lærer i mindre grad end tidligere dansk, og orien-
terer sig i mindre grad mod det danske. Vi respekterer at Færøerne og Grønland selv 
finder den rette balance mellem egne sprog, dansk og tredje sprog som engelsk.
RADIKALE VENSTRE VIL DERFOR PRIORITERE
•
 At for
eslå en kortlægning af behov for etablering af nødvendige uddannelser for at  
 især Grønland skal vær
e i stand til at overtage specifikke sagsområder og selv drive  
 disse
• At støtte Gr
ønland i egne løsninger på landets uddannelsesbehov samt samarbejds- 
 aftaler for specialiserede omr
åder, hvor det ikke vil være hensigtsmæssigt at etab- 
 lere uddannelser i Gr
ønland
• At vi via samarbejdsaftaler tilbyder støtte til at sikr
e faglige miljøer omkring små  
 fag, hvor der etableres uddannelser i Gr
ønland og Færøerne
• At støtte gr
ønlændere i øget uddannelsesniveau idet dette er en forudsætning for  
 erhvervsmæssig udvikling og overtagelse af områder
• At gr
ønlandske og færøske unge, der skal på efterskole i Danmark, tilbydes under- 
 visning i dansk sprog og kultur samt tilknytning til en dansk værtsfamilie
1515
Vedtaget af radikale Venstres hovedbestyrelse den 3. juni 2023.
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk


---

# [PDF] akut_krisepakke.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/qqykbze5/akut_krisepakke.pdf

1 / 2 
 
04-02-2025 
 
Akut krisepakke til livstruet 
humanitær hjælp 
USA har med få undtagelser sat deres 
udviklingsbistand på pause i 90 dage. Det 
skaber akutte humanitære konsekvenser for de 
mest udsatte mennesker i verden og stor 
usikkerhed om de vilkår, civilorganisationer er 
afhængige af i deres arbejde. Radikale foreslår, 
at Danmark tilvejebringer akut støtte på 50 mio. 
for at afbøde konsekvenser her og nu, og 
mobiliserer støtte gennem EU til at fortsætte 
kampen for kvinders abortrettigheder i hele 
verden.  
Akut krisepakke til at holde hånden under akutte humanitære 
aktiviteter  
USA’s beslutning om at indefryse den amerikanske udviklingsbistand 
og stoppe statslig finansiering til udvalgte organisationer har både 
akutte og langsigtede konsekvenser for verdens mest udsatte 
mennesker. Vi kender endnu ikke det fulde omfang af instruksen om 
at sætte udviklingsbistanden på pause, men det har allerede 
konsekvenser her og nu. Vi står derfor i en akut situation, hvor al 
hjælp vil have en effekt. Danske NGO’er og lokale partnere er 
øjeblikkeligt tvunget til at indstille aktiviteter, hvilket indebær 
aflysninger, afbrydning af kontrakter, afskedigelse af ansatte og 
ekstrem usikkerhed om projekters fremtidige eksistens. Det må vi 
forhindre, men det skal gå hurtigt.  
Derfor foreslår Radikale Venstre en akut krisepakke for at redde 
det arbejde, der er beordret til at stoppe. Krisepakken skal holde 
hånden under humanitært arbejde, mens indefrysningen af midler 
står på. Dette drejer sig om centrale humanitære indsatser og 
udviklingsaktiviteter, som er implementeret af danske organisationer 
og partnere, og lokale partneres kapacitet og eksistens, herunder 
lønmidler og støtte til administration, sådan at projekter faktisk kan 
genoptages, når støtten forhåbentligt igen optages. 
Krisepakken udformes som en pulje, som de respektive 
organisationer kan ansøge om. Der lægges vægt på, at processen 
forløber så hurtigt som muligt, så organisationerne kan få gavn af 
midlerne med det samme.
2 
Såfremt indefrysningsperioden af de amerikanske midler forlænges i 
op til 180 dage, bør vi være parat til at forlænge puljemidlerne.  
USA er verdens største bistandsyder, og de langvarige konsekvenser 
af en potentiel fundamental reorganisering af den amerikanske 
bistand er enorme. Vi må derfor vente med at fastlægge en langsigtet 
dansk og europæisk position, indtil vi kender de permanente 
konsekvenser af såvel suspenderingen og den fremtidige 
amerikanske støtte. Men usikkerheden i sig selv er alvorlig. Dertil 
kommer de destabiliserende og geopolitiske konsekvenser af en 
amerikansk tilbagetrækning.  
Hjælp og støtte til kvinders abortrettigheder  
Ligesom det var tilfældet i 2017, ophører nu også den amerikanske 
støtte til civilorganisationers arbejde med støtte, oplysning og 
rådgivning om abort og minoriteters rettidigheder verden over. Det er 
ifølge Radikale den forkerte vej at gå, særligt i en tid hvor basale 
menneskerettigheder som retten til fri abort igen er op til diskussion i 
dele af verden, hvor vi ellers har taget den for givet. Det er et 
værdiskred, som vi ikke vil acceptere.  
I 2018 tog den daværende regering initiativ til et fælles brev til EU-
Kommissionen som respons på, at den tidligere amerikanske 
administration genindførte den såkaldte Global Gag Rule. Dette er en 
vigtig værdipolitisk markering. Tilmed besluttede den daværende 
regering at understøtte organisationernes fortsatte arbejde med 
kvinders rettighed rundt om i verden.  
Radikale Venstre forslår derfor, at regeringen lader sig inspirere af 
det tidligere danske respons og tager initiativ til at mobilisere en 
europæisk opbakning til det fortsatte arbejde for kvinders rettigheder. 
Vi er samtidig parat til at se på, om der er behov for at øge den 
danske støtte til berørte organisationer.


---

# Tre forslag til revision af Klimaloven - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/tre-forslag-til-revision-af-klimaloven

Klimakrisen raser, men vi venter stadig på, at regeringen indkalder til forhandlinger. Derfor fremlægger vi vores forslag til en revision af klimaloven. Læs hele forslaget her Hent som PDF
Radikale Venstres tre forslag til revision af klimaloven
Som Samira Nawa siger:- Vi har ikke arvet kloden af vores forældre. Vi har lånt den af vores børn.Vi vil skrive bindende delmål ind i klimaloven: 90 pct. i 2035, 100 pct. i 2040 og 110 pct. i 2045.Herudover vil vi indføre et lovfæstet pejlemærke for forbrugsbaserede udledninger på 60 pct. i 2035, så vi tager ansvar for vores globale klimaaftryk.Og endelig vil vi etablere en Grøn Fond 2.0, der sikrer den nødvendige finansiering til at nå målet om 100 pct. reduktion i 2040.


---

# Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/rejs-billigere-groennere-og-nemmere-rundt-i-hele-landet

Radikale Venstre vil gøre den kollektive transport til det attraktive valg. Som et af verdens rigeste lande er det absurd, at vores kollektive infrastruktur og service er så ringe. Læs hele udspillet Hent udspillet som PDF
Rejs billigere grønnere og nemmere rundt i hele landet
Vi vil investere 1 mia. årligt i den kollektive transport samt bedre forhold for cyklister og reformere systemet til fordel for passageren.
Vores udspil består af to komponenter:
En ny billetmodel, der gør op med det store og uoverskuelige antal zoner og giver bedre og billigere billetter.
Bedre service i form af flere direkte togforbindelser mellem de største byer, flere afgange og kortere rejsetid.
Indsatsen for at styrke den kollektive transport kan ikke stå alene. Derfor har Radikale Venstre allerede fremlagt et udspil, som skal begrænse trængsel, reducere støj og luftforurening fra bilerne og samtidigt fastholde lav registreringsafgift på elbilerne - også i fremtiden.
Reformen vil styrke mobiliteten og sammenhængskraften i hele Danmark, så flere vil vælge den kollektive transport til.
Det vil øge billetindtægterne og mulighed for at investere yderligere i den kollektive transport. Det er godt for klimaet, reducerer trængsel og understøtte gode liv både på landet og i byerne.
Hvad venter vi på?
Læs hele udspillet her. Viser slide 1 af 4   1/4   1/4  Martin Lidegaard og Samira Nawa præsenterer nyt transportudspil


---

# Udspil fra Radikale Venstre: Farvel til sort energi - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/farvel-til-sort-energi

Vi arver ikke kloden fra vores forældre - vi låner den af vores børn. Derfor præsenterer Radikale Venstre frem mod folketingsvalget vores samlede, grønne Plan B, der på få år skal bringe os fra skåltaler til handling.
Det er den næste regering, der skal levere en fuld grøn omstilling af Danmark. Læs hele udspillet Hent som PDF
Farvel Til Sort Energi
Dette udspil er det første skridt på vejen, og skal sikre, at langt de fleste fossile brændsler er udfaset i 2030 – og vi stort set er fri i 2035.  Vi vil ikke alene sikre en fossilfri fremtid for næste generation af danskere.
Vi vil også skabe arbejdspladser, styrke konkurrenceevnen og sænke energipriserne.
Vores mål er at gøre Danmark fri af fossile brændsler i 2035 – en omstilling der både er realistisk og ansvarlig, hvis vi handler nu.
Danmark skal være Europas grønne motor. Det vil gøre os mindre sårbare i den geopolitiske verdensorden og helt uafhængig af Putins gas.
Vores Plan B er Danmarks mulighed for at vende sårbarhed til styrke. Det kræver investeringer, politisk lederskab og modige beslutninger, men gevinsten er til at mærke på – for danskernes pengepung, virksomhedernes konkurrenceevne og Danmarks CO2-regnskab.  Konkret foreslår vi:
Varigt løft af Grøn Fond med 3 mia. kr.
Udfasning af nye fossile biler i 2028, ingen registreringsafgift for elbiler, og massivt løft af kollektiv transport
Udfasning af gas til opvarmning gennem en nedlukningsplan for gasnettet og massiv udbygning af fjernvarme og varmepumper.
Elektrificering af industrien via fradrag, investeringer i elnettet og grønne fyrtårnsprojekter.
Markant udbygning af VE på land og til vands: Danmark skal være nettoeksportører af grøn strøm.
Ny national plan for transmissionsnettet og ny tarifstruktur der fremmer lagring, elektrificering og fleksibelt forbrug.
”Fri af sort energi” er det første af 3 grønne udspil, som Radikale Venstre præsenterer inden Folketingsvalget. Målet er at gøre den næste regering til den grønneste nogensinde og sikre CO2e-reduktioner på 90% i 2035, 100% i 2040 og 110% i 2045.
Der er brug for en Plan B.


---

# Bæredygtigt forbrug i en global verden - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/oekonomi/baeredygtigt-forbrug-i-en-global-verden

Bæredygtigt forbrug i en global verden
Hent udspillet som PDF
Det danske forbrug er blandt det højeste i verden og trækker et globalt klimaaftryk med sig. Derfor vil Radikale Venstre genåbne klimaloven og vedtage et nyt reduktionsmål for udledninger udenfor Danmarks grænser på 60 procent inden 2030. Midlet til at nå målene er en grøn afgiftsreform med højere afgifter på sort forbrug – og lavere skat i bunden. Dansk klimapolitik med globalt ansvar Denne sommer slog den globale middeltemperatur igen rekord. 6 juli blev den varmeste dag på kloden nogensinde målt. Hedebølger, tørke og skovbrande har huseret verden over.
Danmark er foregangsland, når det gælder udvikling og eksport af grøn teknologi, opsætning af havvind, omstilling af danske virksomheder og energieffektivitet. Men vi halter gevaldigt bagefter, når det gælder de globale udledninger fra vores forbrug; fra tøjet vi køber, måden vi transporterer os rundt i verden på og ikke mindst maden vi spiser.
I 2021 blev Danmarks årlige forbrugsbaserede klimaaftryk opgjort til 63 mio. ton CO₂e – eller svarende til omkring 11 ton CO₂e per borger. Ung som voksen. Godt 56 procent heraf udledes rundt om i verden, hvor de varer, vi køber, produceres og derfor ikke er omfattet af Klimalovens målsætning om 70 procent reduktion af drivhusgasser inden 2030.
Radikale Venstre vil gøre det nemmere at træffe grønne forbrugsvalg i hverdagen. En afgiftsreform skal gøre det klimabelastende forbrug dyrere og samtidigt sænke skatten på arbejde, så forbrugerne i Danmark får flere penge mellem hænderne. Vi vil sikre troværdighed omkring Danmarks grønne førertrøje. Vi skal gå forrest og vise verdens velstående lande, at forbrugs- og kulturændringer er mulige. Forbrug i en globaliseret verden Når vi flyver på ferie, tager bilen på arbejde, køber tøj på nettet og handler ind i supermarkedet, påvirker vores valg jordens klima. Alene måden vi transporterer os rundt på og maden vi spiser, står for mere end 50 procent af vores globale klimaaftryk. Derudover står elektronik, tøj og andre varer, vi hiver ned fra hylderne, for knapt 20 procent af udledningerne fra vores forbrug.
Selvom de varer, vi køber, produceres med stadig mindre klimaaftryk, kræver det en kulturændring i måden, vi forbruger på. Vi skal spise mindre kød, men flere grøntsager. Vi skal købe mindre nyt, men af bedre kvalitet. Vi skal smide mindre ud og i stedet ty til reparationer, når skaden sker, og vores ting går i stykker.
Tendensen er klar. Vi køber mere nyt i stedet for at reparere vores ting, når de går i stykker. Samtidigt går mange lande omkring os foran for at vende denne udvikling. Det gør de f.eks. ved at sætte momsen på reparationer ned eller give skatterabatter og tilskud.
Altså giver lande, vi normalt sammenligner os med, befolkningen en håndsrækning, når tøj, elektronik og andre produkter sendes til reparation. Danmarks globale klimaaftryk skal reduceres med 60 procent Klimaloven har tjent Danmark og klimaet godt. Vores fælles mål om at nå 70 procent reduktion af drivhusgasser i 2030 sammenlignet med 1990 har sat sit præg på det politiske landskab og sikret konkret klimahandling. Kunne det gå hurtigere? Ja, bestemt. Men selvom vores delmål for 2025 hænger i en tynd tråd, og der er usikkerhed om vejen til 2030, har den fælles bindende målsætning om 70 pct. reduktion af drivhusgasser i 2030 sikret politisk fokus, samarbejde på tværs af alle folketingets partier og konkret klimahandling, som har trukket Danmark i en grønnere retning.
Nu er tiden kommet til, at den globale udledning fra vores forbrug bringes ind i klimaloven på lige fod med de nationale udledninger, som bl.a. Klimarådet har anbefalet flere gange. Udledninger fra vores forbrug må og skal bringes ned. Blandt verdens rigeste lande skal Danmark vise vejen til en grønnere og mere bæredygtig hverdag – hvor brugog-smid-væk-kultur skal erstattes af en cirkulær tilgang til klodens ressourcer med meget mindre ressourcespild, meget mere genbrug og et lavere klimaaftryk.
Derfor foreslår Radikale Venstre at genåbne klimaloven og vedtage et politisk mål om at nedbringe udledninger fra vores forbrug med 60 pct. inden 2030 sammenlignet med 1990. Det klimavenlige forbrug er et politisk ansvar Når vi kan flyve til Prag for 199 kroner tur-retur eller købe en pakke hakket oksekød for 40 kroner, mens regningen løber noget mere op for det mere klimavenlige alternativ, stilles forbrugerne overfor et urimeligt valg. Skal hverdagen være lidt billigere eller skal indkøbet være klimavenligt?
I Radikale Venstre vil vi arbejde for, at det klimavenlige valg også bliver det billigste og nemmeste. Det er et politisk ansvar at skabe bedre økonomiske rammer for en mere klimavenlig hverdag.
Med et mål om at reducere drivhusgasudledningen fra de danske forbrug, forpligtes nuværende og kommende folkevalgte til global klimahandling og udsyn, som vi har set det med vores nationale målsætning.
Money talks. Også i den nationale og internationale klimapolitik. Derfor bør vi først og fremmest gøre op med nuværende afgiftsrabatter til klimabelastende produkter og pålægge yderligere afgifter på de produkter, som i dag ikke er pålagt afgifter, som modsvarer klimabelastningen.
Med aftalen om en grøn skattereform for industri mv. fra 2022 blev de første sten lagt til at få en ensartet beskatning af drivhusgasser udledt i Danmark. Det sætter retningen for de danske produktionsvirksomheder, vores energiproduktion og ikke mindst vores landbrug. Men når mere end halvdelen af vores udledninger kommer fra varer produceret udenfor Danmark, er dette kun begyndelsen.
Vi kan ikke alene sætte vores lid til, at danske grønne teknologier bidrager til reduktioner i udlandet. Vi må og skal reducere vores forbrug og de drivhusgasudledninger, som følger heraf. Det er en bunden opgave. Seks principper skal sikre en balanceret afgiftsreform i flere trin Det er en stor opgave at omlægge afgiftssystemet, og samtidigt har afgifter stor indvirkning på vores hverdag. Men afgifter er et vigtigt værktøj til at skubbe vores forbrug i en grønnere retning. Hvis vi skal ændre vores forbrugsvaner, kræver det økonomiske incitamenter, og at det grønne forbrugsvalg også er det billigste og det nemmeste, når vi står ved køledisken, i butikken eller handler på nettet.
Derfor vil Radikale Venstre indføre en målrettet afgiftsreform, som gør klimabelastende produkter og adfærd dyrere, men samtidigt giver forbrugerne flere penge mellem hænderne med lettelser af skatten i bunden.
En afgiftsreform tager tid. Derfor skal afgiftsomlægningen ske løbende frem mod 2030 på baggrund af følgende seks bærende principper:
Afgiftsomlægningen skal øge beskatningen af de produkter, der belaster klimaet mest.
Provenu fra afgiftsomlægningen skal tilbageføres til forbrugere og erhvervsliv enten ved lempelser af skatten i bunden eller ved at understøtte den grønne omstilling af erhvervslivet.
Forbrugsafgiften må ikke bidrage til dobbeltbeskatning, men supplere den danske CO₂-afgift og international regulering f.eks. EU’s kvotehandelssystem og iblandingskrav
Afgiftsomlægningen skal indfases trinvist mod 2030 og i første omgang omfatte forbrugskategorier med størst klimaaftryk.
Afgiftsomlægningen skal følge EU-retten samt sikre fair og lige konkurrence mellem danskproducerede og importerede varer.
Reformen skal implementeres så enkelt som mulig og løbende forfines i takt med, at datakvalitet styrkes, så afgiften i højere grad afspejler produkternes specifikke klimaaftryk. Derved sikres det, at producenter, der går forrest med at reducere deres klimaaftryk, ikke straffes af høje afgifter.
Konkret foreslår Radikale Venstre at afgiftsreformen i første omgang inkluderer følgende 10 produktkategorier og afgifter:
Flyafgift
Værdibaseret afgift på okse- og kalvekød
Afgift på cement og cementprodukter
Øget dieselafgift
Udfasning af rabatter på fossile brændsler
Kilometerbaseret vejafgift
Vægtafgift på tøj og tekstil
Afgift på biomasse til el- og varme
Øget afgift på emballage og engangsservice
Afgift på salg af lattergasflasker til forbrug
Provenu skal sikre omstilling og økonomisk balance Når Radikale Venstre vil indføre afgifter, som understøtter klimavenlig adfærd, er hensigten ikke at skabe en ny afgiftsbase til finansiering af velfærdsstaten, men at rette op på et afgiftssystem, hvor klimabelastning ikke beskattes i tilstrækkelig grad. Derfor skal afgiftsomlægningen samlet set være provenuneutral for staten.
Provenuet fra de nye afgifter skal som udgangspunkt tilbageføres gennem lempelser af skatten i bunden, gennem omlægning af eksisterende afgifter i en given sektor eller ved at investere i den grønne omstilling af dansk erhvervsliv.
For f.eks. vejafgift og flyafgiften gælder, at tiltagene vil være neutrale inden for transportsektoren, da vi med flyafgiften ønsker, at provenuet skal investeres i udvikling af grønne flybrændsler, mens vejafgiften, gradvist og på længere sigt skal finansiere en omlægning af de eksisterende afgifter på motorkøretøjer.
Samlet set har Radikale Venstre en målsætning om at afgiftsreformen skal omfatte afgifter for i alt 40 mia. kr. med sigte på, at 10 mia. kr. heraf kan anvendes til at lempe skatten i bunden. Derudover vil omkring 30 mia. kr. bidrage til omlægning af afgifter internt i transportsektoren i et internt kredsløb eller som reinvesteringer i den grønne omstilling. Nærmere beskrivelse af afgiftsomlægningen 10 elementer    Flyafgift  Flyrejser er i dag fritaget for moms og brændstofafgifter og kun i begrænset omgang inkluderet i EU’s kvotehandelssystem. Radikale Venstre vil indføre en flyafgift på niveau med vores nabolande og anvende provenuet til at fremme produktion af grønne flybrændstoffer. For at målrette afgiften den mest klimabelastende adfærd og samtidig sikre en mere social balance kan afgiften med fordel differentieres på baggrund af rejselængde og billetkategorier. Radikale Venstre har tidligere foreslået et niveau på 100, 300 og 400 kr. pr. passager i 2030 for korte, mellemlange og lange flyrejser. Men regulering i EU kan resultere i et mindre behov for en afgift på de kortere flyrejser, mens de længere rejser på f.eks. Business Class bør pålægges en større afgift, som afspejler det større klimaaftryk ved denne type billetter. Den gennemsnitlige afgift foreslås at udgøre omkring 100 kr. pr. passager, når den indføres i 2024, og gradvist stige til omkring 160 kr. pr. passager i 2030.  Værdibaseret afgift på okse- og kalvekød  Landbruget er i dag ikke omfattet af EU’s kvotehandelssystem og vil, med udgangspunkt i niveauet for industriens CO2-afgift, skulle pålægges en afgift på 750 kr. pr. ton CO₂e. i 2030. Radikale Venstre vil indføre en afgift på okse- og kalvekød, som en del af den grønne skattereform for landbruget. Det vil mindske lækage, sikre rimelig konkurrence mellem danskproducerede og importerede fødevarer samt sende et prissignal direkte til forbrugerne om klimabelastningen fra okseog kalvekød og derved vise vejen til mere klimavenlige madvaner. En tilsvarende model er også foreslået af Klimarådet i deres anbefaling fra 2021, hvor Klimarådet vurderer, at der er en årlig global klimagevinst på 2,6-3,9 mio. ton CO₂e, hvis borgerne i Danmark overgår til klimavenlig kost.
Radikale Venstre foreslår en værdibaseret afgift, så dyrere kød pålægges en højere afgift, hvorved den reelle klimabelastning i højere grad afspejles i afgiften. Med en afgift på 10 pct. vil et kilo hakket oksekød til omkring 100 kr. pr. kg få en afgift på ca. 10 kr. pr. kg., mens en oksemørbrad til omkring 400 kr. pr. kg. vil skulle pålægges en afgift på ca. 40 kr. Omregnet svarer det til en afgift på omkring 260-290 kr. pr. ton CO₂e for begge typer af oksekød.  Afgift på cement og cementprodukter  Med aftalen om Grøn skattereform for industri mv. (24. juni 2022) blev der indført en generel CO₂-afgift på 750 kr. pr. ton CO₂ for virksomheder uden for EU’s kvotehandelssystem og 375 kr. pr. ton CO₂ for virksomheder omfattet af EU’s kvotehandelssystem. Men der blev også indført en særlig afgiftssats for mineralogiske processer (herunder særligt cementproduktion) på 125 kr. pr. ton CO₂ i 2030. Det svarer altså til en rabat på 250 kr. pr. ton CO₂. Der kan være særlig hensyn, som kan tale for en sådan rabat, herunder lækageeffekt. Men samtidig medfører rabatten, at produkternes pris i forbrugsleddet ikke afspejler den reelle klimabelastning. Derved bliver det mindre attraktivt at anvende andre og mere klimavenlige alternativer til cement og andre mineralogiske produkter.
Derfor vil Radikale Venstre indføre en afgift på cement, cementklinker og andre cementbaserede produkter. Afgiftens størrelse vil tage udgangspunkt i en udligning af afgiftsrabatten i produktionsleddet og derved svare til 250 kr. pr. ton CO₂.Med tiden kan afgiften baseres på produktspecifikke miljøvaredeklarationer, som redegør for produktets specifikke klimabelastning, hvilket vil give producenter af cement, f.eks. Aalborg Portland, et incitament til at producere cement med et reduceret klimaaftryk og forbrugerne et økonomisk incitament til at efterspørge de mindst klimabelastende produkter inden for en forbrugskategori.  Øget dieselafgift  Danmark har i dag lavere afgift på diesel end vores nabolande. Det driver grænsehandel med den billigere diesel i Danmark og mindsker bl.a. klimaeffekten af de stigende afgifter i Tyskland. Radikale Venstre vil øge dieselafgiften med 1,0 kr. pr. liter diesel og samtidigt sænke udligningsafgiften, som ejere af diesel- og gaskøretøjer betaler årligt. Det vil gøre det billigere at eje en dieselbil – men dyrere at køre i den. For særligt bilejere med et lille kørselsbehov vil dette samlet set medføre en lavere afgiftsbetaling, mens bilejere med et stort kørselsbehov vil opleve en højere afgiftsbetaling. Tiltaget forventes at være provenuneutralt, da øgede indtægter som følge af højere afgift udlignes af et mindre provenu som følge af adfærdsændring, reduceret grænsehandel og nedsættelse af udligningsafgiften. Det vurderes, at der kan opnås en effekt allerede fra 2025 på op til 1,0 mio. ton CO₂. Det vil være et vigtigt bidrag til 2025-målet med reel og varig klimaeffekt også mod 2030 i modsætning til at hæve andelen af biobrændstof midlertidigt, som foreslået af regeringen.  Udfasning af rabatter på fossile brændsler  Når der i landbrugs- eller skovbrugsvirksomheder eller tilsvarende købes bl.a. diesel til landbrugsmaskiner mv., kan afgiften godtgøres jf. Mineralolieafgiftslovens § 11. Der er i dag en direkte rabat til at benytte fossile brændsler, som skader klimaet.
Radikale Venstre vil fjerne denne afgiftsrabat, så diesel mv. beskattes ens på tværs af virksomheder og produktionsformer. Det medfører en direkte meromkostning for bl.a. landbruget. Radikale Venstre foreslår, at der, som en del af de kommende forhandlinger om en klimaafgift på landbruget, afsættes midler til ny teknologi i landbruget, så bl.a. landbrugsmaskiner kan omstilles fra diesel til f.eks. grøn strøm og biogas. Midler kan evt. komme fra den grønne fond.  Kilometerbaseret vejafgift  På længere sigt ønsker Radikale Venstre at inkludere al vejtransport, også privatbilisme, i en national kilometerbaseret vejafgift fra 2030. Udover at sikre transportsektorens grønne omstilling, skal en kilometerbaseret vejafgift sikre en bedre balance mellem privat- og offentlig transport, bekæmpe trængsel, mindske luftforurening og reducere klimabelastningen fra transportsektoren.
Når en ny bil ruller ud fra bilhandleren for første gang, vil den være på vejene de næste 15-20 år. Derfor vil de biler, der sælges i dag, med stor sandsynlighed køre på vejene i både 2030 og frem til 2040. Når vi i dag pålægger nye biler en registreringsafgift, som øger omkostningen til at købe en ny bil, risikerer man at dobbeltbeskatte de biler, som også er på vejen efter 2030, hvor den kilometerbaserede vejafgift indfases. Samtidigt står transportsektoren overfor at indfase registreringsafgiften på nulemissionsbiler fra 2026. Det risikerer at bremse elektrificering af bilparken.
Derfor vil Radikale Venstre at omlægge afgifterne på motorkøretøjer, så afgiften både på kort og længere sigt vil understøtte omstilling af bilparken og understøtte en adfærd, der sikrer mindre trængsel, renere luft og et bedre klima samtidigt med, at staten sikres et varigt provenu fra afgifterne svarende til nuværende provenu.
Afgiftsomlægningen skal indfases i to trin. På længere sigt skal en provenuneutral omlægning indfase en kilometerbaseret vejafgift på alle køretøjer. Men biler udleder også store mængder CO₂ i produktionen, derfor skal vejafgiften suppleres af en særskilt registreringsafgift på de tungeste og mindst effektive biler uanset drivmiddel.
På den kortere bane frem til 2030 skal registreringsafgiften og den årlige vægtafgift afgift hæves for de tungeste biler, der forurener mest, når de produceres, og bruger mest energi – uanset om energien kommer fra benzin og diesel eller strøm. Det skal finansiere, at registreringsafgiften kan holdes i ro for mindre nulemissionsbiler også efter 2026.  Afgift på tekstil- og beklædningsprodukter  Hvert år produceres der på verdensplan 62 millioner ton tøj. I Danmark alene køber vi årligt godt 116.000 tons nyt tøj og andre tekstiler. Beklædningsindustrien regnes for en af de mest forurenende i verden, men stadig stort set uden regulering der trækker i en grønnere retning. I Danmark køber hver borger i gennemsnit 15 kg tøj og tekstiler om året, og over halvdelen af det tøj, vi ikke længere bruger, havner i skraldespanden. Siden 2016 er det danske forbrug af tøj og tekstiler steget med mere end 35 procent, hvilket bringer os blandt de største forbrugere af tøj og tekstiler i verden. Samtidigt er en helt almindelig families årlige udgifter til reparation af tøj og sko faldet fra omkring 75 kr. pr. husstand i 2010 til omkring 20 kr. i 2021.
Produktion af tøj og andre tekstiler kræver store mængder vand og kemikalier, skader vores miljø og klima og produceres ofte under uacceptable arbejdsforhold. Samtidigt produceres vores tøj og tekstiler ofte i lande udenfor EU med lavere klimaambitioner og miljøstandarder. Det betyder, at produktionen ofte hverken er omfattet af EU’s kvotehandelssystem eller på anden måde betaler for de udledninger og miljøpåvirkninger, som industrien står for.
For at sende klart signal til forbrugerne om at købe mindre nyt og genbruge mere vil Radikale Venstre indføre en vægtafgift på tøj og tekstiler. Med en vægtafgift på 50 kr. pr. kg. tøj og andre tekstiler, skal der skabes et øget incitament til at mindske såkaldt fast fashion, øge kvaliteten af det tøj, der sælges i Danmark og ikke mindst sikre højere grad af genbrug og reparation. For at reducere mængden af usolgt tøj, der sendes direkte til forbrænding, skal afgiften også pålægges usolgt tøj i butikkerne. Afgiften vil hæve prisen på et par jeans med omkring 20 kr., mens t-shirten vil blive omkring 8. kr. dyrere.  Afgift på biomasse til el- og varme  I Danmark afbrændes store mængder biomasse (træpiller, flis mv.) i energisektoren og til at opvarme vores boliger. Afbrænding af biomasse udleder omkring 10 mio. ton CO₂, men forbruget af biomasse indregnes ikke i den nationale klimaopgørelse. Ifølge tal fra EA Energianalyse er den faktiske udledning fra skovbaseret biomasse (træpiller og flis) anvendt på danske kraftværker omkring 35 kg CO₂/GJ og 15 kg CO₂/GJ for halm.
Fordi biomasse antages at være klimaneutralt, pålægges biomasse i dag ikke afgifter, som afspejler den globale udledning af CO₂ som følge af afbrændingen af biomasse. Fra politisk hånd har man tidligere ønsket at indføre en afgift på biomassen, og Danmarks forbrug af træbaseret biomasse er ikke bæredygtigt i en global kontekst og ikke et eksempel til efterfølgelse internationalt.
Radikale Venstre foreslår en afgift på biomasse til produktion af el- og varme på 750 kr. pr. ton CO₂, hvilket svarer til niveauet i Aftale om grøn skattereform for industri mv. fra 2022. Afgiften vil øge prisen for at anvende træpiller til opvarmning og derudover få indvirkning på forbruget af biomasse til el- og fjernvarmeproduktionen på de centrale og decentrale værker.  Øget afgift på emballage og engangsservice  Der er i dag allerede afgifter på engangsemballage baseret på vægten af enten plastikkoppen, take-away emballagen eller tilsvarende. Men trods afgiften bruges der fortsat alt for meget engangspap- og plastik, når vi bestiller take-away, tager en to-go-kaffe med på vejen til arbejdet eller køber en fadøl til koncerten.
Derfor foreslår Radikale Venstre at fordoble emballageafgiften jf. emballageafgiftsloven, så afgiften sender et klart signal til forbrugeren om at mindske brugen af engangsemballage og -service og derved fremme genbrugelige alternativer samt understøtte nye bæredygtige forretningsmodeller f.eks. med vask og genbrug af plastikkrus, take-away emballage mv.  Afgift på salg af lattergasflasker til forbrug  Det er netop vedtaget at forbyde brugen af lattergas i det offentlige rum. Dette for at komme unges brug af lattergas til livs. Der vil dog stadig være et rationale ved at pålægge en afgift ud fra et klimahensyn, da lattergas er en yderst potent drivhusgas med en drivhuseffekt der er 300 gange større end CO₂. F.eks. vil en stor flaske lattergas på 600 gram lattergas udlede, hvad der svarer til 180 kg CO₂. Det svarer til udledningen fra ca. 50-70 liter benzin eller diesel. Med en afgift på 750 kr./ton CO2. vil en stor flaske lattergas pålægges en afgift på omkring 135 kr. Tabeller og økonomi    Tabel 1: Oversigt over anvendelse af provenu ved afgiftsomlægningen  Flyafgift: Provenu reinvesteres i flysektorenVærdibaseret afgift på okse- og kalvekød: Lempelser af skatten i bundenCement og cementprodukter: Lempelser af skatten i bundenØget dieselafgift: Omlægning af afgifter i transportsektorenUdfasning af rabatter på fossile brændsler: Omlægning af afgifter i transportsektorenKilometerbaseret vejafgift: Omlægning af afgifter i transportsektorenVægtafgift på tøj og tekstil: Lempelser af skatten i bundenAfgift på biomasse til el- og varme: Lempelser af skatten i bundenØget afgift på emballage og engangsservice: Lempelser af skatten i bundenAfgift på salg af lattergasflasker til forbrug: Lempelser af skatten i bunden  Tabel 2: Afgiftsreformenes omfang og målsætning  Samlet afgiftsomlægning: 40 mia. kr.Lempelse af skatten i bunden: 10 mia. kr.Internt kredsløb: 30 mia. kr Bæredygtigt forbrug i en global verden
Hent udspillet som PDF
Miljø og klima Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand til den næste generation Miljø og klima Made in Europe – Powered by Denmark


---

# Kulturløftet - Investerings- og reformudspil for hele Danmarks kulturliv - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/kultur/kulturloeftet

“Vi skal styrke dansk kunst og kultur, ikke det modsatte. Det gør vi ved at styrke kunstnerne og kulturlivet, og ved at styrke de steder, hvor danskernes mødes og taler om kunst og kultur. Med dette udspil markerer vi en tydelig anden kurs end nedskæringer og splittende fortællinger om land mod by; elite mod folk; kristne mod muslimer; mænd mod kvinder; kandisfans mod operaelskere.”
Dansk kulturpolitik er kørt ud på et sidespor Dansk kulturpolitik er stort set glemt. Kørt ud på et sidespor. Samtidig er danskerne et folkefærd af kulturmennesker.
Vi danskere myldrer ind på biblioteker, museer og teatre i hele landet. Danske kunstnere kæmper sig til sejre både hjemme og ude. Og ledende politikere holder skåltaler om kulturen som den lim, der binder os sammen, når vi kæmper med krise eller corona. Men selve det politiske fundament under kulturen: Lovgivningen. Bevillingerne. Strukturerne. Det er der ikke den store interesse for på Christiansborg. Og konsekvenserne er alvorlige.
Vi har haft otte kulturministre på fjorten år. De har hver især ønsket at markere sig, men uden at tilføje kulturen nye penge. Derfor er det mest blevet til lappeløsninger, halvbagte projekter og symbolpolitik, der ikke koster mere end en hjemmeside. Under de borgerlige regeringer blev kulturen systematisk skåret ned.
Resultatet er tydeligt: Hele området lider af underfinansiering, forældet lovgivning og tilsandede strukturer. Gammelkendte problemer bliver ikke løst. Åbenlyse potentialer bliver ikke indfriet. Overalt er der døre, der unødvendigt lukkes i og veje, der unødvendigt ender blindt. Manglende forbindelseslinjer. Manglende samtænkning. Manglende overblik. Kulturen er fundament for vores nation og folkestyre Den politiske ligegyldighed og manglende prioritering af kulturen er et problem. Men endnu værre er den politiske ødelæggertrang. Der er politikere, der går målrettet efter vores kulturliv. De hænger navngivne kunstnere ud, truer med at tage deres støtte og taler hånligt om de steder, hvor danskerne mødes og taler sammen om vores værdier og vores kultur. De skaber en falsk modsætning mellem kulturen på den ene side – og nationen, folket og folkestyret på den anden side. Men intet kunne være mere forkert.
De glemmer, at det nationale kun eksisterer i kraft af kulturen. Det er kunstnerne, der har sat ord, lyd og billeder til vores nation. Hvad ville Danmark være uden guldaldermalerne, højskolesangbogen, PH-lamperne og Matador? Uden Holbergs komedier, Oehlenschlægers digte, H.C. Andersens eventyr, Søren Kirkegaards filosofi og Grundtvigs salmer? Uden Karen Blixen, Benny Andersen, Tove Ditlevsen, Lars von Trier, Kim Larsen og Anne Linnet? Alt det er Danmark. Det er indkogt danskhed manifesteret i kultur.
De glemmer også, at selve demokratiet hviler på kulturen. Det var de litterære samtalesaloner, der bar den danske guldalder i første halvdel af 1800-tallet. Her sad nogle af de mennesker, der i dag er blandt Danmarks største nationale ikoner – Adam Oehlenschlæger, H.C. Andersen, Søren Kirkegaard, H.C. Ørsted, N.F.S. Grundtvig – og inspirerede hinanden til at skabe dansk kulturarv. Da der i 1840’erne blev holdt stormøder på københavnske teatre, var det med til at berede vejen for vores første danske grundlov. Den lov der stadig i dag er kernen i vores demokrati.
I dag udvikler vi fortsat vores folkestyre gennem samtaler. Meget ofte tager de samtaler udgangspunkt i en kulturel begivenhed – en roman, en udstilling, en teaterforestilling, en koncert, en film. Og samtalerne finder sted over hele Danmark. Fra de mindste forsamlingshuse til de største scener. Fra statslige kulturinstitutioner til højskoler overalt i kongeriget.
De samtaler er forudsætninger for det politiske. Fuldkommen som det politiske kan skabe fundamentet for samtalerne – eller ødelægge dem.
Vi skal styrke dansk kunst og kultur, ikke det modsatte. Det gør vi ved at styrke kunstnerne og kulturlivet, og ved at styrke de steder, hvor danskernes mødes og taler om kunst og kultur.
Med dette udspil markerer vi en tydelig anden kurs end nedskæringer og splittende fortællinger om land mod by; elite mod folk; kristne mod muslimer; mænd mod kvinder; kandisfans mod operaelskere.
Dette udspil vil samle Danmark. Det er båret af en uendelig kærlighed til danskernes kultur i alle dens mangeartede fremtrædelsesformer. Og det er skabt med et ønske om at prioritere et rigt og varieret kulturliv, hvor vi knytter forbindelser mellem kulturarven og det nye; bredden og eliten; land og by; det nationale og det internationale.
“Dette udspil vil samle Danmark. Det er båret af en uendelig kærlighed til danskernes kultur i alle dens mangeartede fremtrædelsesformer. Og det er skabt med et ønske om at prioritere et rigt og varieret kulturliv, hvor vi knytter forbindelser mellem kulturarven og det nye; bredden og eliten; land og by; det nationale og det internationale.”
Kultur som erhverv og middel til at løse de store kriser Udspillet bygger også på en anerkendelse af kultur som erhverv og en del af svaret på nogle af tidens største kriser.
Kunsten går om bord i tidens store udfordringer og er i den forstand et spejl på det samfund og den tid, vi lever i. Men den gør mere end at spejle – den søger at føje noget til – refleksion, mening, æstetik og fællesskab. På den måde er den også med til at forme de forandringer, der kommer. Og det får vi brug for.
Vi befinder os i en brydningstid. Kloden er ved at koge over. Velfærdssamfundet slår revner. Flere og flere mennesker brænder sammen med stress og angst. Det er tegn på, at der er noget fundamentalt galt med vores samfund. Det er ikke nok med småjusteringer og teknologiske fiks. Et mere økologisk, socialt og mentalt bæredygtigt samfund er i allerhøjeste grad også et spørgsmål om ny æstetik, nye værdier, nye fortællinger – ny kultur. Men også mere kultur. For i fremtidens bæredygtige samfund skal vi finde en ny balance mellem ressourcekrævende forbrug og mere immaterielle værdier – herunder kunst og kultur.
Vi må tænke kunsten og kulturen ind i løsningen af de store kriser. Hvordan integrerer vi kunsten i de store grønne anlægsprojekter, så de ikke bare er funktionelle, men også æstetiske og meningsgivende? Hvordan bruger vi kunsten og kulturen til at skabe meningsfulde fællesskaber og afhjælpe mistrivsel, ensomhed og sygdom? Hvordan skaber vi en ny balance mellem ressourcekrævende forbrug og mere immaterielle værdier, herunder kunst og kultur?
Alligevel står den overstrømmende kærlighed, som dansk landbrug møder på Christiansborg, i skærende kontrast til den kulde, der strømmer i kulturarbejdernes retning. Hvorfor er det sådan? Måske fordi den evindelige fortælling om storbyens snyltende kunstnere som kontrast til de hårdtarbejdende mennesker på landet er en politisk fortælling, der har bundtræk. Men den fortælling er ikke sand. For kulturarbejderen trækker lige så mange penge hjem til vores statskasse, som manden på traktoren i det blå kansastøj. Alligevel er den danske kulturpolitik de sidste tyve år blevet stadig mere uambitiøs og indadvendt.
Så sent som sidste år foreslog regeringen at nedlægge den såkaldte Lektoratsordning. Den har i snart 85 år sikret danskundervisning og formidling af dansk kultur på universiteter i hele verden. Det er naturligvis i danskernes interesse, at der findes mennesker i mange lande, der kan læse, tale og forstå dansk. På den måde kan vores kultur hjælpes afsted ud i verden. Men det eneste regeringen så, var muligheden for at sparre et par håndører. Forstår de slet ikke, hvad de har mellem hænderne?
Helt modsat forholder det sig i vores nordiske nabolande. Her satser politikerne målrettet på kultureksport, og det ses som et politisk resultat, når deres kunstnere har succes i udlandet. Tænk, hvor stort potentialet ville være, hvis Danmark på samme vis begyndte at satse på kultur som et eksporterhverv? Mon ikke de kreative branchers bidrag til nationaløkonomien meget hurtigt ville overstige landbrugets? Under alle omstændigheder er det på tide, at vi forstår og anerkender, at Danmark i mindst lige så høj grad er et kulturland som et landbrugsland.
Uanset om vi tænker i kunstnernes betydning for vores nationale fortælling. I den demokratiske værdi af danskernes kulturelle samtaler og mødesteder. I kulturens potentiale for at finde svar på tidens store spørgsmål. Eller i kulturens økonomiske bidrag til nationaløkonomien. Så er kulturen en af grundpillerne i vores samfund. Det er på tide, at vores kulturpolitik også kommer til at afspejle det.
“Men vores ambitioner rækker længere end til enkeltbevillinger og enkeltinstitutioner. Vi vil løfte kunsten og kulturens stilling i samfundet. Vi vil styrke kulturen i hele landet. Vi vil bringe kulturen ind i danskernes hverdag.”
Vi vil reformere og investere i dansk kulturliv Som støtteparti har vi ved de seneste tre finanslove prioriteret kulturen. I 2019 pressede vi regeringen til at afskaffe omprioriteringsbidraget. Året efter kom vi bl.a. igennem med en ny spillestedsordning og et stort børne- og ungekulturudspil. Og sidste år lykkedes det bl.a. at få etableret Kulturens Analyseinstitut og sætte Danmarks nationale teaterfestival på Finansloven.
Men vores ambitioner rækker længere end til enkeltbevillinger og enkeltinstitutioner. Vi vil løfte kunsten og kulturens stilling i samfundet. Vi vil styrke kulturen i hele landet. Vi vil bringe kulturen ind i danskernes hverdag. Vi vil rydde op i forældede strukturer og frigøre midler til udvikling. Vi vil skabe bedre indtægtsmuligheder for vores kunstnere. Vi vil bære dansk kunst og kultur ud i verden. Vi vil bruge kunsten og kulturen til at løse tidens store kriser.
Det vil vi først og fremmest gøre ved at behandle kulturlivet med den seriøsitet og grundighed, som det fortjener. Kulturlivet har ikke brug for flere hovsaløsninger eller smarte signaturprojekter, der i virkeligheden bare har til formål at skjule, at der hverken er økonomi til at investere i kulturen eller indsigt til at forny strukturerne. Der er brug for ægte kulturpolitisk rugbrødsarbejde: Rigtige investeringer. Reelle reformer.
Der er nok at tage fat på. Museerne og scenekunsten har ventet i ti år på en reform. Den rytmiske musik fik aldrig det løft, der var forudsat i forarbejdet til den nye spillestedslov. Orkesterlandskabet er en rodebutik. Litteraturpolitikken, der kan løfte dansk litteratur ud til et bredere publikum i både Danmark og resten af verden – sådan én har vi slet ikke. Og den kulturelle offentlighed er langsomt ved at forsvinde. Osv. Osv. 400 millioner kroner mere om året til kultur Med dette investerings- og reformudspil lægger vi op til et løft af hele Danmarks kulturliv på 400 millioner kroner frem mod 2030. Udspillet omfatter konkrete forslag til investeringer og reformer på alle de store kunst- og kulturområder og med blik for de konkrete udfordringer og muligheder, der gør sig gældende på de enkelte områder. Det drejer sig om museer, scenekunst, musik, litteratur, billedkunst, arkitektur og højskoler . Samtidig foreslår vi en række tværgående initiativer, der kan løfte kunsten og kulturens generelle stilling i samfundet og skabe en stærkere kulturel offentlighed. 1. Museumsreform Radikale Venstre vil have en museumsreform, der åbner for flere statsanerkendte museer, indfører et differentieret tilskudssystem med forskellige museumskategorier og skaber en mere retfærdig og gennemsigtig fordeling af museumsmidlerne.
Debatten om en museumsreform har efterhånden varet i et årti. Den nuværende museumslov er fra 2001, men blev revideret i 2013 på baggrund af en udredning om fremtidens museumslandskab. Siden har debatten bølget frem og tilbage, og museumsloven kritiseres fortsat for at være forældet. Kritikken går dels på, at museumsloven ikke afspejler museernes eksisterende rolle og arbejdsgrundlag, men også at tilskudsfordelingen er uigennemsigtig og uretfærdig.
Debatten kulminerede under daværende kulturminister Mette Bock, der i 2017 igangsatte en proces for udviklingen af en ny museumsstruktur. Hun nedsatte to visionsgrupper, der skulle se på arbejdsdelingen mellem stat og kommuner og komme med forslag, der skabte råderum, objektivitet og transparens i tilskudssystemet. Men et folketingsvalg kom på tværs.
Da Joy Mogensen tiltrådte som kulturminister, tog hun museumsstafetten op og satte sit ministerium til at arbejde videre med konkrete forslag til en ny tilskudsmodel. Men så kom corona på tværs. Nu sidder der en ny kulturminister på Gammel Strand, og selvom Ane Halsboe-Jørgensen for nyligt åbnede for en reform, så kommer der ikke til at ske noget før et valg.
Vi vil til gengæld arbejde for, at det bliver det allerførste, en ny kulturminister kaster sig over. Efter ti års debat, usikkerhed og udskydelser fortjener museerne afklaring. Men de fortjener frem for alt en moderne museumslov, der afspejler deres rolle i et moderne samfund, og som fordeler museumskronerne på en gennemsigtig og retfærdig måde.
Arbejdet med en museumsreform og tilskudsfordeling skal tage udgangspunkt i en fornyet diskussion af museernes opgaver i forhold til samling, formidling, forankring og forskning – men også en diskussion af, om det giver mening at stille de samme opgaver til alle. Vi mener, at tiden er kommet til en mere differentieret museumslov med forskellige museumskategorier, opgaver og bevillingsniveauer. Akkurat som vi kender det fra andre kulturområder – scenekunsten, orkesterområdet og spillestederne – der opererer med forskellige kategorier og niveauer.
Vi vil nedsætte en ekspertgrupper bestående af en bred gruppe af museumsfolk fra det danske museumsvæsen og udlandet, der skal udarbejdet konkrete forslag til en differentieret museumslov og et nyt, differentieret tilskudssystem. Både de ikke-statsanerkendte, statsanerkendte og statslige museer skal indgå i arbejdet, og der skal arbejdes med forskellige museumskategorier (fx specialmuseer) med forskellige opgaver og forpligtelser.
Vi afsætter 40 millioner til reformen, så det både bliver muligt at åbne for nye statsanerkendte museer og løfte nogle museer til et højere bevillingsniveau, uden at det dog fører til alt for store nedskæringer andre steder. Økonomi    Økonomi
Museer
Museumsreform
40
I alt
40
2. Revision af scenekunstloven Radikale Venstre vil revidere scenekunstloven for at etablere flere regionale teatre, oprette en permanent ordning for turné- og projektteatre og frigøre midler til udvikling inden for scenekunsten. Vi vil oprette en ny uddannelse i drama- og dansepædagogik i Holstebro og bevare den eksisterende danseuddannelse i København. Vi vil gøre de midlertidige finanslovsbevillinger til børne- og ungdomsteater og Danmarks nationale teaterfestival permanent.
Debatten om en ny støttestruktur med flere teaterkategorier har rumlet i over 10 år. Problemerne er velkendte og detaljeret beskrevet i rapport efter rapport. Men der er ikke taget hånd om de gammelkendte problemer eller grebet ud efter nye potentialer. Det er et ulykkeligt spild. For dansk scenekunst har et umanerligt højt niveau.
Helt tilbage i 2010 udgav Teaterudvalget – efter bestilling fra kulturministeren – den store rapport, ”Veje til udvikling”. Rapporten kom med anbefalinger til en ny og mere fleksibel støttestruktur og havde især fokus på turné- og projektteatrenes usikre rammer og behovet for flere frie midler. Anbefalingerne i ”Veje til udvikling” blev imidlertid aldrig fulgt op af egentlig politisk handling. Så i 2015 tog en ny kulturminister initiativ til en ny dialogrække – Scenekunstdialog – som resulterede i endnu et visionspapir. Også dette visionspapir satte fokus på turné- og projektteatrenes usikre rammer – uden at det dog førte til en løsning, hvorfor problemet fortsat er uløst .
I de seneste fem år er der dukket et nyt emne op i teaterdebatten: Egnsteatrenes uindfriede potentiale. Egnsteatrene har flere steder fået vokseværk. Produktionerne strutter af kunstnerisk selvtillid, teatrene går i samspil med deres publikum på helt nye måder og rækker ud til større geografiske områder. Det blev delvist honoreret i scenekunstaftalen fra 2019, hvor tre jyske teatre blev løftet op til såkaldte §5 teatre. Der blev i den forbindelse oprettet en særlig kategori af teatre med regionale opgaver på tværs af flere kommuner inden for rammerne af scenekunstloven. Problemet er dog, at der reelt kun var tale om, at tre teatre blev løftet over i § 5-ordningen, selvom det har vist sig, at potentialet er langt større. Egnsteatre rundt i hele landet står og tripper for at opnå samme status og blive et regionalt kraftcenter for scenekunst.
Det varmeste emne i scenekunstpolitikken lige nu er dog uden tvivl beslutningen om at flytte danseuddannelsen fra København til Holstebro. Beslutningen er blevet mødt af kraftig kritik fra en samlet scenekunstbranche, der ser det som et opgør med 20 års pionerarbejde for at skabe en verdensanerkendt danseuddannelse i Danmark og integrere dansen og teatret i et samlet scenekunstmiljø. Samtidig har miljøet længe efterlyst en ny uddannelse i drama- og dansepædagogik.
Vi foreslår derfor en revision af scenekunstloven med følgende fokus:     Ny permanent ordning for turné- og projektteatre  Vi vil give turné og projektteatrene en permanent ordning. Turné- og projektteatrene har ikke egen scene, men baserer deres virksomhed på coproduktioner og turnerer. De spiller både på højtprofilerede scener i ind- og udland og rundt på danske skoler, plejehjem, boligområder mv. Turné- og projektteatrene er således på en og samme tid noget af det mest nyskabende i dansk teater, og noget af det allermest borgernære, der findes. En stor del af udbuddet af danseteater og børne- og ungdomsteater i Danmark produceres af turné- og projektteatre.
Men selvom turné- og projektteatrene er en vital del af dansk scenekunst, findes der ikke en særlig ordning for dem. De trækker i stedet på løbende bevillinger i Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst, der egentlig er tiltænkt støtte til nye eksperimenterende projekter.
Vi vil derfor skabe en ny permanent støtteordning for de stærkeste turné- og projektteatre, hvor de kan indgå 3-4-årige driftsaftaler med Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst. Norge har en tilsvarende ordning for deres turné- og projektteatre. Det vil sikre stabile og langsigtede rammer om de stærkeste danske turné- og projektteatre og modgå den proletarisering af scenekunsten, som desværre har været et vilkår på området i mange år.
Ved at give turné- og projektteatrene deres egen ordning frigøres der midler i Projektstøtteudvalget for Scenekunst til udvikling i hele scenekunstmiljøet.  1-2 regionale teatre i hver region  Vi vil udvide §5 ordningen for regionale teatre, så der bliver mellem 1-3 regionale teatre i hver region. Det vil føre til en markant styrkelse af teater i provinsen. I dag er der kun §5 teatre i Nordjylland (Vendsyssel Teater), Midtjylland (Randers Teater) og Region Syddanmark (Fredericia Teater).
Ordningen skal fungere som en overbygning til den eksisterende egnsteaterordning og gives som et særligt statsligt tilskud til de teatre, der kan løfte den særlige regionale forpligtelse. Denne består bl.a. i at række ud til publikum i hele regionen, indgå samarbejde med de lokale kommuner og andre lokale institutioner, bidrage til lokal talentudvikling og dramapædagogiske indsatser samt sikre adgang til projektteatre uden fast scene.  Ny uddannelse i drama- og dansepædagogik  Der er et stort potentiale i at bruge dans og drama som pædagogisk redskab flere steder i den offentlige sektor – især i fht. børn, unge og ældre. Men drama- og danseundervisning har desværre været underprioriteret i årevis på vores uddannelser. Det skyldes blandt andet, at der mangler uddannede kompetencer indenfor feltet. Scenekunstmiljøet har derfor længe efterlyst en egentlig uddannelse i drama- og dansepædagogik.
I forbindelse med beslutningen om at udflytte Den Danske Scenekunstskoles danseuddannelser fra afdelingen i København til Holstebro, spillede en samlet dansk scenekunstbranche ud med et alternativt forslag om i stedet at oprette en helt ny bachelor- og masteruddannelse i Holstebro .
Uddannelsen skal svare til 30 studiepladser og både uddanne egentlige drama- og dansepædagoger samt tilbyde efteruddannelse til lærere, pædagoger og kunstnere, der ønsker at bygge bro mellem scenekunsten og den offentlige sektor.
Vi støtter branchens forslag om at oprette en ny drama- og dansepædagogisk uddannelse i Holstebro og bevare den eksisterende danseuddannelse omkring scenekunstmiljøet i København. Det vil give et samlet løft af hele danseområdet og gøre, at Holstebro kan blive for dansen, hvad Fredericia er for musicalen. Samtidig sikrer vi, at mange års pionerarbejde for at integrere dansen med resten af scenekunsten og skabe en af Europas førende koreografi- og danseuddannelser ikke skylles ud med badevandet.  National teaterfestival  Danmarks store nationale teaterfestival, CPH STAGE, er blevet et samlingspunkt i dansk scenekunst. Festivalen opstod oprindeligt på initiativ af fire teatre, men er i dag en åben teaterfestival, hvor teatre fra hele Danmark kommer og præsenterer deres forestillinger over festivalens 10 dage. Programmet består af mere end 100 forestillinger foruden diverse events, readings, debatter, seminarer og meget mere.
Radikale Venstre fik sat festivalen på Finansloven i 2022. Den statslige bevilling anerkender festivalens betydning for det danske scenekunstmiljø og gør det muligt at udvide det åbne festivalprogram med et kurateret program, der præsenterer de vigtigste og mest bemærkelsesværdige forestillinger fra hele landet. Men nok så væsentligt sikrer bevillingen, at store forestillinger fra Vestdanmark kan få økonomisk tilskud til at flytte deres forestilling til festivalen – og at der kan laves turnéversioner af udvalgte forestillinger, så de kan komme rundt i hele landet efter selve festivalen. Vi vil gøre bevillingen permanent, der ellers udløber i 2025.  Børne- og ungdomsteater i skolen  Vi vil give alle børn og unge mulighed for at se en teaterforestilling på deres skole eller ungdomsuddannelse mindst én gang om året. Radikale Venstre fik derfor i forbindelse med Finansloven for 2021 næsten fordoblet tilskuddet til refusionsordningen, der yder 50 pct. tilskud til kommunernes indkøb af teaterforestillinger til aldersgruppen 0-16. Ordningen gjaldt oprindeligt kun for kommunale daginstitutioner og folkeskoler, men med bevillingsudvidelsen fik vi også udvidet den til ungdomsuddannelser, privat- og friskoler. Bevillingen har nu har en størrelse, der kan indfri målet om, at alle børn og unge på landets daginstitutioner, grundskoler og ungdomsuddannelser skal se en forestilling mindst én gang om året. Bevillingsforøgelsen udløber i 2024, men vi vil gøre den permanent.  Økonomi
Scenekunst
Beløb i mio. kr.
Ny permanent ordning for turné- og projektteatre
20
Flere regionsteatre
20
Ny efteruddannelse i drama- og dansepædagogik
5
National teaterfestival CPH STAGE (forlængelse af FL)
5
Børne- og ungdomsteater på skoler (forlængelse af FL)
20
I alt
70
3. Revision af musikloven og ny musikhandlingsplan Radikale Venstre vil overføre basisensemblerne og genre- og netværksspillestederne til musikloven og give dem en fast bevilling på finansloven. Det vil frigive midler til Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Musik, som bl.a. kan bruges til at udpege flere specialensembler og skabe en ny ordning for stadsorkestre. Derudover vil vi øge musikhandlingsplanens tilskud til koncertaktiviteter og udviklingsinitiativer inden for både den rytmiske og klassiske musik.
Musik er en af de bredeste kunstgenrer. Genremæssigt spænder det fra kommerciel pop til moderne kompositionsmusik. Og kulturpolitisk er der også tale om en pose blandede bolsjer – fra symfoniorkestre til rytmiske spillesteder til skolekoncerter.
Det gør det svært at behandle musikområdet under én hat, og det gør det heller ikke nemmere, at området er knopskudt i alle mulige retninger og med ulogiske opdelinger til følge. Nogle orkestre og spillesteder ligger således under musikloven med en fast bevilling på finansloven. Andre må klare sig for midlertidige projekttilskud fra Kunstfondens Projektstøtteudvalg for Musik, Musikhandlingsplanen, udlodningsmidlerne eller midlertidige finanslovsbevillinger.
Det er derfor et mål i sig at rydde op i strukturerne, så der sikres større sikkerhed for etablerede kulturinstitutioner, samtidig med at der frigøres midler til udvikling af hele musikområdet. Og så halter den rytmiske musik stadig langt bagud på bevillingssiden. Revision af musikloven    Revision af musikloven  Basisensembler og specialensembler – og ny stadsorkesterordningAlle etablerede orkestre og ensembler bør samles under musikloven. Det vil skabe stabilitet og sikkerhed for orkestre, der for længst har vist deres værd som etablerede dele af dansk musikliv.
Det gælder navnlig Danmarks fem basisensembler, der har været en fast del af det danske musikliv lige så længe som landsdelsorkestrene. De er en vigtig partner for de danske komponister og står for hovedparten af bestillinger og uropførelser af ny dansk kompositionsmusik. Alligevel er de ikke en del af musikloven, men må klare sig for midlertidige bevillinger fra Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Musik.
Vi vil flytte Danmarks fem basisensembler ind under musikloven og give dem en fast driftsbevilling på finansloven. Det drejer sig om Ensemble MidtVest (hjemmehørende i Herning), Esbjerg Ensemble, Randers Kammerorkester, Aarhus Jazz Orchestra og Ensemble Storstrøm. Ensemblerne skal fastholde deres stærke lokale forankring, og derfor skal kommunal medfinansiering fortsat være en vigtig del af deres økonomi.
Ved at flytte basisensemblerne ind på Musikloven frigøres der midler i Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Musik, som kan bruges til udvikling og udpegning af flere specialensembler.
Der er i dag udpeget syv specialensembler inden for både klassisk musik og folkemusik. Med de frigjorte midler vil man både kunne løfte eksisterende specialensembler og udpege endnu flere. Det vil skabe et rigere og mere varieret orkesterlandskab, især hvis der udvides med specialensembler inden for andre genrer. Det kunne for eksempel være hele BigBand-området med Nordkraft BigBand i Aalborg, Odense BigBand og Copenhagen Jazzorchestra, der i dag klarer sig for et-årige bevillinger, men som med den rette investering ville kunne løfte både lokale og regionale opgaver.
Vi vil undersøge, om specialensembleordningen kan udbygges med en stadsorkesterordning, der tilskynder kommuner til at indgå samarbejde med specialensemblerne om at blive stadsorkestre – lige som det fx er sket med specialensembler Dreamers Cirkus, der er blevet stadsorkester i Roskilde. På den måde sikrer vi ikke bare kvalitet og variation i det danske orkesterlandskab – men også lokal forankring og geografisk spredning.
Kvalitetsvurderinger af orkestre under MusiklovenI dag bliver der ikke foretaget en egentlig kvalitativ vurdering af det kunstneriske niveau blandt orkestre, ensembler og kor under musikloven. Det betyder, at vi ikke ved, om de lever op til det ønskede kunstneriske niveau, samtidig med at dem, der gør det godt, ikke får nogen formel anerkendelse af det.
Vi vil derfor indføre et krav om, at der foretages faste og tilbagevendende vurderinger af det kunstneriske niveau af alle orkestre, ensembler og kor under Musikloven. Vurderingen skal foretages af uvildige og udenlandske eksperter.
Genre- og netværksspillestederI forbindelse med Finansloven for 2021 fik Radikale Venstre etableret en ny spillestedsordning for mindre lokale og mere specialiserede spillesteder, de såkaldte genre- og netværksspillesteder. Men ordningen udløber i 2024.
Vi ønsker at sikre genre- og netværksspillestederne som en fast del af fremtidens danske livescene ved at rykkes dem ind i musikloven og over på en fast finanslovsbevilling parallelt med de regionale spillesteder.  Styrket musikhandlingsplan  Musikhandlingsplanen har siden 2004 fungeret som et dynamisk værktøj, der skal understøtte fødekæden og udviklingsmulighederne i dansk musikliv. Den er især essentiel for den rytmiske musik, der fortsat er stærkt underfinansieret. Men behovet og potentialet på tværs af hele musikområdet er langt større, end de økonomiske rammer hidtil har lagt op til.
Vi vil derfor forøge Musikhandlingsplanen fra 40 til 65 millioner kroner med fokus på at styrke koncertudbuddet i hele landet og inden for alle genrer, sikre udvikling inden for både den rytmiske og klassiske musik samt bringe dansk musik ud over landets grænser.
Koncertvirksomhed, talentudvikling og eksport inden for den rytmiske musikDa spillestedslovgivningen blev vedtaget i 2000, blev der kun afsat halvt så mange midler til implementeringen, som Statens Musikråd havde anbefalet i forarbejdet til spillestedsloven. Derfor taler man i livebranchen ofte om den ”halve spillestedslov”. Det var baggrunden for, at vi i 2021 etablerede ordningen for genre- og netværksspillesteder. Men vi er slet ikke i mål. Vi ønsker at give den rytmiske scene endnu et økonomisk rygstød ved at udvide Musikhandlingsplanens tilskud til koncertvirksomhed og talentudvikling.
Vi vil sørge for mere levende musik rundt i hele landet ved at øge honorarstøtten og transportstøtten. De to ordninger bidrager til at bringe musikken rundt i hele landet og skabe mangfoldighed både i forhold til genrer, koncertformater og publikum. Dengang honorarstøtten blev foreslået, blev der lagt op til ca. 50 mio. kr. årligt, men den samlede ramme er i dag kun lige knapt 20 mio. kr. Ordningerne er nemme at ansøge og animerer derfor til at også små foreninger, forsamlingshuse, kulturhuse og kommuner sætter professionelle musikere på plakaten.
Vi vil styrke de regionale spillesteders arbejde med talentudvikling og ungdomspleje. Arbejdet med de unge talenter er vigtigt for udviklingen af det nationale musikliv. Samtidig rummer det et stort potentiale for at gøre spillestederne til kulturelle samlingssteder for unge i hele lokalmiljøet.
Vi vil støtte Bandakademiet og andre initiativer, der arbejder professionelt med talent- og karriereudvikling inden for den rytmiske musik. De er i høj grad finansieret gennem partnerskaber og vil kunne få langt større gennemslagskraft og nå endnu bredere ud, hvis de også understøttes kulturpolitisk.
Vi vil øge støtten til MXD Music Export Denmark. Det kræver investering, viden og netværk at løfte sin musik ud af landets grænser. De store pladeselskaber har musklerne til at gøre det. Men i dag er mange musikere selvstændige chefer i eget hus. De skal have en ekstra håndsrækning for at bryde igennem på den internationale musikscene. Den ekstra støtte til MXD Music Export Denmark skal målrettes artister, der ikke har et stort pladeselskab i ryggen.
Når danske sangskrivere bidrager til store internationale gennembrud, sker det ofte på sangskriver camps, hvor professionelle sangskrivere og producere mødes og skriver nye sange. Det intensive format gør, at innovationen og inspirationen er tårnhøj. Gevinsten er både højt kunstnerisk output, styrket netværk og økonomi. Vi vil støtte professionelle sangskriver camps i forskellige genrer.
Opsøgende aktiviteter og talentudvikling inden for den klassiske musikLandsdelsorkestrene fik i sidste musikhandlingsplan et lille ekstra tilskud til at lave opsøgende aktiviteter i deres region. Orkestrene har mod på opgaven, men det kræver en mere fleksibel model, hvis det fulde potentiale skal indfries. Vi foreslår derfor en ny forsøgsordning med Aarhus symfoniorkester, hvor orkestret får en ekstra bevilling til at oprette et fleksibelt ’rejsehold’ af musikere (”Ensemble X”). Musikerne er fuldtidsansatte i Aarhus Symfoniorkester, men deler deres arbejdstid mellem symfoniske koncerter og outreach.
Danmark er håbløst bagefter Norge og Finland, når det gælder udviklingen af dirigenter. For at skabe udviklingsmuligheder for unge dirigenter, har Aarhus Symfoniorkester oprettet en Assisterende Dirigent stilling med støtte fra Augustinus Fonden. Men indtil videre er det en franskmand og en colombianer, der har fungeret i stillingen, fordi der simpelthen ikke har været kvalificerede danske ansøgere. Senest er Malko dirigentskolen, der egentlig udsprang af Malko konkurrencen, konverteret til en international skole, og ingen af de nuværende studerende kommer fra Danmark. Vi vil derfor lave en strategi for at uddanne gode dirigenter med inspiration fra Norges ”Dirigentløftet”.
Udbredelse af folkedans Folkedansen er på vej frem og er både levende dansk kulturarv og en mulighed for fælles oplevelser og fysiske fællesskaber. Levende musik i skolen har allerede folkemusik i deres katalog og vil gerne tilføje dansen, men det vil kræve ekstra midler til danseinstruktører og opdateret undervisningsmateriale til lærerne. Vi foreslår en ekstra bevilling til Levende musik i skolen, så de kan inkludere folkedans i deres katalog til landets folkeskoler. Det ville potentielt kunne bringe dansen ud til hundredtusindvis af folkeskolebørn med en relativt lille indsats.  Levende Musik i Skolen  Vi vil give alle børn og unge mulighed for at høre en koncert af professionelle musikere mindst én gang om året på deres skole. Radikale Venstre fik derfor udvidet bevillingen til Levende Musik i Skolen og ”Koncertløftet” med 10 mio. kr. på Finansloven for 2021. Det er vurderingen, at de med bevillingsudvidelsen ikke bare kan nå ud til alle skoler, men også alle ungdomsuddannelser. Vi vil gøre bevillingsudvidelsen permanent, der ellers udløber efter 2024.  Copenhagen Phil – Hele Sjællands Symfoniorkester  I forbindelse med Finansloven for 2021 og 2022 sørgede vi for, at Copenhagen Phils økonomi blev genoprettet efter omprioriteringsbidraget, så de er tilbage på deres oprindelige niveau ligesom de øvrige fire landsdelsorkestre. Men genopretningen udløber efter 2024. Vi ønsker at gøre den permanent på linje med de andre landsdelsorkestre.  Revision af loven om den kommunale musikskole  Under 10 pct. af de danske børn bruger den kommunale musikskole, og især i København er det påfaldende få, der har mulighed for at få plads i musikskolen. Samtidig vokser der private tilbud frem, der udvikler nye undervisningsformater og bryder med den traditionelle musikskoles fokus på eneundervisning i et instrument.
Det har åbnet for en diskussion af, om rammerne for den kommunale musikskole overhovedet svarer til den tid, vi lever i, og til den nye generation af musikskoleelever. Er der for meget fokus på eneundervisning og for lidt på gruppeundervisning og samspil? Udelukker den dyre eneundervisning for mange børn og unge fra at deltage? Kan det digitale i højere grad integreres i musikundervisningen? Kan samarbejdet mellem musikskolen og folkeskolen forbedres? Kan vi nå endnu flere børn ved at ændre på de lovgivningsmæssige rammer?
I Finansloven for 2021 blev der derfor afsat 20 mio. kr. årligt i 2021-2022 til at kommuner kan udvikle nye, eksperimenterende modeller for musik- og kulturskoler med det formål at give flere børn og unge adgang og lyst til kunstnerisk deltagelse.
Vi vil nedsætte en arbejdsgruppe, der på baggrund af forsøgene og i dialog med musikskolemiljøet udarbejder et oplæg til ændringer i Musikskoleloven og bekendtgørelse for musikskolerne. Arbejdsgruppen skal også afdække forskelle i kommunernes prioritering af musikskolerne og overveje, om der skal indføres krav til den kommunale musikskoles rolle og størrelse, så man undgår store forskelle og sikrer, at alle børn får mulighed for at modtage fritidsundervisning i musik på eller i nærheden af deres folkeskole.
Det skal også undersøges, om Musikskoleloven skal samtænkes og måske ligefrem integreres med en ny lovramme for billedskolerne – altså i en fælles lov om kommunale kulturskoler. Arbejdsgruppen må gerne operere med forskellige økonomiske scenarier, men der er i dette udspil ikke taget stilling til den endelig økonomi.  Økonomi
Musik
Beløb i mio. kr.
Basisensembler ind i musikloven (herunder frigivelse af midler til specialensembler og stadsorkestre)
30
Netværksspillesteder ind i Musikloven (Forlængelse af FL)
12
Udvidelse af Musikhandlingsplanen
25
Revision af Musikskoleloven
-
Levende Musik i Skolen (forlængelse af FL)
10
Copenhagen Phil – Hele Sjællands Symfoniorkester (forlængelse af FL)
5,9
I alt
82,9
4. Litteraturpolitik Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark får en litteraturpolitik, der styrker produktionen af ny dansk litteratur, fremmer den danske læsekultur og bringer dansk litteratur ud i verden.
Danmark skal have en litteraturpolitik. Vi halter langt bagud i forhold til lande som Norge og Island, der har gjort litteratur til en offensiv kulturpolitisk og udenrigspolitisk satsning.
Grundmaterialet i Danmark fejler ellers ikke noget og spændvidden er enorm. Antallet af danske udgivelser er steget de sidste ti år, og vi har et bredt felt at dygtige forfattere inden for alle genrer: Morten Papes Amagerrealisme, Thomas Korsgaards udkantslitteratur, Helle Helles provinspoesi, Stine Pilgaards hverdagseksistentialisme, Anne Lise Marstrand Jørgensens store historiske romaner og Charlotte Weitzes klimalitteratur. De kaster nyt lys over vores land og historie, de reflekterer over tidens store spørgsmål, og de fornyer vores sprog.
Men det er – med få undtagelser – ikke nemt at leve af at være forfatter i Danmark. Selv anerkendte forfattere må klare sig med en kludetæppeøkonomi bestående af legatpenge, bibliotekspenge og indtægter fra salg, undervisning og foredrag. Det gør det svært at koncentrere sig om selve kerneopgaven – at skrive.
Samtidig må vi se i øjnene, at den danske læsekultur er truet. Danske børn og voksne læser simpelthen mindre. På børneområdet er flere parter gået sammen om at udvikle en national læsestrategi for børn og unge. Det er et vigtigt initiativ, for uden fremtidens læsere, forsvinder litteraturen.
Men der er også brug for en mere grundlæggende indsats for at styrke litteraturens rolle i samfundet. Engang var litteraturen en naturlig del af den offentlige samtale. De store bogklubber leverede litteratur af høj kvalitet direkte hjem i danskernes reoler og sørgede for, at mange læste og talte om de samme bøger. Litteraturen var en fælles referenceramme og en social aktivitet. I dag har tv-serierne i vidt omfang overtaget den rolle. Det er dem, der udveksles anbefalinger af på de sociale medier, og som diskuteres henover kantinebordet.
Vi vil arbejde for, at litteraturen genindtager positionen som samtaleemne rundt ved landets middagsborde og kantiner. Og så vil vi arbejde for, at Danmark igen kommer på det litterære verdenskort. Dansk litteratur fortjener et meget bredere publikum både herhjemme og ude i verden.
Vi vil derfor give Danmark en offensiv litteraturpolitik, der skaber mere arbejdsro og flere indtægtskilder for forfatterne, øger læselysten blandt danskerne og bringer dansk litteratur ud i verden.     Kunstnerlegater (arbejdslegater)  Det sted, hvor litteraturstøtten virkelig rykker i forhold til nyskabelse og sikring af en fri og levende dansksproget litteratur, er i Statens Kunstfond, både de frie midler i form af arbejdslegaterne og projektstøtten.
Den seneste undersøgelse fra Kulturministeriets Bogpanel viser, at litteraturstøtten i Kunstfonden virker og virker godt. Men den viser også, at der er øget pres på støtten. Den skal dække flere og flere hybridgenrer, og i det hele taget er ansøgningsmængden steget betydeligt. Midlerne fordeles i et tyndere og tyndere lag, hvilket gør udfordringerne med kludetæppeøkonomien endnu større. Vi vil derfor afsætte flere midler til arbejdslegater.  Litterære saloner  Selvom dét at læse oftest sker alene, så spiller fællesskab og samtale en stor rolle for læseoplevelsen. Det kan være i deciderede bogklubber, litteraturmøder, til foredrag eller i uformel samtale med familie, venner og kolleger. Samtidig ser vi en udvikling, hvor foredrag omkring en udgivelse efterhånden er blevet en lige så vigtig indtægtskilde for forfatterne som selve salget. En udvikling som i øvrigt er helt parallel med udviklingen inden for musikken, hvor koncerter er blevet et lige så vigtigt indtægtsben som musiksalg.
På børneområdet lancerede Kunstfonden sidste år ordningen, ”Levende litteraturmøder for børn”. Ordningen betyder, at institutioner kan søge om honorarstøtte til besøg af forfattere, illustratorer og kritikere. Ordningen indeholder også et katalog med et bredt udvalg af forfattere, illustratorer og litteraturkritikere, som kan tjene som inspiration for lærere og pædagoger. Forfattere kan ansøge om at komme med i kataloget.
Vi vil lave en tilsvarende ordning for litterære saloner for voksne. Arrangører af enhver slags – foreninger, biblioteker, boghandlere, arbejdspladser etc. – kan søge om honorarstøtte til besøg af forfattere, illustratorer og kritikere. Hvert år udarbejdes der et katalog med inspiration til konkrete arrangementer. Ordningen vil kunne få sendt flere forfattere ud i landet og skabe nye læsere gennem konkrete møder med forfattere og litterær formidling.  National læsestrategi  Dansk læsekultur er truet. Børn og voksne læser mindre. Ændringerne er størst i forhold til læsning af skønlitteratur og ses mest i aldersgruppen 30-59 år. Her er andelen af danskere, der ofte læser skønlitteratur, faldet med 10 procentpoint siden 2010. Blandt danske skoleelever er det blot 20 procent, der rigtig godt kan lide at læse – mod 43 procent internationalt.
Udviklingen er hverken ny eller overraskende. Konkurrencen om vores tid er enorm. Ikke mindst fra gaming, streaming og YouTube. Vi ønsker os ikke tilbage til en tid uden de mange nye, internationale tilbud. Men vi bliver nødt til at erkende, at jo hårdere og mere international konkurrencen om vores tid er, desto mere må vi lægge os i selen for at fastholde et rum for vores egen nationale kultur og litteraturen som kulturelt samlingspunkt.
Det er derfor vigtigt, at en række aktører – med Danmarks Biblioteksforening i spidsen – er gået sammen om at foreslå en national læsestrategi for børn og unge. Strategien bygger på en fælles indsats på tværs af skole, hjem, bibliotek og andre aktører, der er omkring børns læsning.
Vi vil skabe en politisk opfølgning på strategien – og udvide med et voksenperspektiv. For det er ikke kun læsekulturen blandt børn, der er truet. Målet er at udvikle en stærk læsekultur i Danmark, der sikrer litteraturen en stærk position i danskernes hverdag og dansk kultur.  Lektoratsordningen  Lektoratsordningen medvirker til at udbrede kendskabet til dansk sprog, litteratur og samfundsforhold i udlandet gennem støtte til udenlandske universiteter. Der undervises og forskes i dansk sprog, litteratur, kultur og samfundsforhold på flere end 65 universiteter verden over, hvor over 2.000 udenlandske studerende læser dansk som hoved- eller bifag. Ordningen var ved at blive nedlagt i 2022, men det lykkedes at få den videreført indtil i 2025. Vi ønsker at gøre den permanent.  Økonomi
Litteratur
Beløb i mio. kr.
Arbejdslegater øges med 50 pct. (fra 30 til 45 mio. kr.)
15
Litterære saloner
5
National læsestrategi
10
Lektoratsordningen (forlængelse af FL)
7,5
I alt
37,5
5. Billedkunstpolitik og arkitekturpolitik Radikale Venstre vil fremme den kunstneriske vision i det offentlige rum, bringe kunsten ud til flere danskere og styrke billedkunstnernes arbejdsforhold. Vi vil også integrere kunsten og klimaet i en kommende arkitekturpolitik.
I de seneste år har billedkunstpolitik især handlet om billedkunstnernes sårbare økonomi. Debatten tog for alvor fart i 2018, hvor CBS udgav et forskningsprojekt, der viste, at billedkunstnernes økonomi er stærkt presset, og at de må hente mere end halvdelen af deres indkomst på andet arbejde end kunstnerisk virksomhed. Det er med andre ord en kæmpe udfordring at leve af sin kunst i Danmark til trods for, at der er tale om mennesker, der har taget nogle af landets bedste og dyreste uddannelser.
En del af forklaringen er, at vi som samfund simpelthen ikke honorerer kunstnere rimeligt for deres arbejde. Det var den problemstilling, kunster Jens Haaning satte på spidsen med sit værk ”Take the Money and Run”. Mange kunstnerne får ikke noget honorar, når de udstiller, og det er sjældent, at de modtager støtte til produktion af nye værker. Den form for proletarisering af billedkunsten kan vi ikke være bekendt. Men det er også et vanvittigt spild af kunstnerisk potentiale, når uddannede og anerkendte kunstnere skal bruge deres tid på alt muligt andet end kunst – eller ligefrem vælger at søge væk fra kunsten.
Men vi har også brug for en mere generel diskussion af, hvad vi vil med kunsten – og hvor vi har brug for den. Vi skal væk fra den smalle opfattelse af kunst som noget, der bare hænger på et kunstmuseum eller i et privat hjem. Kunst handler grundlæggende om at tale til vores æstetiske sans, pirke til vores nysgerrighed, udfordre vores intellekt, åbne vores sanser, vække vores fantasi, skabe genkendelse og fremmedgørelse og røre vores følelser. Det er en tilgang til dét at være menneske og samfund, som gerne skulle gennemsyre alt, hvad vi gør – og ikke mindst den måde, vi gør det på. Lige fra at bygge en bro til at drive en børnehave. Vi er så vant til at tænke i funktion i vores super effektive moderne samfund. Men som mennesker har vi også brug for at tænke i æstetik og mening.     Udvid kunstcirkulæret med kommuner, regioner og anlæg  Kunst er ikke kun noget, man går på museum for at se. Kunst handler grundlæggende om at gå til verden med et nysgerrigt og æstetisk blik. Det er derfor vigtigt, at alle offentlige rum altid bærer en kunstnerisk vision. Tænk bare på, hvad smukke gamle broer og industribyggerier har gjort for vores byrum. Det er eksempler på byggerier, hvor funktion og kunstnerisk vision går hånd i hånd.
Der findes allerede i dag et krav om, at alt større statsligt byggeri – eller byggeri til brug for institutioner, der modtager statsligt driftstilskud på mindst 50 procent – skal afsætte 1,5 procent af de samlede håndværkerudgifter til kunst. Men der findes ikke et tilsvarende krav for regionale og kommunale byggerier samt for statslige anlægsarbejder.
Nogle kommuner og regioner har alligevel valgt at prioritere kunst i forbindelse med byggeri – for eksempel Gladsaxe kommune og Region Hovedstaden. Sidstnævnte har for eksempel taget initiativ til den meget smukke udsmykning i Rigshospitalets nye fløj. Men andre kommuner og regioner er meget langt fra tanken om kunst i byggeriet. Det er ikke bare trist for dansk kultur, men også for borgerne, fordi der er evidens for, at kunst og haver kan bidrage til helingsprocessen.
Potentialerne i at tænke kunsten ind i den grønne omstilling er også store. Hvis vi formår at tænke arkitektur, landskab og billedkunst sammen fra starten, kan Danmarks ikke bare blive et foregangsland i forhold til bæredygtige løsninger, men også i forhold til kunst, æstetik og folkelig opbakning. Tænk for eksempel, hvis energi-øen ikke bare blev en teknologisk hjørnesten i den grønne omstilling, men også en global turistattraktion.
Vi vil arbejde for, at der afsættes 0,5 pct. af håndværkerbudgettet til kunst i statslige anlæg og regionale og kommunale byggerier, og at kunstcirkulæret på sigt bør udvides til regioner, kommuner og anlæg.  Krav om rådgivning fra Akademiraadet  Hvis vi skal sikre, at kunsten integreres i alt offentligt byggeri, så er det ikke nok, at vi afsætter en bestemt andel af håndsværksudgifterne til ”kunstnerisk udsmykning”. Det er også vigtigt, at der er en overordnet vision for den kunstneriske og arkitektoniske helhed, og at kunsten indgår som en integreret del af selve byggeriet.
Det er noget, der let går tabt i den nuværende praksis, hvor billedkunsten ofte kommer ind efter byggeriet. Arkitekturen og kunsten skal i stedet integreres i en samlet, kunstnerisk vision for byggeriet. Vi vil derfor indføre et krav om, at offentlige byggerier af en vis størrelse allerede tidligt i processen skal søge rådgivning hos Akademiraadet for at lave en egentlig kunstnerisk og arkitektonisk helhedsvision.
Akademiraadet består af både billedkunstnere, bygnings- og landskabsarkitekter og har derfor altid øje for helheden – fra den store byplan til den lille lokale udsmykning. Akademiraadet har allerede i dag erfaring med uvildig, principiel og overordnet rådgivning. Rådet peger ikke på konkrete billedkunstnere, men på metoder og forbilleder fra ind- og udland.  Bredere opdrag for offentlig arkitekturpolitik  Regeringen har nedsat et ekspertudvalg, der skal komme med inspiration til en ny national arkitekturpolitik. Ekspertudvalget skal fokusere på alment byggeri, bæredygtig arkitektur og aktive bymidter og landsbyer.
Vi mener, at kommissoriet skal udvides, så det også fremgår som et selvstændigt fokus at genskabe sammenhængen mellem billedkunst og arkitektur. Integreret billedkunst skal igen blive en naturlig del af al kvalitetsbyggeri. Ekspertgruppen bør af samme grund udvides med mindst én billedkunstner, så de to perspektiver integreres, som vi også kender det fra Akademiraadet.
Det bør også understreges, at bæredygtighedsperspektivet ikke kun drejer sig om driften af byggeriet – el, vand og varme – men også om selve opførelsen af nybyggeri. Vi har ganske få år til at nedbringe vores CO2-udledning markant, og derfor er det ikke nok at have fokus på et byggeris langsigtede klimaregnskab. Alle alarmklokker ringer, når der i 2022 ser ud til at blive bygget mere end nogensinde, samtidig med at beton stadig er det foretrukne byggemateriale. Beton er en alvorlig udfordring for klimaet, men udgør også i stigende grad en trussel mod natur og biodiversitet, da det lægger beslag på stadig større land- og havarealer. Ekspertgruppen skal derfor udvide bæredygtighedsperspektivet, så det ikke kun omfatter krav til bæredygtig drift, men også til genanvendelse af byggematerialer, udvikling og anvendelse af nye bæredygtige byggematerialer samt incitamenter til bevaring frem for nedrivning.  Støtte til kunsthallerne og andre udstillingssteders honorering af kunstnere  Vi vil understøtte samtidskunsten i Danmark. Det kræver bedre honorering af udstillende kunstnere og mere stabile rammer om samtidskunsten institutioner.
En undersøgelse fra 2019 viste, at omkring halvdelen af de billedkunstnere, der har udstillet på statslige og statsstøttede kunstinstitutioner, har finansieret det meste af udstillingsarbejdet af egen lomme. To tredjedele af kunstnerne oplyser, at de ikke har fået honorar af udstillingsstedet, og hele 80 procent har ikke modtaget støtte til produktion af nye værker. Vi vil derfor indføre et krav om ordentlig honorering af kunstnere på statslige og statsanerkendte institutioner og samtidig skabe en ordning med mulighed for at få dækket halvdelen af honoraret af staten.
De danske kunsthaller spiller en helt særlig rolle for samtidskunsten ved at vise udstillinger med levende og skabende kunstnere, som reflekterer det samfund, vi er en del af. Kunsthallerne i Danmark løfter også en særlig opgave i billedkunstens økosystem ved at forme fremtidens talenter og bygge bro til den internationale kunstscene. Men kunsthallernes økonomi er meget ustabil og primært baseret på tilskud fra fonde og kommuner. Vi vil understøtte kunsthallerne ved at give dem en fast statslig bevilling, som skal bruges til honorering af udstillende kunstnere.  Kunstsaloner  Ligesom litterære saloner kan spille en stor rolle for læseoplevelsen, så kan kunstsaloner også være en god indgang til billedkunsten. Kunstneren kan åbne sine værker for publikum, og der kan opstå en samtale og et fællesskab omkring kunsten. Det vil samtidig skabe en ekstra indtægtskilde for kunstnerne – helt ligesom forfatterforedrag er det for forfatterne.
Vi vil derfor lave en honorarstøtteordning for kunstsaloner helt parallel med ordningen for litterære saloner. Arrangører af enhver slags – skoler, foreninger, biblioteker, arbejdspladser, festivaler etc. – kan således søge om honorarstøtte til besøg af billedkunstnere og kritikere. Ligesom inden for litteraturens område skal der hver år udarbejdes et katalog med inspiration til arrangementer. Ordningen vil kunne få sendt billedkunstnere ud i landet og skabe ny interesse for billedkunsten.  Kunst på arbejde  Det er en vigtig demokratisk opgave at bringe kunsten ud til dem, der ikke selv opsøger den. Ligesom det er en vigtig kulturpolitisk opgave at bryde skellet ned mellem samfund og kultur og gøre kunsten til en integreret del af vores fælles rum og samtaler.
Gennem snart 70 år har foreningen Kunst på Arbejde bragt kunst af høj kvalitet ud til offentlige og private arbejdspladser i hele Danmark. Kunst På Arbejde er en non-profit forening, som blev stiftet i 1954 af bl.a. Knud W. Jensen, nogle år inden han åbnede Louisiana. Kunst på Arbejde modtager ikke offentlig støtte, men er i praksis en af Danmarks største samlinger og museer med godt 2.500 værker fra 1950’erne til i dag og et dagligt ”besøgstal” på 30.000.
Efterspørgslen og potentialet er dog endnu større, end foreningens økonomi og ressourcer rækker til. Foreningen ønsker at øge kapaciteten ved at indgå aftaler med en række af landets dygtige kunstnere om at bringe deres værker ud til arbejdspladser. Der vil være tale om en ny model, hvor Kunst på Arbejde erhverver værkerne over tid. En rundspørge blandt kunstnere og arbejdspladser viser, at der er stor interesse for modellen, der både vil bidrage til at kunst, der ellers står opmagasineret, vil komme ud til danskerne, samtidig med at det vil bidrage til en mere bæredygtig kunstscene.  Arbejdsophold  Der har gennem en årrække været debat om danske billedkunstnere og kunsthåndværkeres håndværksmæssige færdigheder samt indtjeningsmuligheder. Gennem de sidste årtier er store dele af produktionen flyttet ud af Danmark. Det betyder, at danske kunstnere ikke længere har de samme muligheder for at komme i praktik på større produktionsfaciliteter, få fingrene i materien og få viden og knowhow fra de faglige medarbejdere. Samtidig har de kunstneriske uddannelser skåret på faciliteterne og i antallet af værkstedstimer, hvor de studerende arbejder med hænderne.
Danske billedkunstnere og kunsthåndværkere står derfor i dag i en situation, hvor de mangler både faciliteter og tid til at opøve konkrete teknikker og metoder. Det gælder uanset om man er billedkunstner, der laver litografier, eller om man er keramiker eller stenhugger. Det påvirker også indtjeningsmulighederne, da det er svært at takke ja til opgaver, hvis man hverken har de nødvendige færdigheder eller faciliteter til at realisere opgaverne. Meget udstyr er simpelthen for dyrt at investere i som kunstner.
Derfor ansøger flere og flere kunstnere om et arbejdsophold på Statens Værksteder for Kunst. Gennem arbejdsopholdet får de adgang til konkrete faciliteter og mulighed for at udvikle metoder og teknikker. Opholdet kan være forudsætningen for at takke ja til en konkret opgave, men det er også en mere langsigtet investering i den enkeltes faglige kompetence, konkurrenceevne og netværk.
Desværre kan kapaciteten ikke følge med behovet for arbejdsophold. Flere og flere bliver afvist, og for nogen er det heller ikke foreneligt med et familieliv at tage et længerevarende arbejdsophold i København. Dertil kommer, at der er nogle metoder og teknikker, som kræver plads, og som kan indebære nabogener i tætbebyggede områder i form af støj, larm, røg og lugt.
Derfor vil vi give flere mulighed for at tage et arbejdsophold på et af de tre artist-in-residence-steder uden for København: Guldagergaard (for keramikere), Hollufgård (for billedhuggere, men desværre lukningstruet pt.) og Grafisk Værksted Næstved (for grafikere). Statens Værksteder samarbejder allerede med AIR MALT i Ebeltoft om arbejdsophold inden for glaskunst.  Lov om kommunale billedkunstskoler  Landets selvejende og kommunale billedskoler modtager ikke statsstøtte og har ingen selvstændig lovramme, der kan sikre standarder for undervisningskvalitet og for underviseres arbejdsvilkår. Til sammenligning er landets musikskoler statsstøttede og har egen lovgivning, der blandt andet sikrer fælles standarder for læreplaner og refusion af lærerlønninger.
Det giver hverken mening eller er rimeligt, at der er denne forskel. Billedkunst er en lige så værdifuld og alment dannende kunstform som musik. Børn og unge med interesse i billedkunst fortjener de samme muligheder for at møde den professionelle billedkunst, lære om kunstneriske arbejdsprocesser og afprøve deres talent.
Flere kommuner har da også allerede integreret de to områder i fælles kulturelle og musiske skoler. Men det er både bøvlet og urimeligt, at man kan opnå statsstøtte til den ene aktivitet, men ikke den anden. Vi ønsker at ligestille de to områder, så billedkunstskolerne får sin egen lovramme og et statstilskud.  Huskunstnerordningen  Huskunstnerordningen knytter en professionel kunstner til en institution – for eksempel en skole eller en ungdomsuddannelse – hvor de gennemfører et længere forløb, der giver eleverne indblik i den kunstneriske proces. Vi fik i forbindelse med Finansloven for 2021 skabt et markant løft af ordningen. Vi ønsker at gøre denne forøgelse permanent, så vi kan give endnu flere børn og unge nogle redskaber til at forholde sig kompetent og kritisk til kunsten.  Økonomi
Billedkunst og arkitektur
Beløb i mio. kr.
Udvid Kunstcirkulæret til kommuner, regioner og anlæg
-
Krav om rådgivning fra Akademiraadet
3
Tilskud til honorering af udstillende kunstnere
7
Kunstsaloner
5
Kunst på arbejde
2
Arbejdsophold
3
Lovramme for lokale billedkunstskoler
20
Huskunstnerordningen (forlængelse af FL)
10
I alt
50
6. Højskoler Radikale Venstre vil styrke højskolernes rolle i løsningen af tidens store kriser. Vi vil lave særlige stipendieordninger til udsatte unge og ældre og give højskolerne en særlig rolle for at udvikle redskaber for bæredygtig dannelse.
Højskolerne er en dansk opfindelse, der har rødder helt tilbage til Grundtvig. De opstod da det danske samfund var ved at omstille sig fra kongedømme til folkestyre, fra landbrugsland til industriland. Det er guldalderens saloner ført ud til den danske ungdom overalt i landet.
Højskolen skulle klæde nationens ungdom på til mødet med tidens kriser og danne folket til kulturel og demokratisk deltagelse. Sådan var det dengang, og sådan er det nu. I dag tager højskolerne også udfordringen op i mødet med nutidens kriser – for eksempel den globale klimakrise og trivselskrisen blandt unge.
Den unikke danske undervisningsform, hvor man lever og lærer sammen, har fremtiden for sig. ”Skolen for livet” kaldte Grundtvig det, og det er det virkelig. Højskolebevægelsen er en unik dansk kulturform, som kræver politisk kærlighed, så den kan vokse sig endnu større og endnu stærkere til gavn for fremtidige generationers unge – og for os alle.     Statslig finansiering af elevbetaling af EGU-elevers højskoleophold  I en ny meningsmåling peger danskerne på trivsel og demokratisk deltagelse som højskolernes allervigtigste mål. Det svarer heldigvis godt med højskolerne egen opfattelse og virkeligheden: Højskoleophold motiverer til uddannelse, klæder på til studievalg, mindsker frafald fra uddannelse, styrker trivslen og stimulerer til demokratisk deltagelse.
Men højskolerne kan og vil gerne tage et endnu større ansvar for de unge, hvis trivsel og demokratiske deltagelse er allermest udfordret. Højskolerne har således gode erfaringer med at hjælpe unge videre i uddannelsessystemet, og EGU-eleverne har for eksempel stort udbytte af et højskoleophold, både fagligt, personligt, demokratisk og socialt. Højskoleopholdet har vist sig at være en meget givtig vej til afklaring og videre uddannelsesforløb.
Vi vil derfor gøre den foreløbige forsøgsordning for statslig finansiering af EGU-elevers elevbetaling permanent.  Stipendier for frafaldne på videregående uddannelse  Frafald på de videregående uddannelser er en stor udfordring for den enkelte, for uddannelsesinstitutionen, men også for samfundet. Vi vil derfor lave en stipendieordning for frafaldne studerende på de videregående uddannelser, så de kan komme på højskole for at re-orientere sig, styrke deres trivsel, hente nyt mod på uddannelse samt blive afklaret på deres studievalg.  Stipendier for unge fra udviklingslande og konfliktområder  Da Rusland angreb Ukraine, etablerede højskolerne straks en stipendieordning for unge ukrainere og russeres mulighed for højskoleophold i DK. Demokratiske civilsamfundskræfter var allerede i gang med at etablere højskole i Ukraine, og disse kræfter kontaktede højskolerne med et ønske: ”Åben jeres skoler for vores unge”. Samtidigt modtog de danske højskoler beretninger fra tidligere højskoleelever fra Rusland, der med livet som indsats, organiserede og deltog i protester mod krigen. Vi ser i disse år, at internationale unge som får mulighed for at gå på højskole i Danmark, sætter store aftryk i deres land, når de vender tilbage. Aftryk som styrker ligestilling, ytringsfrihed, vidensniveauet, civilsamfundet og demokratiet nedefra, imponerende effektivt. Samtidigt styrkes de danske højskoleelevers indsigt i demokratiudviklingen udenfor Danmarks grænser.
Vi vil derfor lave en stipendieordning for unge, som arbejder aktivt med medborgerskab og demokratiudvikling i udviklingslande eller konfliktområder. Motivationen skal være den enkelte unges ønske om at styrke demokratiet der, hvor de er.  Højskole kan fortsat kvalificere til optagelse på kvote 2  Regeringen foreslog i initiativet ”Flere veje, nye muligheder” at højskoleophold ikke længere må kvalificere kvote 2 ansøgninger med begrundelsen, at ”højskoleophold er dokumenteret socialt skævvridende”. Men en kortlægning af højskolernes elevgrundlag dokumenterer, at højskolernes elever i vid udstrækning følger befolkningssammensætningen.
Kortlægningen viser også, at 77 pct. af alle højskoleelever selv finansierer deres højskoleophold, at det derfor kun er et mindretal, der er afhængig af forældreindkomst. Det er et stort ønske at den enkelte uddannelse får friheden til at beslutte om højskole skal kvalificere til optag via kvote 2, ikke mindst fordi det for meget målrettede unge kan legitimere højskoleopholdet.  Pulje til mindrebemidlede ældres mulighed for højskoleophold  Der er i Danmark 50.000 svært ensomme ældre. Særligt ældre, som bor alene og har dårlig økonomi, er udsat for at opleve ensomhed. Under corona blev der derfor etableret en pulje, der gav mindrebemidlede ældre økonomisk tilskud til korte højskoleophold. Puljen viste et stort behov hos denne ældregruppe, som højskoleopholdet styrkede med fællesskab, håb og ny energi. Vi vil derfor etablere en pulje, der kan nedsætte egenbetalingen for mindrebemidlede ældre.  Højskolerne skal være frontløbere i bæredygtig dannelse  Ligesom højskolerne altid har været spydspids inden for demokratisk dannelse, så skal de nu være pionerer inden for bæredygtig dannelse. Højskolerne arbejder allerede i dag med bæredygtighed. Eksperimenter med plantebaseret kost, forebyggelse af madspild og bæredygtigt design er blot nogle af eksemplerne på, at højskolen arbejder konkret med at præge eleverne til bæredygtige valg.
Men selvom eksemplerne er mange og empirien rig, så har det endnu ikke udviklet sig til en egentlig pædagogisk praksis for bæredygtig dannelse. Vi vil derfor sætte højskoler og forskere sammen om at udvikle en egentlig pædagogisk praksis for bæredygtig dannelse, som kan danne skole for resten af uddannelsesverdenen og civilsamfundet.
Ønsket er at skabe en pædagogisk praksis, der sikrer, at alle mennesker – også uden for det etablerede uddannelsessystem – får viden og værktøjer til at bidrage til en bæredygtig omstilling. Dels at udvikle nye metoder, som skaber engagement og håb i arbejdet med at adressere klima- og biodiversitetskrisen.
De mange tiltag for bæredygtige valg og bæredygtig dannelse står desværre mange steder i kontrast til selve driften af højskolernes bygninger. Vi vil derfor også give højskolerne en energirenoveringspulje, som kan styrke højskolernes eksempel på bæredygtig drift og mindske deres økonomiske sårbarhed.  Økonomi
Formål
Beløb i mio. kr.
Diverse stipendier til sårbare unge
10
Mindrebemidlede ældres højskoleophold
3
Højskolernes bidrag til bæredygtig udvikling
12
I alt
25
7. Kulturel offentlighed og andre tværgående indsatser Radikale Venstre vil styrke dansk kultur ved at styrke den kulturelle offentlighed. Vi vil skabe en ny digitale kulturkanal, og vi vil støtte kulturelle medier, så der fortsat er en fagprofessionel dækning af dansk kunst. Vi vil nedsætte et Kulturelt kriseråd, der kan se på kulturens bidrag til at løse tidens store kriser. Vi vil desuden sikre Kulturens Analyseinstitut, Applaus og LEX.dk en permanent bevilling.
En vigtig – og ofte undervurderet – del af et stærkt kulturliv er en stærk kulturel offentlighed. Til en stærk kulturel offentlighed hører fagprofessionelle anmeldere, der kan folde værkerne ud for publikum, gå i dialog med stoffet og give kunsten frugtbart modspil. Måske endda i diskussion med andre anmeldere, så der opstår en både højloftet og højtkvalificeret debat om kunsten. Med til den kulturelle offentlighed hører også muligheden for at sætte samfundsmæssige problemstillinger under kulturel lup.
Desværre har vi oplevet et decideret skred i den kulturelle offentlighed de seneste ti-tyve år. Tidligere havde vi både P2, DRK og dagbladenes kritikere. Men P2 er skåret ned til en aftenflade, DRK blev lukket i forbindelse med det forrige medieforlig og dagbladene har skåret kraftigt ned for kritikken. DAB-kanalen – det nuværende 24Syv – blev oprindeligt oprettet med det formål at sende kulturradio i partnerskab med kulturaktører, men efter Berlingske har overtaget mediet, er der skåret kraftigt ned på både kulturindholdet og kulturpartnerskaberne.
Til gengæld er der skudt en masse private medier og blogs op, og mange kulturinstitutioner er selv begyndt at producere film og podcast til deres forskellige platforme. Men det er svært at skabe overblik og skelne fagprofessionalisme fra synsninger i den meget fragmenterede kulturelle offentlighed. Men det største problem er næsten, at den store nationale samtale om dansk kunst og kultur er blevet en undergrundsaktivitet. Det har været med til at fortrænge kunsten og kulturen fra toppen af det samfundsmæssige hierarki – og langt ned i bunden, hvor det ikke hører hjemme.     Ny digital kulturkanal  Vi vil skabe en ny digital kulturkanal efter inspiration fra det fransk-tyske Arte. Den nye digitale kulturkanal skal være stedet, der formidler mangfoldigheden i dansk kulturliv, og hvor de stærkeste stemmer i kulturdebatten mødes og diskuterer kunsten – eller diskuterer samfundet med udgangspunkt i kunsten.
Der har i mange år været en udpræget skuffelse over, at DR ikke i tilstrækkelig grad påtager sig denne opgave – senest i forbindelse med den annoncerede sparerunde. Til DR’s forsvar må det dog nævnes, at det var en politisk beslutning at beskære P2 til en aftenflade og senere spare så meget på DR’s samlede budget, at kanalen så sig nødsaget til at lukke DRK. Det har kostet på den smalle kulturdækning.
Til gengæld er det med programmer som Skattejagt på museet, Kunstnerkolonien, Operarejsen, Danmarks næste klassiker og julekalenderen Dansefeber lykkedes DR at skabe nogle brede formater, der kan samle hele nationen om dansk kunst og kultur og klare sig i konkurrencen mod populære genrer som krimi, underholdning og sport.
Men det har efterladt et hul i den kulturelle offentlighed. For der er stadig brug for de smallere formater, som aldrig kommer til at vinde konkurrencen om seertal. Men som alligevel er altafgørende for samtalen om dansk kunst og kultur.
Dét hul skal den nye digitale kulturkanal udfylde. Den skal ikke konkurrere på høje seertal, men til gengæld være det sted, hvor mangfoldigheden i dansk kulturliv præsenteres. Den skal åbne værkerne for publikum og lægge fundamentet for en stærk, faglig debat om kunsten. Kanalen skal også bidrage til at bringe eksisterende kulturbegivenheder i Danmark endnu bredere ud – for eksempel digtoplæsninger, museumsrundvisninger, teaterforestillinger, koncertoptagelser og smallere film.
På den måde kan kunst fra hele landet gøres tilgængelig for alle danskere uanset geografi og indgå i en national fortælling om dansk kunst og kultur. Samtidig er det en chance for at aktivere kunst, der i dag ligger og samler støv. Det gælder for eksempel Danmarks mange professionelle orkestre, ensembler og kor, der ligger inde med tusindvis af egne koncerter, men som ikke bliver brugt og derfor bare er ’død kunst’.
Tænk, hvis en koncert, der oprindeligt blev opført for 1500 publikummer i Musikhuset Aarhus, pludselig kan få ekstra 10.000 publikummer via den digitale kulturkanal. Eller hvis en debat mellem to kritikere, som normalt ville kunne samle 100 mennesker i en foredragssal, pludselig kan samle 5000 seere på den digitale kulturkanal. Det vil være en kæmpe succes, til trods for at den aldrig ville blive anerkendt som sådan i en traditionel medievirksomhed.
For at sikre, at den digitale kulturkanal behandles og forvaltes som en kulturinstitution og ikke en medievirksomhed, lægger vi op til, at den etableres som en selvejende institution med egen bestyrelse – og med repræsentation af bestyrelsesmedlemmer med stærke kulturfaglige kompetencer.  Kulturelle nichemedier  Jo mere de store mediehuse og dagblade skruer ned for det kulturelle stof og den fagprofessionelle kritik, desto vigtigere er det, at der er nogle kulturelle og fagprofessionelle nichemedier til at tage over. Det er vigtigt for kulturlivet, der har brug for den fagprofessionelle kritik for at udvikle sig. Men de tjener også en vigtig funktion for kulturforbrugerne, der i stigende grad finder frem til de kulturelle nichemedier, når de går på nettet og søger efter artikler om konkrete forestillinger, udstillinger osv.
Der eksisterer allerede i dag en støtteordning under Kunstfonden. Det såkaldte Tidsskriftsstøtteudvalg støtter således produktion af kunst- og kulturtidsskrifter – både på tryk, digitalt og som podcast. Kravet er, at tidsskriftet har væsentlig betydning for de kunstneriske miljøer inden for litteratur, billedkunst, arkitektur, musik, scenekunst og design og kunsthåndværk og er offentligt tilgængelige. Det er altså ikke tilskud til private blogs, men derimod fagprofessionelle medier.
Tidsskriftsstøtteudvalget har 1,7 mio. kr. til uddeling i hele 2022, men interessen er langt større. I 2020 modtog Tidsskriftsstøtteudvalget således knap 100 ansøgning for i alt 7,9 mio. kr. Vi vil give puljen et markant løft. Et styrket udvalg af fagprofessionelle nichemedier vil også kunne bruges af den nye digitale kulturkanal.  Kulturelt kriseråd  Kunsten går om bord i tidens store udfordringer og er i den forstand et spejl på det samfund og den tid, vi lever i. Men den gør mere end at spejle – den søger at føje noget til – refleksion, mening, æstetik og fællesskab. På den måde er den også med til at forme de forandringer, der kommer. Og det får vi brug for.
Vi befinder os midt i en brydningstid. Kloden er ved at koge over, velfærdssamfundet slår revner og flere og flere mennesker går ned med stres og angst. Det er tegn på, at der er noget fundamentalt galt med den måde, vi har indrettet vores liv og samfund på. Det er ikke nok med småjusteringer og teknologiske fiks. Der skal større strukturelle og kulturelle ændringer til, hvis vi skal skabe et økologisk, socialt og mentalt bæredygtigt samfund.
I den transformation kommer kunsten og kulturen til at spille en afgørende rolle. For et mere bæredygtigt samfund er i allerhøjeste grad også et spørgsmål om ny æstetik, nye værdier, nye fortællinger – ny kultur. Hvordan sender vi kulturlivet af sted som foregangsmænd i de store forandringer, vi står overfor? Og hvordan tænker vi kulturen ind i løsningen af nogle af tidens store kriser?
Det er et spørgsmål, der rækker længere end til kulturministeriets ressort. For det handler ikke kun om, hvordan kulturlivet tager tidens store kriser under behandling. Det handler også om, hvordan alle andre områder inddrager kunsten og kulturen som svar på de store kriser – for eksempel inden for byggeriet, skatte- og afgiftssystemet, sundhedsområdet, socialpolitikken, uddannelserne, beskæftigelse, forskning etc.
Hvilken rolle kan kunsten og kulturen for eksempel spille for den grønne omstilling – og hvilken rolle spiller kulturen i fremtidens bæredygtige samfund? Hvordan kan vi for eksempel tænke kunsten og kulturen ind i de store grønne omstillingsprojekter, så de ikke bare er funktionelle, men også æstetiske og meningsfulde? Kan vi bruge skatten til at ændre balancen mellem ressourcekrævende forbrug og immaterielt forbrug – herunder kunst og kultur? Danmark har verdens højeste bogmoms, og det vil koste mange hundrede millioner kroner at sænke den. Men hvilken effekt ville en sænkelse af bogmomsen have for danskernes læsekultur, kritiske sans, evne til fordybelse, fællesskabsfølelse og forbrugsmønster? Kunne det være et argument for at tilgodese kulturforbrug i en fremtidig grøn skattereform?
Hvilke potentialer er der for eksempel i at tænke kunst og kultur ind i sundhed-, social- og omsorgssektoren? Vi ved, at kunst og haver kan bidrage til helingsprocessen, og at musik kan bruges i behandlingen af demens, Parkinson, depression, angst, smerte og stress. Der er også evidens for, at ”kultur på recept” er et effektivt redskab til at øge trivslen blandt langtidsledige med forskellige psykiske lidelser. Lige nu arbejder Aalborg Universitet på et metodeprojekt, der skal bruge folkedansen til at skabe øget livsglæde og fysisk formåenhed blandt sårbare unge, voksne og ældre. Men hvordan kommer vi fra enkeltstående projekter drevet af ildsjæle til formel anerkendelse, systematisk integration og økonomisk prioritering af kunst og kultur i hele sundheds- og omsorgssektoren?
Vi vil nedsætte et råd af repræsentanter fra kulturlivet, forskningsverdenen, det private erhvervsliv og de store velfærdsområder, der kan afdække potentialer og diskutere konkrete forslag til, hvordan kunst og kultur kan bidrage til at løse tidens store kriser, herunder klimakrisen, naturkrisen, velfærdskrisen og trivselskrisen. Rådet forankres i Kulturens Analyseinstitut.
Rådet skal have et helt frit mandat. Det kan tage alle emner op, inddrage alle områder og behandle alle forslag uanset økonomiske konsekvenser og lovgivningsmæssige konsekvenser.  Kulturens Analyseinstitut  Efter mange års debat lykkedes det i forbindelse med Finansloven for 2022 at etablere Kulturens Analyseinstitut. Instituttet skal skabe mere viden om kunst og kultur med afsæt i evidens- og forskningsbaserede undersøgelser. Kulturens Analyseinstitut er nu etableret som et uafhængigt institut med egen bestyrelse og bosat i Roskilde. Men bevillingen løber kun til 2025. Vi ønsker at gøre den permanent.  Applaus  Applaus er et nationalt publikumsudviklingsprojekt, som blev startet, da Marianne Jelved var kulturminister, og som siden 2018 har haft til formål at hjælpe den danske scenekunstbranche med at nå ud til et større, bredere og mere mangfoldigt publikum i hele landet og med fokus på lokale indsatser.
Under corona opstod der imidlertid et tæt samarbejde mellem Dansk Teater, Dansk Live og DEOO, som bl.a. mundende ud i et ønske om at udbrede Applaus til større dele af det publikumsrettede kulturliv og dermed skabe en fælles indsats for at arbejde med publikumsudvikling og publikumsdata.
Ved finansloven for 2022 fik Radikale Venstre afsat en øget bevilling til Applaus. Applaus er på denne baggrund omdannet til en selvejende institution, der arbejder med hele det publikumsrettede kulturliv – på tværs af genrer. Bevillingen løber kun til 2025, men vi ønsker at gøre den permanent.  LEX.dk  Verden er i konstant bevægelse, og informationsstrømmen rykker sig hele tiden. Hvad er rigtigt, og hvad er aktuelt? Lex.dk leverer nogle af svarene, og arbejder med udgangspunkt i Den Store Danske Encyklopædi og Trap Danmark på at gøre det lettere at finde vej til viden, der ikke er fake, men fakta. Sitet er beskrevet ud fra et dansk perspektiv, skrevet af omkring 1000 danske forskere og eksperter. Sitet har +250.000 artikler, som er frit tilgængeligt for alle.
Vores demokrati skal være for alle. Vi skal styrke den demokratiske samtale og den vidensbaserede meningsudveksling. Vi skal bekæmpe fake news og obskure konspirationsteorier. Lex.dk er en vigtig del af den kildekritiske dannelse, og er en nødvendig del af undervisningen fra folkeskolen til universiteterne. Med lex.dk får vi et stærkere demokrati, hvor vi styrker den demokratiske samtale, styrker vores kildekritiske sans og bekæmper fake news og misinformation. Vi fik i forbindelse med Finansloven for 2022 afsat 10 mio. kr. årligt til Lex.dk. Men bevillingen udløber i 2025. Vi ønsker at gøre den permanent.  Økonomi
Kulturel offentlighed og tværgående initiativer
Beløb i mio. kr.
Kulturelt mediehus
60
Kulturelle nichemedier
4
Kulturelt kriseråd
1
Kulturens Analyseinstitut (forlængelse af FL)
8
Applaus (forlængelse af FL)
5
Lex.dk (forlængelse af FL)
10
I alt
88
Udspillets samlede økonomi Udspillet er finansieret via vores 2030-plan, der dels afsætter 300 mio. kr. ekstra til kulturområdet frem mod 2030, dels muliggør en permanentgørelse af eksisterende midlertidige finanslovsbevillinger til kultur på i alt 93,4 mio. kr. Det vil sige en samlet ramme på knap 400 mio. kr. mere til kultur frem mod 2030. Læs udspillet inkl. den samlede økonomi som PDF
Kulturløftet
Vi mener Kultur og medier Kultur Frihedsfond skal sikre kulturel oprustning mod Putin


---

# Frihedsfond skal sikre kulturel oprustning mod Putin - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/kultur/frihedsfond-skal-sikre-kulturel-oprustning-mod-putin

Der er krig på Danmarks dørtærskel. Men krigen udkæmpes ikke kun militært. Putins angreb består ikke kun af bombninger og hackerangreb. Han har i mange år ført kulturel krig. Krig mod den uafhængige ukrainske nation. Krig mod den frie russiske opinion. Krig mod grundlæggende frihedsværdier.
Putin forsøger at udøve tankekontrol med tråde tilbage til sovjettiden. Strategien er at begrænse den frie meningsdannelse, sprede misinformation, kontrollere pressen og intimidere åndslivet. Alle de klassiske tricks i håndbogen for despoter er i anvendelse. Først rydder man vejen for intern modstand. Så ruller man kampvognene frem.
Krigen mod Putin kalder derfor ikke kun på et militært og økonomisk modsvar. Vi skal også skabe et stærkt kulturelt modsvar. Men svaret kan ikke være at udstede statslige dekreter om at slukke for al russisk kultur og udelukke alle russere fra dansk kulturliv. For det er friheden og pluralismen, der er det modsatte af Putins tyranniske og manipulerede verdensbillede. Ikke kontrol og censur. Støtte til den frie presse og det frie kulturliv Svaret er derimod at skrue op for den frie presse og det frie kulturliv i kampen mod Putins totalitære regime – og for den suveræne ukrainske nation og russernes frie opinion.
Vi skal støtte ukrainske kunstnere, kulturinstitutioner, journalister og medier i deres kamp for at forsvare og formidle ukrainsk kultur og ukrainsk national identitet. Det er en kamp for den litteratur, musik, billedkunst, historie, fortællinger, kulturarv og symboler, der formidler den ukrainske folkesjæl og skaber nationale samlingspunkter.
Vi skal også støtte de frie russiske stemmer i deres kamp for en fri opinion. Det er en kamp for at bekæmpe misinformation og undertrykkelse – og for at fremme uafhængige nyheder, frie stemmer og udviklingen af alternativer til Putins Rusland.
“Krigen mod Putin kalder ikke kun på et militært og økonomisk modsvar. Vi skal også skabe et stærkt kulturelt modsvar.”
Historiske eksempler på kulturel krigsførelse Kultur spillede også en stor rolle under Den kolde krig. Dengang som nu går skillelinjen om friheden. Under Den kolde krig promoverede CIA aktivt – men hemmeligt – kunstnerisk frihed op imod den ufri sovjetiske kultur. Det samme skal vi gøre igen. Men denne gang skal vi spille med åbne kort. Vi behøver ikke efterretningstjenesten til at føre hemmelig kulturkamp.
Tværtimod har vi i Danmark en lang tradition for at engagere det frie samfundsliv i kampen for frihed og demokrati. Senest i Den Ny Demokratifond, der blev oprettet i 2020 for at understøtte den demokratiske udvikling i EU’s østlige nabolande, herunder Ukraine, Hviderusland, Georgien og Moldova. Den Ny Demokratifond ledes af et konsortium af fem danske civilsamfundsorganisationer, som har fået 50 mio. kr. til at skaber civilsamfundspartnerskaber i 2020-2022. Oprettelse af Frihedsfond på 50 mio. kr. til støtte for fri presse og kultur Radikale Venstre foreslår, at der oprettes en Frihedsfond på 50 mio. kr. til støtte for frie stemmer fra det ukrainske og russiske åndsliv. Fondens formål kan på sigt omfatte alle EU’s østlige nabolande – herunder ikke bare Rusland og Ukraine, men også fx Hviderusland, Georgien og Moldova.
Fonden bygger på den grundlæggende tanke, at man ikke kan bekæmpe propaganda og undertrykkelse med mere propaganda. Hvor Putin bruger kulturen til at kontrollere. Så skal vi bruge kulturen til at frisætte.
Fonden ledes derfor af et konsortium bestående af repræsentanter fra den frie danske presse og det frie danske kulturliv. Fonden får fuld armslængde og bestemmer selv, hvilke initiativer der kan støttes. Men der kan fx være tale om:
Legater, stipendier og arbejdsophold.
Støtte til projekter, produktioner, publikationer, oversættelser og udstyr.
Støtte til initiativer, der har fokus på at skabe øget kendskab herhjemme til ukrainsk kultur og russisk dissidentkultur.
Hent udspillet som PDF
Frihedsfond Skal Sikre Kulturel Oprustning Mod Putin
Miljø og klima Grøn frihed for Danmark uden russisk gas, olie og kul


---

# Zenia Stampe - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/zenia-stampe

Jeg er politiker. Men jeg er først og fremmest humanist. For jeg har aldrig været drevet af magtspillet på Christiansborg. Mit kald er min politiske overbevisning, og den handler om at forsvare fundamentale principper om frihed, retsstat og humanisme. De værdier er i disse år presset – men jeg fungerer fint i modvind. Jo stærkere mine værdier bliver presset, jo stærkere mærker jeg mit kald. Og det har aldrig føltes stærkere.
Jeg er født og opvokset i Roskilde. Jeg er gift med Martin Lyngbo, som er teaterinstruktør. Sammen har vi Erika, Gotfred og Hartvig, men vores familie består også af min bonussøn, Tøger.Jeg kæmper for det jeg tror på og jeg er ikke bange for at tage kampene.   Opstillingskreds Zenia Stampe er opstillet i Roskildekredsen og Grevekredsen i Sjællands Storkreds. Kontakt Zenia Direkte
rvzest@ft.dk
PA Sofie Morville Kruse
sofie.kruse@ft.dk


---

# Samira Nawa - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/samira-nawa

OM MIG
Mit navn er Samira. Jeg er kvinde – mor – barn af flygtninge – to-sproget – muslim – økonom – socialliberal – rødhåret. Og jeg elsker at strikke. Jeg tilhører mange forskellige fællesskaber. I sidste ende kan de alle rummes i ét – nemlig det danske.
JEG KÆMPER FOR
et samfund, hvor muligheden for det gode liv ikke afgøres af, om din far hedder Hans eller Hassan, din mor er advokat eller arbejdsløs, og om du selv er mand, kvinde eller noget tredje.
en grønnere klode til næste generation. Ambitionsniveauet er ikke højt nok. Danmark skal være forrest i den grønne omstilling – det skaber samtidig arbejdspladser og vækst.
stærkere og bedre uddannelser. Muligheden for livslang læring har værdi for både den enkelte og samfundet. Og det styrker Danmark i en globaliseret og foranderlig verden.
VÆR MED!
Jeg tror på dialog. Og jeg tror på, at alle bliver klogere af dialogen. Måske er du uenig med mig i noget af ovenstående? Måske har du en god ide, som jeg skal bære ind i Folketinget? Skriv til mig: samira.nawa@ft.dk   Tillidshverv Jeg har været radikal lige så længe, jeg kan huske.
Til at begynde med meldte jeg mig under fanerne hos Radikal Ungdom. Her har jeg både siddet i hovedbestyrelsen og været formand for lokalforeningen i Roskilde.
Ved folketingsvalget i 2007 var jeg kampagneleder for Martin Lidegaard. Herefter blev jeg medlem af bestyrelsen i Radikale Venstre i Roskilde og stillede også op til kommunalvalget i 2009.
Fra 2010 til 2012 var jeg formand for Ny-Dansk Ungdomsråd, hvor opgaven var at give unge nydanskere en samlet og stærk stemme i nyhedsbilledet.
I 2014 var jeg opstillet til Europa-Parlamentet og blev partiets 2. suppleant.
I 2019 blev jeg valgt til Folketinget og siden 2022 har jeg været næstformand for Radikale Venstres folketingsgruppe.
Jeg er ordfører for finans, klima, energi, beskæftigelse, ligestilling og skat.   Fotograf: Thomas TolstrupViser slide 1 af 6  2019   Folketingsmedlem2019   Specialkonsulent i Økonomi- og Indenrigsministeriet2017 - 2018   Fuldmægtig i Økonomi- og Indenrigsministeriet2016 - 2017   Fuldmægtig i Børne- og Socialministeriet2015 - 2016   Fuldmægtig i Ankestyrelsen og Social- og Indenrigsministeriet2014   Cand.polit fra Københavns Universitet     Samira er opstillet som folketingskandidat i Nørrebrokredsen i Københavns Storkreds. Kontakt Samira Direkte
samira.nawa@ft.dk
Telefon
61 62 43 54
PA Karna Bredahl
karna.bredahl@ft.dk
Rådgiver Kristian Brandrup
kristian.brandrup@ft.dk


---

# [PDF] fremtiden-er-mangfoldig.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/zbkj1k5a/fremtiden-er-mangfoldig.pdf

1 / 10 
 
07-08-2025 
 
Fremtiden er mangfoldig 
Der er nok at bekymre sig om i den tid, vi lever i. Indsættelsen af 
Trump, der på få uger fik rullet hårdt tilkæmpede rettigheder for 
kvinder og minoritetsgrupper i USA tilbage og skabt frygt blandt 
hundrede tusindvis af amerikanere. Udviklingen i Europa, hvor vi 
med Orban og Meloni ser menneskerettigheder og rettigheder for 
seksuelle minoriteter tilsidesættes og svækkes, hvor de burde 
beskyttes og udbygges. Men også herhjemme i Danmark, hvor 
partier på højrefløjen lader sig inspirere af de internationale 
tendenser og forsøger at stække beskyttelsen af minoritetsgrupper 
i vores samfund.  
 
Tidligere har ligestillingsdebatten herhjemme handlet meget om 
køn. Det har fortrængt fokus på LGBT+ personers grundlæggende 
rettigheder og behov for beskyttelse. LGBT+-personer i Danmark 
udgør en betydelig del af befolkningen. Omkring 8 % svarende ca. 
275.000 personer i alderen 16-64 år. Det svarer til, at der i 
gennemsnit sidder 1-2 LGBT+-elever i hver grundskoleklasse. Det 
er således tusindvis af mennesker, der i disse år oplever massiv 
politisk modstand mod selve deres eksistens.  
 
Der er mere end nogensinde brug for at stå fast på og styrke disse 
menneskers helt fundamentale frihedsrettigheder: Retten til at 
være, den man er og ønsker at være. Retten til at elske hvem man 
vil. Det lyder banalt, men det er rettigheder, som vi ikke engang er i 
mål med at sikre herhjemme, selvom vi historisk set har været et 
progressivt foregangsland for LGBT+ rettigheder.  
 
Store forandringer har vi altid skabt i fællesskab på tværs af 
overbevisninger, køn og baggrunde. Nu søger et mindretal igen at 
skabe splittelse. Lad os svare med det stærkeste vi har: 
Sammenhold. Frihed og rettigheder er ikke til salg. De skal vindes - 
og forsvares - sammen. Der er brug for en stærk stemme, der står 
fast på, at fremtiden er mangfoldig. Der er brug for en plan B!
2 
I Radikale Venstre er vi imod enhver form for diskrimination. 
Derfor vil vi: 
 
Børn og unge 
• Indføre forbud mod omvendelsesterapi efter norsk 
eksempel 
• Skærpe politiets forpligtelser til at registrere 
hadforbrydelser 
• Støtte civilsamfundsorganisationer, der hjælper LGBT+-
personer i udsatte personer 
• Styrke tidssvarende, normkritisk og obligatorisk 
seksualundervisning i folkeskolen og på 
ungdomsuddannelser 
• Lempe reglerne for juridisk kønsskifte til børn fra 15 år 
• Skabe mere diversitet i pensumlisterne og igangsætte en 
landsdækkende skolekampagne mod mobning og 
skældsord relateret til LGBT+ personer og arbejde for, at 
kommuner og skoler inddrager LGBT+ perspektivet i anti-
mobbestrategier 
• Skærpe undervisningsinstitutionernes forpligtelse til at 
forebygge seksuel chikane og diskrimination. 
Arbejdsmarked 
• Indføre et modul om køn og seksualitet på arbejdspladsen 
i grunduddannelsen for tillidsrepræsentanter og 
arbejdsmiljørepræsentanter. 
• LGBT+ inkluderende mangfoldighedspolitikker på 
offentlige arbejdspladser 
Familie 
• Tillade op til fire juridiske forældre 
• Give mænd, der har sex med mænd, ret til sæddonation 
på lige fod med heteroseksuelle 
Regnbuen i Europa 
• Stille krav om en fælles tilgang i EU til anerkendelse af 
ægteskaber og partnerskaber mellem personer af samme 
køn med alle de fordele og rettigheder, der hører med 
ægteskabet, og udvide opholdsdirektivet til at gælde for 
alle par – uanset køn  
• Bruge de hårdeste sanktionsmuligheder i værktøjskassen 
mod lande, hvis lovgivning diskriminerer LGBT+ personer 
• Fælles lovgivning, der forpligter medlemslande på at 
beskytte og styrke LGBT+-personers rettigheder bredt 
• Arbejde for et EU-direktiv, der sikrer, at diskrimination mod 
LGBT+ personer skal dømmes som hadforbrydelse i alle 
medlemslande  
• Beskytte og understøtte LGBT+- og SRSR-organisationer 
og menneskerettighedsforkæmpere
3 
Et opgør med vold, trusler og overgreb på LGBT+-personer 
 
Alt for mange LGBT+-personer bliver stadig udsat for vold, trusler og 
overgreb alene på grund af deres identitet eller seksualitet. Samtidig 
udsættes LGBT+-personer oftere for partnervold, uønsket seksuel 
opmærksomhed og seksuelle overgreb end andre. Det er et alvorligt 
demokratisk problem og et svigt af vores fælles ansvar for at sikre alle 
borgere lige rettigheder og beskyttelse. Når mennesker lever i frygt for at 
holde deres partners hånd i det offentlige rum eller skjuler deres identitet 
for at undgå chikane, så er det langt fra den danske selvopfattelse af, at 
vi bor i et frit og ligestillet land. I Radikale Venstre er vi imod alle former 
for diskrimination. Et trygt og frit samfund kræver, at vi tager et opgør 
med den diskrimination og vold som alt for mange LGBT+-personer 
møder i deres hverdag. Vi vil: 
 
 
Indføre et forbud mod omvendelsesterapi  
En undersøgelse fra 2020 viste, at 8 pct. af LGBT-personer i 
Danmark inden for det seneste år har oplevet, at personer i deres 
omgangskreds har forsøgt at ”omvende” dem fra deres seksuelle 
orientering eller kønsidentitet. Vi ved, at forsøg på ”omvendelse” og 
”helbredelse” fører til en alvorlig forhøjet risiko for psykisk mistrivsel, 
selvmordstanker mv.  
 
At være homoseksuel, biseksuel eller transkønnet er ikke en sygdom 
og skal heller ikke behandles som sådan. Derfor mener vi, at 
Danmark bør indføre et egentligt forbud mod omvendelsesterapi efter 
norsk forbillede. Det skal være ulovligt at forsøge at omvende 
homoseksuelle og transpersoner ufrivilligt til at være heteroseksuelle 
og ciskønnede gennem metoder som gruppesamtaler, psykoterapi 
eller samtaler med religiøse vejledere.  
 
Den danske lovgivning beskytter i en vis grad imod nogle af de 
metoder, der kan indgå i omvendelsesterapi. I Radikale Venstre 
mener vi dog, at vi bør have et egentligt forbud, der sender et klart 
signal til de mennesker, der udsættes for denne type af negativ social 
kontrol og tvang, om at det er fuldkommen uacceptabelt.  
 
Målrettede indsatser mod hadforbrydelser 
Hadforbrydelser er en af de alvorligste former for diskrimination. I 2020 
blev der registreret 635 sager om hadforbrydelser. Samme år viste 
politiets offerundersøgelse, at ca. 12.000 mennesker oplevede vold 
motiveret af had. Flere offerundersøgelser underbygger, at mange 
hadforbrydelser mod LGBT+ personer ikke anmeldes. Vi står derfor med 
et stort mørketal, når det kommer til at afdække det reelle antal af 
hadforbrydelser i Danmark. Det betyder, at LGBT+-personer ikke får den 
retssikkerhed, de har krav på. Derfor vil vi forbedre rammerne for 
anmeldelse af hadforbrydelser og skærpe politiets forpligtelser til at 
registrere, når offeret mener, at der er den forbrydelse, de har været 
udsat for, var en hadforbrydelse.
4 
FAKTA 
• Malta var i 2016 det første land i Europa til at indføre et 
forbud mod omvendelsesterapi, og siden er flere lande 
fulgt trop herunder: Frankrig, Tyskland, Grækenland, 
Spanien, Island og Norge. Uden for Europa er der indført 
forbud mod omvendelsesterapi i blandt andet Canada, 
New Zealand og enkelte delstater i Australien og i USA. 
 
• 2.000-3.000 LGBT+-personer oplever årligt at blive udsat 
for en voldelig hadforbrydelse. 
 
For at skabe større synlighed om antallet af sager med hadmotiverede 
gerninger, ønsker vi, at Rigsadvokaten publicerer en praksisoversigt 
over anvendelsen af den strafskærpende omstændighed - at gerningen 
helt eller delvis har baggrund i andres etniske oprindelse, tro, handicap, 
seksuelle orientering, kønsidentitet, kønsudtryk, kønskarakteristika eller 
lignende (straffelovens § 81, nr. 6) – i tråd med den praksisoversigt, der i 
dag publiceres om hadefulde ytringer (straffelovens § 266 b).  
 
Støtte til civilsamfundsorganisationer 
Vi vil have en bedre grundfinansiering og permanent styrkelse af 
civilsamfundet herunder organisationer, der skaber sociale 
fællesskaber, rådgiver og hjælper LGBT+-personer i udsatte personer 
såsom: LGBT+ Danmark, Sabaah, LGBT Asylum mfl. Det gælder 
også på området for kønsbaseret vold og partnervold, hvor LGBT+-
personer er i øget risiko.  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Alt for mange LGBT+-børn og unge mistrives    
LGBT+ børn og unge er desværre væsentligt mere udsatte end deres 
jævnaldrende. VIVE lavede i 2024 en undersøgelse, der viste, at kun 
40 pct. af LGBT+ grundskoleelever føler, at de generelt kan være sig 
selv på deres skole, og at 40 pct. har selvskadet inden for det 
seneste år. Barndommen bør være en bekymringsfri tid, hvor man 
kan prøve ting af, finde ud af, hvad man kan lide og ikke kan lide og 
dermed, hvem man er. I dag går tusindvis af børn og unge glip af den 
frihed, og vokser i stedet op med bekymringer og en følelse af ikke at 
passe ind. Det skal vi gøre bedre. Vi vil:  
 
 
Tidssvarende, normkritisk og obligatorisk seksualundervisning 
God seksualundervisning er afgørende for børn og unges forståelse 
af sig og andre. Det giver dem et oplyst og reflekteret sprog for køn, 
krop, normer, seksualitet, grænser og rettigheder, som er afgørende
5 
for at forebygge mistrivsel og mobning og styrke inkluderende 
fællesskaber. Derfor har vi i Radikale Venstre længe kæmpet for at 
styrke og forbedre seksualundervisningen i folkeskolen, på 
ungdomsuddannelserne og læreruddannelsen. Alt for mange steder 
er undervisningen fortsat utilfredsstillende.   
 
En undersøgelse fra juni 2025 viser, at hver fjerde lærer undlader at 
undervise i emner, som de mener kan være kontroversielle. Her er 
emner som kønsidentitet, sex, nøgenhed og seksualitet blandt de 
emner, som lærerne oftest undlader at undervise i. Det går ikke. Vi 
skal lykkes med at sikre god seksualundervisning til alle unge, så de 
lærer at sætte grænser, vise respekt og tage ansvar – både for sig 
selv og for andre. Vi vil: 
• Timefast seksualundervisning i folkeskolen  
Det er godt at køn, krop og seksualitet er blevet en del af 
grundfagligheden på læreruddannelsen, samt at det er 
obligatorisk at undervisningsstof i folkeskolen. Mange lærere 
gør et rigtig godt arbejde med at få emnerne ind i 
undervisningen, hvor de kan – men der er stadig alt for store 
forskelle fra skole til skole på lærernes muligheder for at 
afholde seksualundervisning og dermed forskelle i kvalitet, 
omfang og niveau, fordi der ikke er afsat et fast timetal til 
undervisningen. Det skaber ulighed i adgang til oplysning og 
viden. Derfor vil vi fra centralt hold timefastsætte 
seksualundervisning i folkeskolen.  
 
• Seksualundervisning skal være obligatorisk på alle 
ungdomsuddannelser  
I dag er seksualundervisning kun obligatorisk på FGU og 
gymnasierne. Det giver absolut ingen mening, at vi som 
samfund signalerer, at seksualundervisning og oplysning om 
samtykke, grænser, køn mv. Er vigtigere på et gymnasium 
end en erhvervsskole – hvor aldersgruppen er stort set den 
samme, og hvor der desuden er afdækket alvorlige problemer 
med sexisme og seksuel chikane. 
 
• God og ensartet seksualundervisning i alle skoler. Vi 
ønsker at alle skoler skal have mulighed for at gøre brug af 
eksterne undervisere i SSF-undervisningen. Det kan være 
NGO’er som Sex og Samfund eller andre, relevante aktører, 
der har fagligheden og ekspertisen til at skabe 
seksualundervisning af høj kvalitet i hele landet. 
 
 
Diversitet i folkeskolen 
Vi vil igangsætte et arbejde med at revidere undervisningsmateriale og 
pensumlister i folkeskolen og på ungdomsuddannelser med særligt 
henblik på at fremme mangfoldig repræsentation. Derudover vil vi
6 
FAKTA 
11,5 procent af personer i alderen 16-24, identificerer sig som 
LGBT+-person. 
 
29 procent af de 16-24-årige, føler sig ofte isoleret fra andre, 
savner nogen at være sammen med eller føler sig udenfor. Det 
samme gør sig gældende for 13 procent af deres jævnaldrende.  
 
Kun 40 % af LGBT+ grundskoleelever føler generelt, at de kan 
være sig selv på deres skole, og 40 % har selvskadet inden for 
det seneste år. 
 
igangsætte en landsdækkende skolekampagne mod mobning og 
skældsord relateret til LGBT+ personer. 
 
Skærpe undervisningsinstitutionernes forpligtelse til at forebygge 
seksuel chikane og diskrimination.  Vi vil indskærpe i 
undervisningsmiljøloven, at pligten til at sikre et godt 
undervisningsmiljø omfatter, at det er fri for seksuel chikane og 
diskrimination. Så studerende får samme lovgivningsmæssige 
beskyttelse mod seksuel chikane, som der gælder på 
arbejdsmarkedet. Det giver ikke mening, at man som studerende er 
bedre beskyttet i sit studiejob end på sin uddannelse.  
 
Kommunalt vil vi arbejde for, at kommuner og skoler inddrager 
LGBT+ perspektivet i anti-mobbestrategier med fokus på både digital 
og fysisk mobning. 
 
Lempe reglerne for juridisk kønsskifte til børn fra 15 år 
I Danmark kan voksne over 18 år ændre deres juridiske køn ved at 
indgive en erklæring. For unge under 18 år er processen mere kompleks 
og afhænger af alder og forældres samtykke. Vi ønsker at fjerne denne 
forskel og give unge fra 15 år og op efter samme rettigheder som 
voksne. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Et arbejdsmarked med plads til alle 
Alle mennesker skal kunne føle sig trygge på deres arbejdsplads. Vi 
går i dag glip af talenter, fordi stereotype kønsopfattelser afholder os 
fra at inkludere og rumme alle medborgere i vores arbejdsfællesskab. 
Hver fjerde transkønnede person har på sin nuværende arbejdsplads 
oplevet diskrimination eller chikane rettet mod deres kønsidentitet. 
Diskrimination og eksklusion på arbejdspladsen kan føre til mental 
mistrivsel og føre til lavere beskæftigelsesgrad. Særligt transkønnede
7 
FAKTA 
• Kun 43 pct. transkønnede kvinder er i beskæftigelse, tallet 
for den øvrige kvindelige befolkning er 85 pct. 
Transkvinder har således et langt lavere indkomstniveau.  
 
• Mere end hver tredje af alle homo- og biseksuelle 
personer og to ud af tre transkønnede personer har 
oplevet at blive forskelsbehandlet på grund af deres køn, 
seksuelle orientering eller udseende. For heteroseksuelle 
mænd er det til sammenligning kun hver tiende, der 
oplever denne form for forskelsbehandling. 
 
• Næsten hver anden biseksuelle og hver tredje 
transkønnede person er ikke åben om deres seksuelle 
orientering på arbejdspladsen. Vi ved, at manglende 
åbenhed på arbejdspladsen kan hænge sammen med 
ringere trivsel. 
 
 
og nonbinære personer har i Danmark lav beskæftigelsesgrad. Stabil 
tilknytning til arbejdsmarkedet er en beskyttende faktor for at undgå 
udsathed på andre områder. Derfor skal vi blive meget bedre til at 
styrke diversitet og inklusion på arbejdsmarkedet. Vi vil:    
 
 
Opkvalificere tillidsrepræsentanter og arbejdsmiljørepræsentanter 
For at øge bevidstheden om forskellige kønsidentiteter og seksuelle 
orienteringer og dermed skabe et mere inkluderende og trygt 
arbejdsmiljø for alle, vil vi indføre krav om at køn og seksualitet på 
arbejdspladsen indlejres i grunduddannelsen for tillidsrepræsentanter 
og arbejdsmiljørepræsentanter. Dette skal gøre arbejdspladserne 
bedre i stand til både at forebygge og håndtere sager om sexchikane, 
diskrimination og/eller forskelsbehandling. 
 
 
Offentlige arbejdspladser skal have en LGBT+ inkluderende 
mangfoldighedspolitik 
Det offentlige bør gå forrest og vise vejen til at skabe en tryg og god 
arbejdsplads for alle. Formulerede politikker skal fremme et trygt og 
inkluderende arbejdsmiljø for alle medarbejdere, uanset seksuel 
orientering og kønsidentitet.  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Familieliv  
I 2023 var der i Danmark ca. 95.000 LGBT+-familier. Med 
gennemsnitligt 2,3 børn pr. familie. Der er de seneste år sket store
8 
FAKTA 
I ca. 4000 familier angiver mindst én af forældrene, at de har et 
barn, men ikke er registreret som barnets forælder. 
 
29 procent af LGBT+-personer i alderen 45-64 år har ikke børn. 
Til sammenligning gælder det for 15 procent af den øvrige 
befolkning. 
 
Andelen af enlige uden børn er cirka dobbelt så stor blandt 
LGBT+-personer som i den øvrige befolkning.  
juridiske og politiske fremskridt i LGBT+-personers muligheder for at 
stifte familie. Alligevel oplever mange regnbuefamilier fortsat juridiske 
og praktiske barrierer i hverdagen – når det gælder forældreskab, barsel, 
adgang til fertilitetsbehandling og retten til at være familie på lige fod 
med andre. Sådan skal det ikke være i et frit og progressivt samfund. Vi 
ønsker at sikre bedre vilkår for regnbuefamilier og anerkende 
mangfoldige familieformer i både lovgivning og praksis. Vi vil styrke 
LGBT+ personers muligheder for at stifte familie. Vi vil: 
 
 
Give ret til op til fire juridiske forældre 
LGBT+-familier kan i dag bestå af to sociale forældre og to juridiske 
forældre. Vi vil udvide antallet af juridiske forældre, så alle forældre 
får samme rettigheder til fx adgang til aula, arveret, børnepenge mv. 
 
Give mænd, der har sex med mænd, ret til sæddonation på lige fod 
med heteroseksuelle  
Vi mener, at det er diskriminerende, at de aktuelle regler for 
sæddonation baserer sig på seksuel orientering og ikke på en 
individuel risikovurdering af donorens sundhedstilstand. Derfor mener 
vi, at reglerne bør opdateres og gøres mere tidssvarende på samme 
måde, som det er sket på området for bloddonation.  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Regnbuen skal forsvares i Europa og verden  
Radikale Venstre kæmper imod alle former for diskrimination. Vi 
ønsker et mangfoldigt samfund, hvor forskellighed betragtes som en 
styrke. Derfor er vi dybt bekymrede over udviklingen i USA og i 
Europa, hvor vi ser menneskerettigheder og rettigheder for seksuelle 
minoriteter tilsidesættes og svækkes, hvor de burde beskyttes og 
udbygges. EU vedtog i 2020 en strategi, der skal sikre, at alle 
LGBT+-personer i unionen skal beskyttes, have lige muligheder og
9 
deltage fuldt ud i samfundet. Alligevel accepterer vi, at denne gruppe 
af borgeres helt basale menneskerettigheder krænkes hver eneste 
dag i vores egen union. 
 
 
Vi arbejder for, at EU skal gå forrest i at indføre forpligtende regler 
med hårde sanktioner, der beskytter LGBT+-personers rettigheder på 
tværs af medlemslande. Det er på tide, at EU sætter handling bag 
ordene og lever op til sine egne idealer om frihed, ligeværd og 
ligebehandling. Regnbuen skal forsvares - ikke forbydes. Vi vil fra 
LGBT+-frie zoner til en LGBT+-frihedszone i hele unionen. Vi vil:  
 
Sikre alle menneskers ret til at elske, hvem de vil 
Vi vil stille krav på EU-niveau om en fælles tilgang til anerkendelse af 
ægteskaber og partnerskaber mellem personer af samme køn med 
alle de fordele og rettigheder, der hører med ægteskabet, samt at 
EU-medlemsstaterne skal indføre relevant lovgivning med henblik på 
at sikre fuld respekt for retten til privat- og familieliv uden 
forskelsbehandling. To personer med samme køn skal kunne tage til 
eksempelvis Danmark og blive gift og få deres ægteskab anerkendt 
fuldt og helt i deres hjemland efterfølgende.  
 
Vi vil udvide opholdsdirektivet til at gælde for alle par – uanset køn – 
så vi fjerner de hindringer, som personer af samme køn står over for, 
når de udøver den grundlæggende ret til at fri bevægelighed inden for 
EU. Ligesom vi mener, at kommissionen skal rejse retssager ved EU-
domstolen mod medlemslande, der kompromitterer den frie 
bevægelighed ved ikke at overholde EU’s bestemmelse om 
familiesammenføring af personer med samme køn, som det er 
tilfældet i eksempelvis Rumænien. 
 
Hårdere sanktioner mod diskrimination af LGBT+-personer 
EU skal bruge de hårdeste sanktionsmuligheder i værktøjskassen mod 
lande, hvis lovgivning diskriminerer LGBT+-personer. Så EU reelt 
forpligter sig på at beskytte mennesker mod diskrimination på baggrund 
af køn og seksualitet.  
 
 
EU skal fremsætte fælles lovgivning, der beskytter og styrker 
LGBT+-personers rettigheder bredt 
Eksempelvis ift. til sundhed, uddannelse, arbejdsmarked, beskæftigelse, 
familiesammenføring herunder med fælles børn mv.  
 
Diskrimination af LGBT+-personer skal kunne dømmes som 
hadforbrydelse i alle medlemslande 
EU skal udarbejde et direktiv, der beskytter LGBT+-personer mod 
hadforbrydelser, herunder at medtage homofobisk og transfobisk had 
som mulige motiver i den nationale lovgivning om kriminalitet motiveret 
af fordomme. Desuden skal der igangsættes et samarbejde i Europol, 
om hvordan retshåndhævende personale opkvalificeres til bedre at 
håndtere sager om hadforbrydelser begået af LGBT+-personer 
herunder, hvordan hændelser registreres.
10 
FAKTA 
• I USA er der 937 aktive anti-trans-lovforslag hvoraf 114 er 
vedtaget.  
 
• I Ungarn er der i marts 2025 indført nationalt forbud mod 
at afholde Pride-arrangementer, og regeringen har 
vedtaget lovgivning, der forbyder visning af billeder af 
LGBT+ personer til børn.  
 
• Næsten hver anden biseksuelle og hver tredje 
transkønnede er ikke åben om deres seksuelle orientering 
på arbejdspladsen. Vi ved, at manglende åbenhed på 
arbejdspladsen kan hænge sammen med ringere trivsel. 
 
  
LGBT+-organisationer og menneskerettighedsforkæmpere skal 
forsvares og understøttes 
Blandt andet gennem bæredygtig EU-finansiering til civilsamfundet, 
herunder LGBT+- og SRSR-organisationer.


---

# EU-udspil: Regnbuen skal forsvares - ikke forbydes - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/eu/eu-udspil-regnbuen-skal-forsvares-ikke-forbydes

Det er på tide, at EU sætter handling bag ordene og lever op til sine egne idealer om frihed, ligeværd og ligebehandling.Vi mener, der er brug for en plan B. Der er brug for at styrke LGBT+-personers rettigheder i Europa.
Læs udspillet her
Regnbuen Skal Forsvares Ikke Forbydes
Vi går til Europa-Parlamentsvalg på at styrke LGBT+-personers rettigheder i Europa, så EU kan leve op til sit eget motto om at være en union ”forenet i mangfoldighed”.
Vi foreslår, at vi:
1. stiller krav på EU-niveau om en fælles tilgang til anerkendelse af ægteskaber og partnerskaber mellem personer af samme køn med alle de fordele og rettigheder, der hører med ægteskabet.
2. udvider opholdsdirektivet til at gælde for alle par – uanset køn
3. indleder retssager mod lande, der ikke overholder regler om familiesammenføring af personer med samme køn
4. bruger de hårdeste sanktionsmuligheder i værktøjskassen mod lande, hvis lovgivning diskriminerer LGBT+ personer
5. fremsætter fælles lovgivning, der forpligter medlemslande på at beskytte og styrke LGBT+-personers rettigheder bredt
6. vedtager et EU-direktiv, der sikrer, at diskrimination mod LGBT+ personer skal dømmes som hadforbrydelse i alle medlemslande
7. beskytter og understøtter LGBT+- og SRSR-organisationer og menneskerettighedsforkæmpere.Læs hele udspillet her.


---

# Et europæisk opgør med vold mod kvinder - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/eu/et-europaeisk-opgoer-med-vold-mod-kvinder

Overalt i verden er kvinders grundlæggende frihedsrettigheder under pres. I disse år buldrer højreradikale strømninger frem og mobiliserer massivt omkring forældede kvindesyn.
Der sættes spørgsmålstegn ved noget så fundamentalt som retten til sin egen krop. Se vores udspil
Hent udspillet som pdf
Vi vil en anden vej. Vi ønsker et stærkt og frit Europa, hvor man kan være, hvem man er og elske, hvem man vil.
Vi vil arbejde for en progressiv union, og vi drømmer om en fælles styrket indsats mod diskrimination og vold mod kvinder, så vi kan sikre lige muligheder for alle – uanset køn, seksualitet eller baggrund.
Tiden kalder i den grad på at stå imod kvindefjendskhed og værne om kvinders sikkerhed og frihed.
Der er brug for en plan B.
Se vores udspil her.


---

# Fra bundtrawl til et skånsomt fiskeri for den næste generation - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/fra-bundtrawl-til-et-skaansomt-fiskeri-for-den-naeste-generation

Vores have og fiskebestande er under pres fra alt for mange sider. Regeringens udspil for fremtidens fiskeri mangler vision og ambitioner for fiskerierhvervet. Radikale Venstre vil en markant anden vej. Læs hele udspillet
Hent udspillet som pdf
Vi ønsker en offensiv omlægning af dansk fiskeri fra det ødelæggende bundtrawl til skånsomt garnfiskeri og et blomstrende lystfiskeri. Samtidig ønsker vi også at fastholde “forureneren betaler-princippet” i fiskerierhvervet.
“Hvorfor er den største gruppe af fiskere i Danmark slet ikke en del af regeringens udspil til et nyt fiskeri? Hvorfor er de ikke inddraget i forhandlingerne? ”
Martin Lidegaard 6 hovedprioriteter Radikale Venstre går til fiskeriforhandling med 6 hovedprioriteter
Fastholdelse af CO2-afgiften med indfasning i 2025
Flere og større trawlfrie områder med reel beskyttelse af havbunden
Omstilling af fiskeriet og fuldt dokumenteret fiskeri
Bedre vilkår for det skånsomme fiskeri langs Danmarks kyster
Et levende lystfiskeri
Målrettet støtte til lokalområder som påvirkes
Læs mere om detaljerne i udspillet her.


---

# Ny dansk allemandsret med bedre adgang til mere natur for flere - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/vi-vil-indfoere-en-dansk-allemandsret

Der er desværre fortsat store begrænsninger, når vi færdes i naturen i Danmark – både alene og i fællesskab.
For ofte mødes foreninger med et bestemt "nej", når de ansøger om at samles i offentlige skove. Og går du en tur i de private skove må du ikke gå uden for stier eller veje.
Du må heller ikke færdes i skovene efter solnedgang. Og du må slet ikke slå et telt op – hverken i de private skove eller langs Danmarks kyster.
Det vil vi i Radikale Venstre lave om på.  Hent udspillet
Allemandsret - læs udspillet
Vores natur er smuk, og med den grønne trepart vil der blive meget mere af den, som vi alle bør få glæde af, da vi også alle er med til at betale for den.
Naturen er vores fælles arv. Men alt for længe er naturen blevet forsømt, og vi tror på, at en dansk allemandsret kan bidrage til at styrke vores bånd til naturen og vores ansvarsfølelse for den.
For med en allemandsret følger også pligten til at tage vare om naturen. Bedre og nemmere adgang til naturen  Vi vil give bedre og nemmere adgang tilDanmarks natur ved at
• Indføre en dansk udgave af allemandsretten• Tillade fri teltning på alle offentlige skov- og naturarealer samt langs hele den danske kyst• Styrke foreningslivet i naturen og de fælles friluftsaktiviteter• Sikre bevaring af de sidste markveje, stier og læhegn• stille krav om bedre adgang til naturen i Grøn Trepart• Give tilskud til etablering af teltpladser, sheltere og vandreruter.
Med dette udspil vil Radikale Venstre styrke forståelsen for naturen og sikre, at endnu flere borgere får gode oplevelser i naturen og i vores skove. Det styrker vores trivsel, sundhed og velvære.
Vi vil give glæden ved naturen videre til den næste generation og sikre bedre adgang til mere natur for flere i Danmark.
Tiden er kommet til en dansk allemandsret - læs hele udspillet her.


---

# Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand til den næste generation - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/miljoe-og-klima/grundvandsparker-skal-sikre-rent-drikkevand-til-den-naeste-generation

Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand
Hent udspillet som PDF
Forurening af vores grundvand truer den næste generation I dag er vores grundvand forurenet af tidligere tiders brug af sprøjtegift og skødesløse håndtering af miljøskadeligt affald, mens de pesticider og andre miljøskadelige stoffer vi bruger i dag forværrer problemet.
Hvis ikke vi tager beskyttelse af vores grundvand alvorligt, kan vi ikke sikre vores børn og børnebørn rent drikkevand. En effektiv grundvandsbeskyttelse kræver derfor, at vi indfører nultolerance overfor giftstoffer i områder, hvor grundvandet til vores drikkevand dannes. Kun med et paradigmeskifte i beskyttelsen af vores grundvand kan vi sikre rent drikkevand til kommende generationer.
Det er 40 år siden, at vi for alvor begyndte at tale om grundvandsforurening fra affaldsdepoter, nitrat og pesticider som en videnskabelig erkendt trussel mod vores drikkevand. Siden da har Danmark etableret et meget omfattende og kompliceret system af lovgivning og virkemidler, der skulle forhindre grundvandsforureningen med at fortsætte. Vores godkendelsessystem for pesticider, grundvandsovervågningen og det tilknyttede Varslingssystem for Pesticider (VAP) har sikret, at de værste pesticider nu ikke længere benyttes. Sideløbende har først amterne og siden regionerne arbejdet med at identificere, karakterisere og oprense punktkilder med giftgrunde og affaldsdepoter.
Alligevel stiger fundene af pesticider og andre kemikalier i grundvandet år for år. I dag indeholder 55% af vandværkernes aktive boringer pesticidrester. Det skyldes bl.a., at vi analyserer for flere og flere stoffer, heriblandt også nedbrydningsprodukter. De fleste af de giftstoffer, vi finder, stammer fra pesticider, der blev forbudt for mange år siden, men vi finder også stoffer, der stadig er tilladte, herunder uønskede fluor-organiske stoffer. Samtidig dukker andre miljøfremmede stoffer som f.eks. PFAS, der er skadelige ”evighedskemikalier”, der bl.a. stammer fra brandskum, sprøjtemidler og andre punktkilder, også op mange steder. Den ulykkelige situation i dag dokumenterer, at den præmis, vi har haft de sidste 40 år – nemlig at grundvandsforurening kan forhindres ved at regulere brugen af de enkelte giftstoffer - ikke holder i virkeligheden. Nuværende beskyttelse af vores grundvand er ikke nok Den igangværende grundvandsbeskyttelse i boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) kan ses som et første skridt hen imod grundvandsparker. Langt størsteparten af det grundvand, vi oppumper til drikkevand, kommer imidlertid fra områder uden for BNBO, og der er derfor behov for at beskytte de grundvandsdannende oplande. Udover de grundvandsmagasiner, hvorfra der i dag sker vandindvinding, er der behov for at beskytte nogle magasiner, som vi kan få behov for i fremtiden, når nogle af de eksisterende magasiner viser sig at blive forurenede af stoffer, vi ikke kender i dag. Mens BNBO udgør 0,5-1 % af Danmarks areal, udgør de grundvandsdannende oplande til den samlede eksisterende vandindvinding (eksklusive markvanding) i størrelsesorden 10 gange så store arealer - med store variationer mellem landsdelene.
Fremsynede vandselskaber i Aalborg, Hjørring, Odense og Aarhus er allerede godt i gang med at gøre grundvandsdannende områder fri for sprøjtegift, men vi kan gøre endnu mere, endnu hurtigere hvis der den politiske vilje til det.   Et paradigmeskifte i beskyttelsen af vores grundvand Det overordnede formål med grundvandsbeskyttelse er at sikre produktion af rent drikkevand på basis af rent grundvand. Sikring af rent grundvand til kommende generationer vil kræve, at der fremover ikke benyttes pesticider eller andre miljøfremmede stoffer i de områder, hvor grundvandet til vores drikkevand dannes. Desuden skal affaldsdepoter med kemikalier fjernes.
Det grundvand, vi pumper op til drikkevand, er en blanding af nyt og gammelt vand. Det vil derfor vare et par årtier, inden effekten af grundvandsbeskyttelsen slår fuldt igennem i form af rent grundvand i alle grundvandsparker. For at sikre rent drikkevand til forbrugerne vil det derfor i nogle områder være nødvendigt i en periode at fjerne de forurenende stoffer ved avanceret rensning på vandværkerne eller finde rent grundvand andre steder, hvilket er svært. Grundvandsparker skal sikre drikkevand uden giftstoffer Som et centralt element i fremtidens grundvandsbeskyttelse vil Radikale Venstre etablere hvad vi kalder Grundvandsparker. I grundvandsparkerne skal det rene grundvand have første prioritet, så rent drikkevand fremstillet ved simpel bæredygtig vandbehandling også fremtiden kan hentes direkte fra Danmarks undergrund.
Grundvandsparker er vandværkernes grundvandsdannende oplande, hvor der ikke må forekomme grundvandsforurenende aktiviteter og affaldsdepoter, så grundvand, over de næste mange årtier, kan dannes i en giftfri undergrund.
I fremtiden vil grundvandsparkerne ikke bare være omdrejningspunkt for rent drikkevand, men skabe rammerne for mere økologisk landbrug, bæredygtig skovdrift, sammenhængende naturområder, rekreative formål og produktion af grøn energi. Nultolerance overfor giftstoffer kræver forbud mod sprøjtning En giftfri undergrund gør det nødvendigt at forbyde anvendelse af pesticider, biocider og andre grundvandstruende kemikalier samt at fortsætte regionernes arbejde med at fjerne og inddæmme punktkilder. Ligeledes vil der i nitratfølsomme områder være behov for at begrænse nitratudvaskningen, og der kan være behov for at forbyde vertikale boringer til jordvarme.
Hvor grundvandsparker ligger i bynære områder, kan der også være behov for at regulere grundvandstruende erhverv, at tætne kloakker og forhindre andre forureningskilder i at nå vores grundvand.   Hvor skal grundvandsparker placeres? Grundvandsparker skal etableres i de grundvandsdannende oplande til strategisk vigtige kildepladser hvor fremtidens drikkevand dannes.
Vandværkerne kender allerede meget til vores undergrund. Grundvandskortlægning, forskningsaktiviteter og hidtidige erfaringer hos vandselskaberne har produceret megen nyttig viden og et righoldigt datagrundlag, som gør det muligt med relativ lille ekstra indsats at udpege de områder, der bør indgå i grundvandsparker.
For at sikre hastighed og størst mulig effekt af indsatsen skal udpegning og afgrænsning af grundvandsparker ske på baggrund af en risikobaseret plan med en prioriteret faseinddelt indsats. På den måde beskytter vi de vigtigste drikkevandsopland først. 200.000 hektar grundvandsparker skal udpeges senest i 2024 Det haster med at få udpeget grundvandsparkerne, da grundvandsparkerne kan danne grundlag for målsætninger om øget skovrejsning, omlægning af landbrugsjord og produktion af grøn energi. Derfor vil Radikale Venstre have udpeget grundvandsparkerne senest i 2024.
Det kræver, at der træffes en række beslutninger i denne folketingssamling:
Der skal vedtages en politisk aftale om etablering af grundvandsparker med en klar målsætning om etablering af grundvandsparker med nultolerance overfor forurenende stoffer. Forbuddet mod anvendelse og udledning af giftstoffer i grundvandsparker gælder såvel i landområder som i byområder.
Staten skal udstede et landsplandirektiv til kommunerne, der forpligter dem til at etablere grundvandsparker inden 2027 i overensstemmelse EU’s drikkevandsdirektiv.
Regulering af vandværkerne skal tilpasses, således at der kan opnås et tillæg til indtægtsrammerne, når vandværkerne afholder omkostninger til langsigtet sikring af drikkevandsgrundlaget.
Der skal vedtages en lovgivning, som gør det muligt at benytte ekspropriation, såfremt der ikke indenfor en kort tidshorisont kan opnås frivillige aftaler om oprettelse af grundvandsparker, herunder kompensation til jordejeren.
Det skal sikres, at kommunerne har den nødvendige lovhjemmel, der sikrer landsplan direktivets gennemførelse.
Grundvandsparker er startskuddet til et grønnere danmarkskort Når 200.000 hektar af Danmarks areal udlægges til grundvandsparker, åbnes helt nye muligheder for at skabe et grønnere Danmarkskort i bedre balance mellem opdyrket arealer og den fri natur.
Når sprøjtning ophører og den konventionelle landbrugsjord tages ud af drift, gives plads til naturnær skovdrift, økologisk landbrug, rekreative områder og plads til produktion af grøn energi fra vindmøller og solceller. Nye anvendelser der giver landmanden nye muligheder og samtidigt reducerer landbrugets klimaaftryk mens der sikres rent drikkevand til den næste generation.
Skal den radikale – og nu også regeringens – vision om 250.000 hektar skovrejsning og en firedobling af produktionen af grøn strøm fra vind og sol blive til virkelighed, tæller hver en hektar og her vil grundvandsparkerne være et substantielt bidrag. Det kræver, at planlægningen af en sådan multifunktionel anvendelse sker i tæt dialog med borgerne omkring de berørte områder, hvis vi skal lykkes. Og det skal vi. Finansiering og økonomi Status som grundvandspark indebærer, at der ikke må benyttes pesticider eller andre giftstoffer på grundvandsparkens område. Når sprøjtning forbydes, reduceres jordens udbytte og værdi. Derfor vil det kræve økonomisk kompensation til de eksisterende ejere på baggrund af jordens markedsværdi. Afhængigt af jordens anvendelse og kvalitet samt om der er tale om ekspropriation eller frivillig udtagning af landbrugsjorden mv. kan en godtgørelse forventes i størrelsesorden 100–200.000 kr. pr. hektar for landbrugsområder. Denne omkostning foreslår Radikale Venstre at finansiere over vandregningen ved at give vandselskaberne mulighed for at hæve taksten ud fra et hvile-i-sig-selv princip. På baggrund af den forventede godtgørelse vil der være behov for at hæve prisen på 1 kubikmeter vand med ca. 2-4 kroner.
Med udgangspunkt i en gennemsnitlig husstand, der bruger omkring 80 kubikmeter vand årligt og med en samlet årlig vandregning på omkring 6000 kr. svarer det til en årlig stigning af vandregningen på 2½-5% svarende til omkring 160-320 kr. årligt.
Selvom etablering af 200.000 hektar grundvandsparkerne for at sikre rent drikkevand, er forbundet med store omkostninger, er omkostningerne større hvis ikke vi gør noget. For skal vi rense drikkevandet for at fjerne pesticider, PFAS eller lignende fra forurenet grundvand løber regningen op i omkring 5 kr. pr. kubikmeter for de stoffer, hvor der i dag findes kendte rensemetoder. For en række stoffer findes pt. ikke realistiske rensemetoder.
Forebyggelse af grundvandsforurening med grundvandsparker kombineret med den nuværende simple vandbehandling på vandværkerne frem for avanceret vandrensning af kemikalieforurenet grundvand er en langsigtet bæredygtig løsning, det er god samfundsøkonomi og kan kombineres med andre ønsker om mere natur, klimatiltag, bedre rekreative muligheder mv. Fakta    EU’S drikkevandsdirektiv  Danmark er forsinket med implementering af EU’s nye Drikkevandsdirektiv fra 2020. Direktivet indeholder en række målsætninger og hensigtserklæringer som understøttes af dette udspil.
I direktivet fremgår det af de indledende betragtninger at medlemsstaterne i gennemførelse af ”… risikovurdering og risikostyring af indvindingsoplandene for indvindingssteder bør følge en helhedsorienteret tilgang og tilsigte at gøre fremstillingen af drikkevand mindre behandlingskrævende, eksempelvis ved at mindske belastninger, som forurener — eller risikerer at forurene — vandområder, der benyttes til indvinding af drikkevand.”
Videre beskrives i direktivets artikel 8, hvordan risikovurdering og risikostyring af indvindingsoplandene for indvindingssteder af drikkevand skal foretages. Her angives det, at der ud over en kortlægning af indvindingsoplandene for indvindingssteder og tilhørende identifikation af farer for vandkvaliteten i disse oplande, skal ske en gennemførelse af forebyggende foranstaltninger i indvindingsoplandene, herunder oprettelse af beskyttelseszoner for grundvand.
Med EU’s målsætning og strategi får vandværkerne omsider opfyldt deres mangeårige ønske om kvalitetskontrol i hele ’vandkæden’ fra indvindingsoplandet til forbrugernes vandhaner. I dag skal vandværkerne opfylde strenge, men rimelige, kvalitetskrav til drikkevandet, men uden at have kontrol med ”råvaren”, nemlig grundvandet. Dette er uholdbart. Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand
Hent udspillet som PDF


---

# Grønne partier har fået nok: Centralt krav om rent drikkevand - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/groenne-partier-har-faaet-nok-centralt-krav-om-rent-drikkevand

Radikale, SF, Enhedslisten og Alternativet har mistet tålmodigheden og kræver nu et totalt sprøjteforbud på de sårbare, grundvandsdannende områder, for at beskytte danskernes drikkevand.
“Vi skal have stoppet landbrugets forureninger nu.”
Martin Lidegaard  Før folketingsvalget i 2022 stod de samme partier sammen med Socialdemokratiet ved Slimminge Kildeplads i Køge og lovede vælgerne, at et rød-grønt flertal ville beskytte drikkevandet.
Kort efter valget stod det dog klart, at Socialdemokratiet ville i regering med Venstre, selvom det faktisk var lykkedes at få et rød-grønt flertal i Folketinget. Og så skete der ikke noget.  Martin Lidegaard: Vi skylder vores børn og vores børnebørn at give et rent drikkevand videre.  Konkret kræver de fire partier, at de sårbare grundvandsdannende områder, som er de områder, hvor grundvandet dannes, skal beskyttes med et forbud mod sprøjtegifte og i visse tilfælde gødning.
Ifølge en ny rapport fra Miljøministeriet er der tale om et areal på ca. 160.000 hektar, hvilket svarer til knap 4% af Danmarks samlede areal.
Det vil koste skatteyderne 6-18 mia. kr. om året, hvis drikkevandet skal renses efter, skaden er sket – mens et forbud nu "blot" vil koste landbruget, som altså er hovedansvarlig for problemet, ca. 360 mio. kr. om året i erhvervsøkonomiske omkostninger.
- Af alle mulige grunde er det værd at bruge nogle relativt få millioner kroner på at kompensiere landmændene for at stoppe med at al sprøjtning oven på vores drikkevand. Det burde være indlysende. Og vi tager det ind i en regering, uanset hvordan den kommer til at se ud efter valget, siger Martin Lidegaard.


---

# Stinus Lindgreen - medlem af Folketinget for Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/mennesker/stinus-lindgreen

“Der er brug for en stærk socialliberal stemme, der står fast på menneskelig anstændighed, universelle rettigheder og et samfund, hvor børns fremtid ikke bestemmes af deres forældres baggrund. ”
En fremtid for alle  Verden ser anderledes ud end den gjorde for bare ti år siden. Krig i Europa. Et USA der vender os ryggen. Stigende polarisering i samfundet og en groende mistillid til det politiske system. Alt imens klimakrisen ånder os i nakken – og den forsvinder ikke, bare fordi vi taler om noget andet. Det kræver, at vi ruster vores samfund til gavn for de kommende generationer, tager et fuldt opgør med symbolpolitik – og kommer med reelle løsninger på virkelige problemer.
Jeg kæmper for et Danmark, hvor alle uanset baggrund får reel mulighed for at leve et langt og godt liv. Hvor psykisk sygdom tages lige så alvorligt som fysisk. Hvor vi værner om de svageste, og fører en politik, der handler om at løfte folk op i stedet for at tale folk ned. Et Danmark drevet på grøn strøm. Et samfund, der investerer i forskning og uddannelse – og som vokser af de gode ideer. Hvor eventyr ude i verden ikke straffes, men derimod belønnes. Og hvor børn med ufrivilligt skolefravær bliver grebet.    Vigtigste mærkesager    Et styrket sundhedsvæsen   Selvom Danmark er et lille land, har vi stadig geografisk, social og økonomisk ulighed i sundhed. Din behandling i sundhedsvæsenet afgøres i høj grad af dine forældres baggrund, og personer med psykisk sygdom dør i gennemsnit mere end 10 år tidligere end andre. Det skal vi gøre bedre. Jeg vil arbejde for styrket forebyggelse og faktisk ligestilling af fysisk og psykisk sygdom.  Et samfund bygget på viden   Danmark skal fortsat være et videnssamfund. Forskning, innovation og gode ideer er løsningen på nutidens store udfordringer og sikrer velstand og udvikling. Desværre går det den helt forkerte vej med lukning og afkortning af uddannelser, færre studiepladser og et generelt lavere uddannelsesniveau. Samtidig ser vi en bekymrende tendens, hvor forskere i stigende grad afholder sig fra at forske i visse emner af frygt for chikane. Jeg vil styrke den fri forskning og investere mere i al uddannelse.  Fuld grøn omstilling af Danmark   En fuld grøn omstilling af Danmark er en reel mulighed. Det er ikke kun det eneste rigtige at gøre for klimaet, det er også nødvendigt for at sikre vores økonomi, sikkerhed og uafhængighed. Klimapolitik er sikkerhedspolitik. Vi skal ikke længere være afhængige af gas og olie fra Putin og Trump. Jeg vil arbejde for en ambitiøs, realistisk og velfunderet klimapolitik. Viser slide 1 af 4   1/4   1/4  Stinus Lindgreen holder oplæg hos Danish National Genom Center Hvem er jeg  Familiemenneske. Nørd. Heavy metal-ordfører. Ambitiøs. Forsker. Ihærdig. Rodehoved. Kært barn har mange navne. Jeg bor sammen med min kone igennem 16 år, Mirjam, og vores fire børn Thore, Asta, Elvi og Vilde i Lyngby i et hus, som er lige så gammelt som mit parti. Her har vi selskab af tre katte og seks høns.
Jeg har en ph.d. i bioinformatik fra KU og har arbejdet som forsker i mange år både på universiteter og i det private erhvervsliv i ind- og udland. Her har jeg bl.a. forsket i hvordan klimaforandringer påvirker økosystemer – og hvordan vi via genetiske analyser bedre kan hjælpe personer med PTSD, depression og Alzheimers.
Den erfaring har jeg i de sidste godt otte år stillet til rådighed i dansk politik ­- først som regionrådsmedlem i 2018 og senere som folketingsmedlem fra 2019. Jeg kommer med en baggrund, som er forholdsvis anderledes end de fleste andre på Christiansborg. Det tænker jeg er en kæmpe styrke – ikke fordi det er bedre eller finere, men fordi det gør, at jeg går til sagerne med et andet perspektiv. Vores demokrati lever af mangfoldighed, og derfor er det godt, at Folketinget er sammensat af mennesker med forskellige baggrunde – og jeg håber andre vil følge mit eksempel og engagere sig politisk, selvom de skiller sig ud fra mængden.
Jeg har fra barnsben haft en stor fascination af alle de fantastiske nørdede ting, der findes: computerspil, rollespil, tegneserier, fantasy, sci-fi. Jeg samler fortsat på LP'er, LEGO og tegneserier, og jeg tog det som en større ære, den dag Jakob Stegelmann fra Troldspejlet valgte at følge mig på X (dengang Twitter), end da vores daværende sundhedsminister Ellen Trane Nørby gjorde det samme. Min karriere toppede, da jeg blev inviteret med i Troldspejlet Live på Bremen Teater. Viser slide 1 af 3   1/3   1/3  Stinus Lindgreen med børn  Udvalgte artikler og debatindlæg
Folketingspolitiker tager sine børn med på Copenhell: "Jeg prøver at give de gode vaner videre”, TV2 Kosmopol
Forskeren, der blev politiker, fordi han savnede videnskabelige stemmer på Borgen, Uniavisen
»Farvel til late bloomers«: Vi tre var aldrig blevet topforskere, hvis vi havde fulgt det spor, regeringen nu lægger op til, Politiken
Svend Brinkmann og Stinus Lindgreen: Regeringen er desperat på udkig efter et problem, så den kan retfærdiggøre sin løsning, Politiken
Stinus Lindgreen om udskældt lov: Det afslører en kynisme. Så længe det ikke rammer politikernes børn, går det nok, Altinget
"Er jeg så indvandrer?" spurgte Stinus Lindgreens datter. Familien bliver ramt af regeringens lov om arbejdspligt, Berlingske
Science vs Fiction - levende døde, Jakob Stegelmann
Ordførerskaber, tillidshverv og udvalgsposter     Ordførerskaber  Sundheds- og forebyggelsesordfører
Psykiatriordfører
Forsvar- og beredskabsordfører
Forskningsordfører
Transportordfører,
Ordfører for kollektiv transport
IT- og digitaliseringsordfører  Tillidshverv  Nuværende tillidshverv:
Medlem af Hovedbestyrelsen i Radikale Venstre.
Medlem af regionsrådet i Region Hovedstaden (fra 2017-2026) og Region Østdanmark (fra 2026)
Næstformand for Sundhedsråd Københavns Omegn Nord og Sundhedsråd Nordsjælland fra 2026.
Medlem, social- og psykiatriudvalget i Region H, 2023-2026.
Medlem af bestyrelsen i Videnskabsklubben fra 2022.
Tidligere tillidshverv:
Næstformand, Miljø- og klimaudvalget i Region H, 2017-2023.
Næstformand, Forskning, innovation og uddannelsesudvalget i Region H, 2017-2023.
Medlem, Udvalget for Sundhedsinnovation og erhvervssamarbejde i Region H, 2018 – 2021.  Udvalgsposter  Epidemiudvalget
Forsvars-, Samfundssikkerheds- og Beredskabsudvalget
Sundhedsudvalget
Tilsynet i henhold til grundlovens § 71
Transportudvalget
Udvalget for Digitalisering og ItViser slide 1 af 10  2019
–
NU Folketingsmedlem, Radikale Venstre. Undtagen perioden november 2022 til april 2023 2017 - 2019   Bioinformatics Specialist, H. Lundbeck A/S2016 - 2017   Research Scientist, Steno Diabetes Center Copenhagen2015 - 2016   Research Scientist, Carlsberg Research Laboratory2013 - 2015   Marie Curie Research Fellow, Københavns Universitet/University of Canterbury2012 - 2013   Post doct, University of Canterbury2010 - 2011   Post doc, Københavns Universitet2006 - 2010   Ph.d i bioinformatik, Københavns Universitet2003 - 2006   M.sc.i bioinformatik, Københavns Universitet2000 - 2003   B.sc.i datalogi, Københavns Universitet     Stinus er opstillet som folketingskandidat i Lyngbykredsen i Københavns Omegns Storkreds. Kontakt Stinus Direkte
stinus.lindgreen@ft.dk
PA Emma Sunesen
emma.sunesen@ft.dk


---

# [PDF] uddannelser_for_fremtiden_udspil_maj-2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/xqzbcptp/uddannelser_for_fremtiden_udspil_maj-2023.pdf

UDDANNELSER
FOR FREMTIDEN
UDSPIL OM 
VIDEREGÅENDE UDDANNELSER  
RADIKALE VENSTRES FOLKETINGSGRUPPE
MAJ 2023
22
INDLEDNING 
Dansk økonomi er netop forbedret med 16 milliarder kroner. Det ændrer forudsæt-
ningerne for de igangværende forhandlinger om fremtidens uddannelser og giver en 
unik mulighed for at satse på mere og ikke mindre uddannelse i Danmark. 
Radikale Venstre foreslår derfor, at regeringen åbner for en ny og fordomsfri debat om, 
hvordan vi bedst indretter fremtidens uddannelser – uden på forhånd at have bundet 
sig til at skulle nå et bestemt arbejdsudbud eller et bestemt omfang af nedskæringer på 
universitetsuddannelserne.
Ligesom regeringen og alle andre partier ønsker vi radikale en massiv styrkelse af både 
erhvervsuddannelser og velfærdsuddannelser. Og ligesom alle andre vil vi også gerne 
skabe mere fleksible vej gennem uddannelsessystemet. Eksempelvis ved at skabe bedre 
muligheder for at overføre merit, mere efter- og videreuddannelse samt flere erhvervs-
kandidater. Men ikke ved krone for krone at skulle forringe andre uddannelser, herunder 
velfungerende kandidatuddannelser. Radikale Venstre ønsker reformer, der styrker alle 
uddannelserne og som øger uddannelsesniveauet i Danmark. Det gælder også vores  
universitetsuddannelser. Det er ikke tid til at presse de unge mere, og der har aldrig  
været mere brug for at investere i fremtidens generationer.
33
RADIKALE VENSTRE VIL: 
INVESTERE MERE I VORES UDDANNELSER 
OG I BEDRE LIVSMULIGHEDER TIL NÆSTE GENERATION
Investeringer i uddannelse sår frø til en stærkere fremtid. Frø, der kan vokse til mere 
trivsel og læring, vækst og velstand. Sår vi dem nu, vil fremtidige generationer høste 
frugterne. Smider vi dem væk for at finde arbejdsudbud blandt de studerende, snyder  
vi både os selv og den næste generation. 
I Radikale Venstre vil vi investere i ungdommen i dag – for at kunne se samfundet  
blomstre i morgen. For uddannelse er det danske samfunds vigtigste råstof. Bedre  
uddannelse giver muligheder, gør os klogere, øger den sociale mobilitet, innovationen, 
konkurrencekraften og væksten i samfundet. Det gælder alle uddannelser uanset om  
de er faglige, professionsrettede eller akademiske. 
Derfor er det svært at forstå, at vi for første gang nogensinde har en regering, der har  
sat sig et erklæret mål om at afkorte uddannelserne og derved sænke uddannelses-
niveauet i Danmark. 
ØGE ARBEJDSUDBUDDET UDEN AT SKÆRE I UDDANNELSESNIVEAUET.
FOR BEDRE BALANCE MELLEM GENERATIONERNE I VORES VELFÆRD
 
Derfor ønsker Radikale Venstre ikke at føre uddannelsespolitik med det primære formål 
at presse flere unge hurtigt ud på arbejdsmarkedet. Færre og kortere uddannelser øger 
måske arbejdsudbuddet på kort sigt, men på langt sigt giver det et fattigere samfund 
videre til næste generation. Med mindre viden, færre kompetencer og dårligere jobs.
HAVE BEDRE STUDIELIV FOR BÅDE UNGE OG ÆLDRE.  
MED FÆRRE LUKKEDE DØRE OG MINDRE PRES
Præstationspres, karakterræs og mistrivsel har taget overhånd. Men i stedet for at hjælpe 
de unge, har uddannelsespolitikken de seneste år handlet om at styre dem. Efter snævre 
politiske mål: Besparelser, udflytninger og afkortning af uddannelser og beskæring af 
SU’en. 
Radikale Venstre ønsker et uddannelsessystem, der rummer flere unge og ældre – ikke 
færre – og som giver mening for både den enkelte og for samfundet. Et uddannelses- 
system, hvor trivsel, fleksibilitet og kvalitet er i top, og der er gratis adgang hele livet.  
Så flere får adgang til karriereudvikling og gode jobs gennem hele arbejdslivet.
44
RADIKALE VENSTRES FIRE REFORMSPOR 
Konkrete tiltag for erhvervsuddannelser og videregående uddannelser.
100 % meningsfuld fleksibilitet
0 % formålsløs forkortelse
• Ægte fleksibilitet: Korte kandidatuddannelser og fleksible erhvervskandidat- 
 uddannelser skal være attraktive, frivillige tilvalgsmuligheder for alle. 
•  Der skal ikke skæres pladser fra efterspurgte universitetsuddannelser. 
•  Meningsfuld merit skal udbredes.
Der er brug for mere trivsel  
- ikke et nyt præstationsræs
•  Trivselskommission skal lynstartes.
•  Reform af karaktersystem og optagelsessystem skal mindske præstationspres.
•  Studieåret skal svare til kalenderåret (60 ECTS pr. år).
Garanteret og gratis videreuddannelse for alle 
- ikke kun de højtuddannede
•  Videreuddannelse skal gøres gratis for alle – ikke kun ”afkortede” kandidater.
•  Erhvervsuddannelser og professionsuddannelser skal have garanti for gratis   
  videreuddannelsespladser senere i livet, så de åbner flere døre og bliver mere  
  attraktive  studievalg tidligt i livet. 
Mere frihed og fordybelse 
- mindre fastlåst detailstyring
• Massiv investering i faglig kvalitet frem for tomt time-tællerri. I alle dele  
  af uddannelsessystemet.
• Loftet fjernes fra uddannelser i de store byer og efterspurgte engelsksprogede  
  uddannelser.
•  Gode muligheder for praktik, projekter og udveksling skal fastholdes.
55
BEDRE ERHVERVSSKOLER
Der er et erkendt og indlysende behov for at forbedre kvaliteten af vores erhvervsskoler. 
Vi uddanner for få faglærte og rammerne på skolerne er for dårlige. Derudover fravælger 
mange unge bl.a. en erhvervsuddannelse, fordi det tvinger dem til at vælge en specifik 
livsbane meget tidligt i deres ungdom, som bl.a. Reformkommissionen senest har frem-
hævet. De unge i dag vil gerne være lidt længere tid i ungdomsmiljøet med fester, sports- 
og fritidsaktiviteter og gode fællesskaber. 
Vi foreslår derfor at afsætte minimum 600 mio. kroner om året ekstra til at forbedre 
kvaliteten af erhvervsskolerne og samspillet med de andre ungdomsuddannelser. Udover 
nye værksteder, bedre rammer og kompetenceløft af underviserne foreslår vi at forlænge 
grundforløbet og etablere flere fælles campusmiljøer, som det allerede kendes flere steder 
uden for de større byer. Dermed ønsker vi at gøre det lettere for eleverne at blive del af et 
større ungdomsmiljø og gøre et skifte fra gymnasie til erhvervsuddannelse nemmere, hvis 
man fortryder undervejs.  
BEDRE VELFÆRDSUDDANNELSER OG  
GRATIS MULIGHED FOR VIDEREUDDANNELSE
Antallet af ansøgere til mange vigtige fag- og professionsuddannelser er i disse år i frit 
fald eller i bedste fald stabilt. Samtidig får vi frem over brug for flere dygtige sosu’er, 
lærer, pædagoger, sygeplejersker mfl. 
Det er blandt andet et resultat af spareøvelser og underprioriteringer, der har gjort de ud-
dannelser mindre attraktive, og fordi færre og færre unge kan se attraktive karrierer i de 
jobs og professioner, som de peger frem mod. Det er et kæmpemæssigt problem for vores 
samfund. Men løsningen er ikke at slagte universitetsuddannelserne. Vi må slukke ilden, 
der hvor det brænder. Det indebærer både, at vi skal investere mere i fag- og professions-
uddannelserne og skaber mere attraktive arbejdsliv i forlængelse af dem. Derfor skal 
efter- og videreuddannelse gøres gratis og tilgængelig for alle – ikke kun kandidater fra 
de nye korte kandidatuddannelser, som regeringen lægger op til. For at lykkes med at 
få flere til at vælge velfærdsprofessioner eller erhvervsuddannelser skal vi gøre op med 
tankegangen om, at de er modsætninger til universiteterne eller andre højere uddannel-
ser. Vi skal binde uddannelsessystemet sammen og sørge for, at de forskellige uddannel-
sesmuligheder styrker hinanden. Derfor skal alle – akademikere som professionsbache-
lorer, erhvervsuddannede og faglærte – have retskrav på gratis videreuddannelsesplads 
på deltid, når de har været i job i mindst tre år. 
BEDRE OG MERE FLEKSIBLE UNIVERSITETSUDDANNELSER 
Øget fleksibilitet giver mere meningsfulde studieforløb for de studerende og for sam-
fundet – det gælder også muligheden for at tage en kortere kandidatuddannelse, som 
Radikale Venstre bakker op om. Men ægte fleksibilitet forudsætter frihed for den enkelte 
studerende og uddannelsesinstitution – og ikke som regeringen forslår, at fjerne adgang 
til nogle uddannelsestyper, når man opretter andre. Det øger jo ikke fleksibiliteten. 
Antallet af erhvervskandidatuddannelser er i dag begrænset af Folketinget og de eksi-
sterende muligheder for et-årige kandidatuddannelser (”akademiske overbygningsuddan-
nelser”) har ikke været tilstrækkeligt attraktive eller udbredte for hverken universiteter, 
studerende eller arbejdsgivere.
66
For at skabe ægte fleksibilitet skal studerende på alle uddannelsesområder have mulighed 
for at vælge frit mellem meningsfulde kortere kandidatuddannelser, to årige kandidat-
uddannelser, som dem vi kender i dag, og erhvervskandidatuddannelser. Frivilligt og uden 
en kvote for, hvor mange, der må komme ind på hver type. 
Samtidig skal meritgivning gøres mere uafhængigt af institutionernes økonomiske inte-
resser, så flere oplever, at deres eksisterende kvalifikationer krediteres og færre spilder tid 
med at bliver undervist i noget, de allerede ved. På solidt fagligt grundlag, til gavn for den 
enkelte og for hele samfundet.  
MERE TRIVSEL, MINDRE PRÆSTATIONSRÆS
Én af de allerstørste udfordringer i vores uddannelsessystem er, at alt for mange stude-
rende mistrives. Flere og flere får stressdiagnoser og knækker nakken på et voldsomt 
præstationspres og en usund perfekthedskultur. 
Regeringens reformforslag vil forværre den mistrivsel. Bl.a. ved at øge konkurrence om 
kandidatuddannelsespladserne, indføre et ekstra optagelsessystem og komprimere ud-
dannelserne, så 1,25 studieår presses ned på 1 kalenderår uden ferie. 
Vi skal vende udviklingen – ikke trykke på speederen – i karakterræset. Der skal være tid 
til fordybelse og gode studieliv, tid til praktik, udveksling og studiejobs, tid til ferie og 
frihed på samme niveau som i resten af samfundet. 
Karakterskalaen og optagelsessystemet, der i dag er med til at drive den præstationskul-
tur, som presser alt for mange unge, skal gentænkes med fokus på at støtte de unges 
læring, frem for at presse dem. Vi skal hurtigst muligt få eksperter til at komme med 
forslag til at forbedre trivslen for børn og unge i og uden for uddannelserne. 
 
MERE ÅBENHED, FRIHED OG FORDYBELSE
Hvis vi skal lykkes med at skabe et uddannelsessystem med mening og frihed til fordy-
belse, må vi investere i de uddannelser, der har brug for opkvalificering – ikke skære i 
dem, der allerede fungerer. Vi skal sørge for, at der er gode uddannelsesmuligheder i hele 
Danmark. Men det bliver ikke en samlet gevinst for Danmark, hvis bedre uddannelsesmu-
ligheder ude i landet skal etableres på bekostning af velfungerende uddannelser i de store 
byer. Med udflytningsaftalen fra 2021 lukkede man uddannelser dér, hvor de unge står i 
kø for at uddanne sig og hvor virksomhederne mangler dem. 
Vi skal i stedet gøre det mere attraktivt at søge studiepladser i de mindre byer, der i dag 
ikke bliver fyldt ud. Det skal ske ved at få flere ind på uddannelse eller videreuddannelse 
senere i livet og gennem investeringer i faglig kvalitet på alle landets uddannelser. Det 
er langt bedre end at gøre de studerende til brikker i et politisk spil om valgkredse og 
borgmesterkontorer. 
Samtidig skal vi øge adgangen for internationale studerende til uddannelser, der er stor 
efterspørgsel efter på vores arbejdsmarked. Det kan give ekstra kræfter til vores virksom-
heder, mere liv i vores lokalsamfund og være en vej til at skabe flere medarbejdere til 
vores velfærdsinstitutioner.
77
ØKONOMI
Radikale Venstre foreslår altså samlet set at investere mere i uddannelse, ikke mindre 
– så flere unge kan få en bedre uddannelse, uanset hvilken vej de vælger. Vores forslag til
finansiering er primært den tilbagetrækningsreform, som Reformalliancen mellem Radi-
kale Venstre, Liberal Alliance og Konservative har foreslået tidligere på foråret, men vi er
også åbne for at anvende noget af det øgede råderum på 16 milliarder, som regeringen
netop har offentliggjort.
I det hele taget stiller vi ingen ultimative krav på forhånd, når det handler om finansie-
ring, men vi håber, at Danmarks nye økonomiske situation kan bane vejen for en mere 
åben debat om, hvilke visioner vi har for fremtidens uddannelser.
Investering: ca. 2,6 mia. kr. pr år
•  Gr atis videreuddannelse for alle:
1.4
00 mio. kr.
•
 Øget kvalitet i videregående uddannelse mv:
600
 mio. kr.
•
 Øget kvalitet i uddannelse til unge mv.:
600
 mio. kr.
Finansiering: ca. 2,6 mia. kr. pr. år
•  Udfasning af efterløn og øvrige r eformer på andre områder:
1,5
-2,5 mia. kr.
•
 Bidr
ag fra bedre meritgivning og flere frivillige erhvervskandidater
eller kortere kandidater (potentiale):
0
-1 mia. kr.
•
 Eksisterende kvalitetspulje:
0
,1 mia. kr.
For uddybning af tiltag og finansiering - se links til:
Radikale Venstres 2030 plan og Stærke uddannelser – hele livet


---

# [PDF] ungdomsuddannelser-til-flere-ikke-til-faerre_rv-udspil_aug-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/osljl0gk/ungdomsuddannelser-til-flere-ikke-til-faerre_rv-udspil_aug-2024.pdf

Ungdoms- 
uddannelser 
til flere - ikke 
færre.
22
Ungdomsuddannelser  
til flere – ikke færre 
 
Alle unge skal have bedre uddannelsesmuligheder fremover. Men i stedet for  
at omkalfatre hele uddannelsessystemet og afskære mange fra deres drømme-
uddannelse, som regeringen lægger op til, vil Radikale Venstre styrke de eksiste-
rende uddannelser. Vi vil sænke adgangskravene til gymnasierne, så de ens på 
alle ungdomsuddannelser, og samle de forskellige ungdomsuddannelser  
i attraktive, fælles campusmiljøer over hele landet. 
Regeringen udfordrer to hundrede års kamp for højere  
uddannelsesniveau  
Danmark er bygget på uddannelse. Vores personlige liv er bygget på uddannel-
se. I godt 200 år siden skolepligtens indførelse har brede flertal i dansk politik 
løbende arbejdet for at hæve uddannelsesniveauet fra generation til generation. 
Det er sket ud fra den grundlæggende forståelse, at uddannelse er vigtigt inden 
for alle områder, og at ”hånd og ånd” derfor skulle tænkes og anerkendes sam-
men, som Grundtvig formulerede det. 
Den æra er forbi. For første gang i den nyere Danmarkshistorie arbejder et bredt 
politisk flertal nu målrettet på at sænke det generelle uddannelsesniveau. Det 
sker på universiteterne, hvor der fra næste sommer skæres tusindvis af studie -
pladser væk, og hvor hver fjerde universitetsstuderende derudover står til at få 
skåret et år af deres uddannelse.  Det sker på professionsuddannelserne, som 
regeringen også overvejer at afkorte betydeligt. Og det sker på ungdomsuddan -
nelserne, hvor regeringen varsler højere adgangskrav til gymnasiet, som vil af -
skære tusindvis af unge fra at komme ind, og en stor omkalfatring af de forskel -
lige uddannelser. Det vil opdele fremtidens unge i A-og B-hold – hvor gymnasiet 
og de længste videregående uddannelser i stigende grad forbeholdes dem, der 
kommer fra boglige hjem og bor i de større byer. 
Det er vi imod. 
 
Radikale foreslår flere og bedre uddannelsesmuligheder  
til alle unge
Verden bliver stadig mere kompleks og fremtiden kræver stadig mere viden. 
Derfor er det lige så nødvendigt som nogensinde før, at vi uddanner flere på  
alle niveauer og til både “hånd og ånd”.  Vi mangler både faglærte, velfærds- 
professionelle og højtuddannede i Danmark.
33
Vi løser ikke udfordringerne med manglende kompetencer og får ikke flere til 
at uddanne sig, ved at begrænse adgangen til uddannelse. Det siger næsten 
sig selv. Hvis regeringen vil hæve adgangskravene til gymnasierne, og sætter 
forskellige karakterkrav til ”håndens” og ”åndens” arbejde, vil de skabe et A- og 
B-hold af elever, fag og professioner. Det risikerer at øge mistrivslen, kulturkløf -
ten og karakterræset i ungdomslivet. Det vil samtidig øge frafaldet og svække 
rekrutteringen til de erhvervs- og professionsrettede områder, hvis mange unge 
kun vælger dem af nød – fordi alle andre døre er blevet lukket for dem – frem for 
af lyst og interesse.
Radikale Venstres uddannelsessyn handler om at frisætte den enkelte til at for -
følge sine drømme og samtidig tage ansvar for fællesskabet. Derfor vil vi i stedet 
give mere lige adgang til ungdomsuddannelserne for alle unge, kæmpe mod fra-
fald og lav faglighed, forbedre studiemiljøer og fastholde så mange uddannel-
sesudbud som muligt i hele landet. Vi vil forstærke uddannelserne i stedet for at 
omkalfatre dem. Det er vores Plan B for ungdomsuddannelserne.
44
Fire alvorlige udfordringer  
for ungdomsuddannelserne 
Mere end hver ottende unge får ikke anden uddannelse end folkeskolen. Det 
er en falliterklæring for et af verdens rigeste samfund,  der fører til færre mu -
ligheder i livet for den enkelte og et fattigere samfund for os alle. Det hænger 
tæt sammen med, at omkring hver sjette i dag forlader grundskolen uden at 
kunne læse, skrive og regne på tilstrækkeligt niveau, samtidig med at vi oplever 
stadig mere omfattende trivselsproblemer hos børn og unge i Danmark. Der -
for bør den allervigtigste indsats for fremtidens børn og unge allerede igang -
sættes i tidligt i børnenes liv – i daginstitutioner, skoler og fritidshjem. Det vil 
Radikale Venstre snart adressere i et kommende børneudspil. Men der er også 
behov for at åbne Danmarks ungdomsuddannelser for flere, og gøre dem mere 
tilgængelige, uden at slække på de faglige krav. Her står ungdomsuddannelserne 
over for fire udfordringer: 
A. Dårligere adgang til gymnasiet og nedgradering af erhvervs- 
uddannelserne 
Regeringen lægger op til at skærpe adgangskravene til gymnasiet og etablere 
en ny uddannelse uden adgangskrav. Det vil lukke døren for tusindvis af børn 
og unge, som drømmer om en gymnasial uddannelse. Samtidig risikerer det at 
cementere en negativ status for erhvervsuddannelserne – og den nye ungdom -
suddannelse – som vil blive anset for ”B-uddannelser” for dem, som ikke kan 
komme på gymnasiet. Det er dræbende for trivsel og motivation. Det risikerer at 
øge frafaldet og gør andelen af unge helt uden ungdomsuddannelse større. 
B. Færre gymnasier og erhvervsskoler uden for de store byer
Ungdomsuddannelserne uden for de store byer bliver stærkt udfordret i de 
kommende år, hvor antallet af unge falder i almindelighed og uden for byerne i 
særdeleshed. Det risikerer at lukke mange ungdomsuddannelser og derved gøre 
adgangen til dem vanskeligere. Et højere adgangskrav til gymnasiet vil forstærke 
denne risiko og have ødelæggende konsekvenser for den ”grundlæggende 
infrastruktur” af ungdomsuddannelser i Danmark. Det vil især gå hårdt ud over 
Danmarks yderområder, drenge og indvandrere. Det vil skævvride landet og 
skabe splittelse. 
C. Der mangler veluddannede medarbejdere på alle niveauer
Mange virksomheder og velfærdsinstitutioner har svært ved at rekruttere 
medarbejdere med de rette kompetencer. Lige fra sosu’er til pædagoger, it-spe-
cialister  og ingeniører. Det betyder dårligere velfærd, mindre vækst og lavere
55
tempo i den grønne omstilling. Der er brug for flere unge ansøgere på både 
erhvervsuddannelser, professionshøjskoler og universiteter. Det politiske fokus 
bør derfor være på at få flere unge gennem en ungdomsuddannelse – ikke at 
betragte uddannelse som et nulsumsspil, hvor vi tvinger unge til at tage uddan -
nelser, de ikke ønsker. Vi skal også kunne rekruttere flere talenter fra udlandet 
til vores uddannelser og videreuddanne flere voksne, der i dag mangler kompe -
tencer, men har motivation for at lære nyt. Derudover skal manglen på uddan -
net arbejdskraft også modvirkes ved at få flere til at trække sig senere tilbage fra 
arbejdsmarkedet, hvis de har helbred og motivation til det.
 
D. Stigende mistrivsel blandt børn og unge
Alt for mange unge har trivselsproblemer på et niveau, der i sig selv kan hindre 
dem i at fuldføre en uddannelse. Mistrivslen præger ikke kun de gymnasiale 
uddannelser, men i endnu højere grad også erhvervsskolerne. I forvejen presser 
prøver og karakterer i folkeskolen trivslen, og højere adgangskrav til gymnasi -
erne risikerer kun at forstærke dette præstationspres.
66
Radikale Venstre foreslår 
Danmark skal arbejde for følgende ændringer i den nuværende støtte:
1. Ens adgangskrav på 02 til alle ungdomsuddannelser 
 Radikale Venstre foreslår, at adgangskravene til gymnasierne sænkes  
 til 02, som er niveauet på erhvervsuddannelserne i dag. Derved und- 
 gås opdeling af de unge i A-hold og B-hold og erhvervsskolerne side- 
 stilles med gymnasierne. 
2. Flere campusmiljøer med bedre studieliv og bæredygtige  
 uddannelsesudbud 
 Radikale Venstre foreslår at investere 800 mio. kr. i at fastholde og
 forbedre gymnasier og erhvervsskoler i hele landet. Det skal være
  en modvægt til de faldende ungdomsårgange og gøre alle uddannel- 
 sesudbud lige attraktive. Midlerne fordeles mhp. at tilskynde ung-
 domsuddannelser og andre uddannelser til at gå sammen i campus- 
 miljøer, som det kendes fra bl.a. Nyborg, Struer og Bornholm. Det kan  
 både være i form af fusioner eller bindende samarbejdsmodeller, som  
 skaber attraktive studiemiljøer, faglige fællesskaber og mulighed for  
 lettere uddannelsesskift. Uhensigtsmæssige regler, der modvirker  
 campusdannelser, skal ændres.
3. Flere veje til erhvervsuddannelserne via nye erhvervs- 
 rettede HF-spor
 Radikale Venstre foreslår at oprette nye uddannelsesspor på HF i  
 form af HF-handel, HF-industri, HF-velfærd og HF-landbrug baseret  
 på de gode erfaringer med HF-pakker til sundhed og politi. Linjerne  
 skal pege ind imod de fire hovedområder på erhvervsuddannelserne  
 og indrettes, så eleverne nemt kan fortsætte på grundforløb 2, men
  uden at døren derved lukkes for andre uddannelsesmuligheder.  
 Formålsparagraffen for gymnasierne skal desuden ændres, så de  
Plan B: Bedre ungdomsuddannelser  
med plads til alle  
Radikale Venstre vil ligestille adgangen til de forskellige ungdomsuddannelser, 
investere i dem og samle flere af dem i fælles campusmiljøer. Det skal give alle 
unge adgang til attraktive uddannelsesliv, hvor hånd og ånd værdsættes lige. 
Det skal øge optaget på både erhvervsuddannelser og gymnasierne, gøre mere 
frafald til omvalg og hæve de unges trivsel.
77
 fremover både er studie- og erhvervsuddannelsesforberedende. Der  
 skal endvidere sikres bedre individuel vejledning fra folkeskolen og  
 ind i ungdomsuddannelserne med fokus på den enkeltes motivation.
4. Højere kvalitet og lavere frafald på erhvervs- 
 uddannelserne
 Radikale Venstre foreslår at investere 650 mio. kr. ekstra i bedre  
 undervisnings- og studiemiljø, nye værksteder og materialer, opkvali-  
 ficering af undervisere og lavere frafald på erhvervsuddannelserne.  
 Det understøttes af campusinvesteringerne og de mere erhvervs-  
 rettede HF-spor. Samlet skal det skabe et mere attraktivt ungemiljø  
 med fx studieture, fællesfester, fælles undervisning, flere undervis- 
 ningstimer mm. Samlet set forventes en ekstra investering på ca. 900  
 mio. kr. i erhvervsuddannelserne.
5. Højere faglighed og stærkere fællesskaber  
 på gymnasierne
 Radikale ønsker at udvikle og investere i gymnasierne for at styrke  
 de unges foretrukne uddannelsesvalg – ikke begrænse eller beskære  
 det. For at kunne styrke faglighed og fællesskab vil vi åbne for at 
 udvikle gymnasierne ved at nedlægge grundforløbet. I stedt skal der  
 skabes en ny studiestruktur, der bedre tilgodeser elevernes egne 
 ønsker, bred almen dannelse og bedre mulighed for at kunne spore  
 sig ind på fremtidig videreuddannelse.  
Sammenhæng i uddannelsessystemet
Radikale Venstre foreslår udover forbedringer af ungdomsuddannelserne snart 
et ambitiøst “børneløft”, der styrker dagtilbud, skoler og fritidstilbud markant. 
Tiende klasse og efterskoler skal fastholdes og gøres tilgængelige for flere børn 
og unge.  
Radikale Venstre foreslår derudover at styrke de videregående uddannelser 
og efter/videreuddannelserne med ekstra investeringer samt at annullere 
regeringens kandidatafkortninger og sektordimensionering på universiteterne. 
Vi ønsker ligeledes at droppe de planlagte SU-besparelser, som risikerer at øge 
mistrivsel, præstationspres og forhindre fornuftige studieskift eller rimelige 
forsinkelser.
88
Økonomi 
Investeringer                                 Mio. kr./år
 
 
Campus-investeringsramme til gymnasier  800 
og erhvervsskoler
Tilskuddet går til institutioner, der indgår i campusmiljøer  
med andre uddannelser samt til enkeltinstitutioner i byer,  
hvor campusdannelser ikke giver mening. Fordeles propor-  
tionelt med elevtal til campusinstitutionerne i fællesskab. 
 
 
Højere kvalitet og mindre frafald på  650 
erhvervsskolerne
Midlerne skal sænke frafaldet og gøre erhvervsskolerne  
mere attraktive. Den konkrete fordeling og målretning  
afklares i fællesskab med erhvervsskoler, eksperter og  
relevante parter. Midlerne kan også gå til FGU, STU mv.  
 
 
Mere og bedre individuel vejledning  50
I alt   1.500
Finansiering
Udspillet finansieres gennem Radikale Venstres generationskontrakt, 
hvor ældre bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, så vi kan give et 
bedre liv videre til vores børn og unge. 
Midlerne er således prioriteret i Radikale Venstres 2030-plan.
99
 Radikale Venstres folketingsgruppe  
August 2024


---

# Lotte Rod - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/mennesker/lotte-rod

“Den stærkeste stemme, du kan give dine børn på Borgen”
Vi kan bruge vanviddet ude i verden til en ny begyndelse herhjemme.
Vi kan vælge håb, demokrati og dannelse.
Jeg er politiker, fordi mine forældre opdragede mig til, at det ikke nytter noget at sætte sig over i hjørnet og surmule, hvis der er noget, man er utilfreds med. Man må selv gøre noget ved det.
Jeg har kæmpet mod stilstand på Christiansborg siden 2011. Nu har vi chancen for at få en ny, ambitiøs regering, der skal give danmarkshistoriens største børneløfte og gennemføre fuld grøn omstilling på fem år    JEG VIL Skoler med høj kvalitet
Radikale Venstre vil børn og skole mere end noget andet parti på Christiansborg. Jeg har i årevis arbejdet på en stor børneplan til 15 mia. kroner årligt, og nu har vi chancen for at gøre den til virkelighed:
Vuggestuer og børnehaver med høj kvalitet: 75% uddannede pædagoger og små børnegrupper hele dagen
Skoler med levende undervisning: tid og materialer til at forberede god undervisning og altid en ekstra lærer til at lave små hold og støtte de elever, der i dag får alt for lidt hjælp
Fritidshjem og klubber med musik, byggelegeplads og kaniner
Stærke uddannelser
“Små børn skal have øjne, der ser dem og hænder, der krammer dem. Store børn skal have mindre skærm og mere levende undervisning.”
Lotte Rod JEG VIL Fuld grøn omstilling på 5 år
Kampen for klima og natur starter hos os selv. Vi skal passe på vores grundvand og købe lækre fødevarer fra lokale og klimavenlige landmænd.
Rent vand i hanen og i Lillebælt
Grøn og billig strøm i stikkontakten
Glade grise med krølle på halen
JEG VIL  Stærkt demokrati
Jo mere andre splitter, jo mere insisterer jeg på demokrati og samarbejde. Både herhjemme og i Europa:
Åbenhed, tillid og inddragelse i min måde at lave politik på
Opdragelse og oplysning til fællesskab og demokrati
Tæt samarbejde i Europa
Min baggrund Jeg er vokset op med Europa. Min oldefar blev sendt i krig på tysk side, min bedstemor var en lille pige, da bombeflyene fløj forbi på vej til Hamborg, min mor måtte ikke se tysk fjernsyn - og mine forældre... de fandt på at sende mig i tysk skole i Aabenraa! Europa er fred, frihed og fremgang - det skal vi blive ved med at kæmpe for.   Opstillingskreds Lotte Rod er opstillet som folketingskandidat i Kolding Sydkredsen og Vejle Sydkredsen i Sydjyllands Storkreds. Kontakt Lotte Direkte
lotte.rod@ft.dk
Direkte
33 37 47 06
PA Emilie Louise Reimers Mai
emilie.mai@ft.dk
PA Emilie Louise Reimers Mai
61 62 43 77


---

# Det mener vi om: boliger og udsatte boligområder - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/boliger

Den næste regering skal åbne boligmarkedet for kommende generationer Unge fra hele landet har stadig sværere ved at få råd til en bolig, hvis de vil læse, arbejde og bo i hovedstadsområdet, Aarhus eller flere andre steder. For der er priserne er helt stukket af. Det skaber ulige muligheder for kommende generationer, hvor dem med store formuer eller friværdi får en urimelig forlomme.
Der findes desværre ikke en snuptagsløsning. En uovervejet skat på boliggevinster risikerer at fryse boligmarkedet fast – så priserne stiger. En skattelettelse for boligejerne er også helt hen i vejret – for det får også priserne til at stige, selv i de områder, hvor unge ellers har en mulighed for at købe et hus i dag. Og det er slet ikke en løsning ikke at gøre noget – så skævvrides landet bare mere og boligejerne forgyldes yderligere på de unge bekostning.
Derfor kræver Radikale Venstre, at den næste regering får lavet gennemarbejdede løsninger af en boligkommission, som reelt kan få flere unge ind på boligmarkedet.
Radikale Venstre arbejder for et mere grønt og bæredygtigt boligmarked, hvor der er flere boliger i de områder af landet, hvor flest gerne vil bo. Samtidig støtter vi princippet i det eksisterende boligskattesystem, hvor skatten løbende stiger eller falder i takt med boligprisen – men er også klar til at justere boligskatten, hvis det er nødvendigt for at få flere unge i eget hus.
Vi lægger særligt vægt på at genbruge eksisterende ejendomme i videst muligt omfang og at nybyggerier skal være så bæredygtigt som muligt. Eksempelvis forslår vi at tomme erhvervsejendomme og tagetager i byerne omdannes til boliger og at nedlagte landbrugsejendomme kan ændres til naturskøn beboelse eller nye opstartsvirksomheder. Så der bliver flere boliger og plads til flere gode, grønne liv både i byen og på landet for næste generation.
Radikale Venstre ønsker samtidig markant mere, bedre og billigere kollektiv transport og cykelforbindelser for at gøre det muligt for flere at transportere sig mellem bolig, job og uddannelse i hele landet. Det kan lette presset på den enkelte i hverdagen, presset på vejene i myldretiden og presset på boligpriserne i hele landet. Flere grønne og billige boliger til unge i København og i resten af landet Det er for svært for unge at få en ordentlig bolig i København, og i resten af landet
For titusinder af især studerende, unge og førstegangskøbere er det københavnske boligmarked en daglig bekymring. Uanset om de drømmer om at flytte til byen fra andre dele af landet for at læse eller arbejde, eller om de måske allerede har en midlertidig lejekontrakt eller et kammer yderst på brokvartererne, men drømmer om deres eget sted, mere plads eller lettere adgang til grønne arealer og kulturliv.
Mange fantasifulde forslag løser ikke problemerne
Flere andre partier er kommet med fantasifulde forslag til at hæve eller sænke boligskatten, lade Københavns kommune bruge hele sin formue på at opkøbe private ejendomme, begrænse private udlejeres vilkår eller omdanne eksisterende lejligheder til ejerboliger. Det er som regel med velmenende intentioner, men fælles for dem er, at det ikke stiller de unge bedre eller giver plads til en eneste ekstra beboer. Faktisk risikerer forslag om at sænke boligskatten eller omlægge til gevinstskat at øge prisen for at købe et hus eller lejlighed.
Radikale Venstre vil øge antallet af billige boliger – ikke mindste på kollegier og studieboliger med særligt fokus på fornyelse, genbrug og lavere klimaaftryk.
Radikale Venstre mener det skal være muligt for unge, studerende og førstegangskøbere at få bo ordentligt i København uden at de har en formue stående på bankbogen, at eksisterende beboere skal udsættes eller hele bydele skal saneres.
Det er kun realistisk at give flere plads på boligmarkedet og sænke priserne i København ved reelt at skabe flere boliger. Samtidig skal nye boliger efter vores mening være så grønne som muligt og skabes med respekt for eksisterende beboergrupper, bygninger og boligområder. Derfor lægger Radikale Venstre afgørende vægt på, at nye boliger først og fremmest skabes ved at omdanne eksisterende bygninger, som fx erhvervsejendomme og tagetager, samt at det nødvendige nybyggeri har et lavere klimaaftryk end i dag.
Nye gangkollegier med lille husleje og stort fællesskab
Vi vil etablere nye gangkollegier med store fællesskaber og hjerterum i studiebyerne. Det skal være gode, men små, bæredygtige boliger, hvor priserne kan holdes lave og hvor der er mulighed for at finde nye fællesskaber for unge, som flytter hjemmefra og begynder at læse. Radikale Venstre foreslår bl.a. at bygge ny gangkollegier på Refshaleøen og i Jernbanebyen. Samtidig støtter vi også flere innovative, midlertidige, små og billige boliger med store fællesskaber målrettet unge og studerende samt flere almene ungdomsboliger.
Billigere, bæredygtige boliger til unge og førstegangskøbere
Priserne er særligt steget i hovedstadsområdet, fordi langt flere vil flytte til byen, end der bygges. Derfor foreslår vi, at Københavns Kommune planlægger 10.000 ekstra boliger – udover de allerede planlagte 40.000 nye boliger over de kommende år. De skal foruden kollegiebyggerier, almene boliger og eksisterende ejendomme, skabes på markedsvilkår ved fortætninger i eksisterede kvarterer og nybyggeri langs bl.a. indfaldsveje, metro og jernbaner – med markant tilskyndelse til at gøre det grønt og beskytte naturen. Det vil på markedsvilkår holde priserne i ro, gøre nye boliger mere bæredygtige og forbedre adgangen til København for næste generation. I hele Danmark skal der være mere liv i bymidter og landdistrikter Vi elsker de gamle købstæder og provinsbyer med fine butikker og flisebelagte gågader. Men mange byer kæmper med tomme butikker, fordi mange finder gode tilbud i storcentre eller på nettet i stedet for hos den lokale slagter, tøjbutik eller frisør. Og vi elsker livet uden for byerne, hvor der er er længere mellem husene, butikker og kommunale tilbud – men måske også kortere mellem menneskerne.
Radikale Venstre vil gøre det endnu mere attraktivt at bo og arbejde uden for de store byer – ude på landet eller i de dejlige, mindre byer rundt omkring i Danmark. Her er livskvaliteten i forvejen stor, naturen tæt på og de lokale fællesskaber stærke – men der områder, hvor befolkningstallet alligevel skrumper, hvor naturen er under pres fra forurening, hvor adgangen til drømmeuddannelser begrænses, og hvor det er svært at holde gang i fællesskabet.
Vi vil gøre det lettere og mere attraktivt at omdanne eksisterende landejendomme til beboelse eller erhverv. Vi vil sikre langt mere natur og give bedre adgang til den – og vi vil ligesom i byerne investere i flere lærer og pædagoger, bedre kulturtilbud og mere fri adgang til de uddannelser, som de unge drømmer om. Så det bliver endnu skønnere at bosætte sig uden for de store byer i fremtiden. Det skal være endnu mere attraktivt at bo i mindre byer og på landet Radikale Venstre vil også gøre det endnu mere attraktivt at bo og arbejde uden for de store byer – ude på landet eller i de dejlige, mindre byer rundt omkring i Danmark. Her er livskvaliteten i forvejen stor, naturen tæt på og de lokale fællesskaber stærke – men der områder, hvor befolkningstallet alligevel skrumper, hvor naturen er under pres fra forurening, hvor adgangen til drømmeuddannelser begrænses, og hvor det er svært at holde gang i fællesskabet.
Vi vil gøre det lettere og mere attraktivt at omdanne eksisterende landejendomme til beboelse eller erhverv. Vi vil sikre langt mere natur og give bedre adgang til den – og vi vil ligesom i byerne investere i flere lærer og pædagoger, bedre kulturtilbud og mere fri adgang til de uddannelser, som de unge drømmer om. Så det bliver endnu skønnere at bosætte sig uden for de store byer i fremtiden.  Mindre pres på boligmarkedet med bedre kollektiv transport og mere cykelpendling Radikale Venstre vil styrke båndet mellem land og by ved at understøtte bedre, billigere og mere bæredygtig mobilitet mellem byer og landområder. Det vil vi gøre med roadpricing omkring de store byer, billigere kollektiv transport mellem byerne og mere plads og tryghed for cyklister i hele landet.
Så færre skal spilde tid i myldretidskøer på vejene, og så flere kan bo og arbejde på kryds og tværs af hele landet. Ordførere Skatte- og klimaordfører Samira Nawa
Boligordfører Lotte Rod
Transportordfører Stinus Lindgreen Læs mere om radikal politik  Nyhed Flere grønne og billige boliger til unge i København Nyhed Grøn fremtid for landdistrikterne Nyhed Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet


---

# Det mener vi om: demokrati og retsstat - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/demokrati-og-retsstat

Hårdere straffe er ikke altid løsningen. Forebyggelse og resocialisering skal tales op.
Vi mener, at kriminalitet skal og bør straffes. Hårdere straffe er dog ikke altid løsningen. Derfor mener vi, at forebyggelse skal prioriteres højeres, så færre bliver udsat for kriminalitet. Når kriminaliteten er sket, er det samfundets ansvar at straffe og forhindre ny kriminalitet. Derfor mener vi, at resocialisering skal fylde mere i de danske fængsler.
Hvis vi ønsker at give et tryggere Danmark videre til de kommende generationer, så har vi som samfund ansvar for at forebygge ny kriminalitet. Derfor er tiden er kommet til en mere balanceret tilgang i kriminalitet. Det er ikke nok at skride ind, når kriminaliteten har fundet sted og skaden er sket. Derfor skal vi forebygge, at børn og unge overhovedet ender i kriminalitet. Vi skal styrke resocialiseringen, så vi får bremset den kriminelle løbebane.  Værn og styrk vores demokrati
I Radikale Venstre mener vi, at der er behov for at åbne vores samfund mere op. Vi skal passe på vores demokrati. Det gør vi ikke ved at mørklægge ministeriers beslutningsgange, eller ved at bevare den hemmelighedskræmmeri, når det kommer til donationer til politiske partier.
Alt for ofte bliver der vedtaget hastelovgivning, uden at man får involveret de relevante parter. Vi mener der er brug for en ny offentlighedslov, at vi får skruet tempoet ned i lovgivningsprocessen, hvor man ikke river guleroden op fra dens jord for at tjekke hvor meget den har groet, og at vi får nye initiativer på bordet, så borgere i højere grad bliver hørt og involveret i lovgivningen.  Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål:
PET-lovforslag om øget overvågning
I Radikale Venstre er vi stærkt bekymret for den udvikling, som lovforslaget om PET’s mulighed for at behandle større sammenhængende datasæt vil medføre. Staten skal være varsom med at opbevare borgernes data hos en efterretningstjeneste, især når langt hovedparten ikke er under mistanke for kriminalitet. Vi ønsker ikke et samfund, hvor vi via data kan overvåge alle borgeres færden. Vi står fast på retsstatsprincipperne, og værner om den enkeltes ret til privatliv.
Hvad mener Radikale Venstre om Menneskerettighedskonventionen og statsborgerretskonventionen?
I Radikale Venstre værner vi om de konventioner, som Danmark har tiltrådt. Konventionerne er ikke tomme ord på et stykke papir, men en vigtig og integreret del af vores demokrati og retsstat. Det er helt legitimt at drøfte, hvordan konventionerne fungerer i praksis, og om systemet virker efter hensigten. Vi støtter også, at kriminelle udlændinge, der har begået alvorlig kriminalitet skal udvises. Det skal dog ikke være på bekostning af vores internationale forpligtelser, som er afgørende for retsstat og Danmarks troværdighed internationalt. Menneskerettighedsdomstolen har de sidste 10 år givet nationalstaterne et større spillerum end tidligere - særligt når det gælder kriminelle, der begår grov kriminalitet.
Synes Radikale Venstre ikke, at personer der begår personfarlig kriminalitet skal have hårdere straffe?
Kriminalitet, og i særdeleshed personfarlig kriminalitet, skal og bør straffes. Personfarlig kriminalitet hører ingen steder hjemme i et samfund. Samtidig er det vigtigt for os at holde fast i meningen med straf. Det er dels for at opretholde en orden i vores samfund, dels af hensyn til retsfølelsen, og dels af hensyn til at forebygge ny kriminalitet. Der har været så lidt fokus på det sidste ben, at vores fængsler i dag er overfyldte, at fængselspersonalet ikke kan prioritere forebyggelse og resocialisering, og at Danmark nu må leje fængselspladser i en anden stat. Det gør kun fremtidens kriminalitetsproblemer større, hvis vi ikke evner at få de nuværende kriminelle igen.
Ventetiderne ved domstolene er lange, om økonomien har ikke fulgt med. Det er en falliterklæring, for netop forebyggelse er afgørende for, om vi ser gentagelseskriminalitet. Hvis fagpersonale vurderer at der er lav risiko for gentagelse, så vi gerne at vi gjorde mere brug af alternative strafmetoder såsom fodlænke, samfundstjeneste eller lignende tiltag.
Skal vi ikke udsende flere kriminelle udlændinge?
Vi mener, at udlændinge der begår personfarlig kriminalitet i Danmark, og som lever op til betingelserne for udvisning, som udgangspunkt også skal udvises. Det skal dog ske med respekt for Danmarks internationale forpligtelser. Menneskerettighederne gælder alle mennesker – også dem vi ikke kan lide. Vi har ingen sympati over for de mennesker som kommer til Danmark og begår kriminalitet. Men løsningsforslag om at tage forbehold for visse af de rettigheder der fremgår af Menneskerettighedskonventionen, eller helt forlade den, er ikke noget vi kan støtte. Bestræbelsen på at udvise flere kriminelle udlændinge må ikke ske på bekostning af en svækkelse af andre borgeres rettigheder.
Mød vores relevante ordfører:
Retsordfører: Zenia Stampe
Indenrigsordfører: Lotte Rod
Beskæftigelse og international arbejdskraft: Samira Nawa


---

# Det mener vi om: Forskning - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/forskning-og-innovation

Vi vil styrke den forskning, der danner grundlag for udvikling i vores erkendelse, vores velstand og vores samfundsform.
Men de målsætninger, som for 20 år siden viste vejen til høje ambitioner som forskningsnation, er i dag blevet et loft og en spændetrøje om vores offentlige forskning. Samtidig forsøger stærke kræfter at gøre forskningen til en politisk kampplads, hvor forskere kritiseres og mistænkeliggøres på usagligt grundlag.
Radikale Venstre vil øge de offentlige forskningsbevillinger med 50%
Derfor skal vi værne om forskningsfriheden og styrke mulighederne for fri offentlig forskning og innovation i Danmark. Vi vil øge forskningsinvesteringerne med 50 % til 1,5 pct af BNP. Det skal bl.a. finansieres af EU-midler og forsvarsinvesteringer, som vil stige markant de kommende år, men som i dag modregnes i den almindelige civile forskning.
Det kan virke dyrt at investere i forskning og innovation, men det er dyrere at lade være. Hvordan skal vi ellers vinde klimakampen, udvikle vores sundhedsvæsen med nye og bedre behandlinger, eller sikre sammenhold i en stadig mere kompleks verden, der kræver viden om mennesker og samfund? Udfordringen er:
1 procent målet for de offentlige forskningsinvesteringer er blevet et nulsumsspil, hvor øget EU-hjemtag fører til færre finanslovsmidler til forskningen.
En større og større del af forskningen finansieres af eksterne bevillinger, mens basismidlerne ikke følger med. Det kan tippe balancen for, hvilke forskningsprojekter der tilgodeses.
Forskningsfriheden og forskernes ytringsfrihed er under pres
Vi har for lidt innovation og for få iværksættervirksomheder i Danmark. Dette kan have stor betydning for vores evne til at skabe jobs, vækst og finde nye afgørende løsninger på vores største kriser.
Flere ressourcer, mere frihed og mere innovation
Vi vil sætte et 1,5 procentmål for de offentlige forskningsinvesteringer. Det skal samtidig være en en bund i stedet for et loft.
Vi vil kæmpe for at holde politik ude af forskningen. Og kæmpe for forskningsfrihed, faglighed og armslængde i forskningspolitikken.
Vi vil særligt fremme den frie, nysgerrighedsdrevne forskning – der også kan skabe de største spring i viden.
Vi vil have mere grøn forskning - uden at det skal betyde besparelser på andre forskningsområder
De store forsvarsinvesteringer skal sikre fornyelse, frem for at vi forbereder os på fortidens krige. Derfor skal mindst 5 % af forsvarsbudgettet bruges på forsvarsforskning og innovation – fx i droner, cyberforsvar mv.
Virksomhedernes forskning er afgørende for jobskabelse, økonomisk udvikling og konkurrencekraft i Danmark fremover. Derfor vil vi øge virksomhedernes FoU-fradrag til 130%.


---

# Det mener vi om: Kirke og religion - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/kirke

Hvem skal bestemme, hvad vi må tro på, og hvordan vi skal leve vores liv? Skal staten, fordi vi er et kristen land? Skal familiens overhoved, fordi sådan er det i nogle kulturer? Eller skal det være det enkelte menneske, der selv bestemmer, om og hvordan religion skal spille en rolle i den enkeltes liv?
For Radikale Venstre er religion et personligt anliggende, som hverken stat, politikere eller familie skal blande sig i. Vi ønsker et samfund, hvor forskellige kulturer kan leve og udfolde sig sammen i gensidig respekt. Ingen skal undertrykkes eller diskrimineres pga. deres tro, og religiøse hensyn kan aldrig sættes over den enkeltes frihed og ret til selv at bestemme, uanset køn og seksualitet. Udfordringen er:
Religionsfriheden begrænses, når staten laver forbud mod at bære burka og niqab i det offentlige rum.
Politikere har indflydelse på visse anliggender i kirken, og omvendt har kirken visse samfundsopgaver. Kirken står eksempelvis stadig for at registrere fødsler og dødsfald.
Folkekirken får særbehandling i forhold til alle andre religioner, som når staten eksempelvis står for indsamlingen af kirkeskat.
Religionsfrihed og -lighed
Vi vil bevare religionsfriheden for alle. Det indebærer, at man har ret til at bære religiøse symboler i det offentlige rum. Alle borgere og samfundsgrupper skal have samme formelle rettigheder, uanset om man er ateist, kristen, muslim eller noget helt fjerde. Regler om professionel påklædning skal fastlægges på den enkelte arbejdsplads under henvisning til saglige hensyn.
Vi vil altid sætte Danmarks demokratiske love og de universelle friheds- og menneskerettigheder over religiøse love. Vi tager kraftigt afstand, når religiøse love anvendes til undertrykkelse af bestemte grupper i samfundet, f.eks. kvinder og homoseksuelle.
Vi vil klæde vores børn på til at være nysgerrige, kritiske og reflekterede over for forskellige kulturer og religioner. Derfor vil vi ændre kristendomsundervisningen i folkeskolen til obligatorisk religions- og filosofiundervisning. Til gengæld skal ingen børn kunne fritages fra undervisning i faget.
Vi vil have mere ordnede forhold mellem folkekirken og staten. Så folkekirken bliver mere fri for statens indblanding – det skal sikres ved lov. Omvendt skal man også kunne blive fri af folkekirken, hvis man ønsker det – fx så dødsfald registreres hos kommunen i stedet for folkekirken. På længere sigt skal kirke og stat adskilles.
Læs mere om radikal politik  Miljø og klima 110% grønt Danmark Unge og uddannelse Stærke uddannelser - hele livet


---

# Det mener vi om: landdistrikter - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/landdistrikter

Næste generation skal også kunne drømme om det gode liv på landet, langs vandet og i lokale bysamfund Danmark er dejligt – ikke mindst uden for de store byer. Den højeste livskvalitet finder man i kommunerne langs den jyske vestkyst, i Sønderjylland og på øer som Fanø, Ærø, Langeland og Læsø. Også på Fyn og Sjælland er der flere kommuner med i top-10.
Radikale Venstre kæmper for at gøre livet grundlæggende bedre i det lange løb: for næste generation. Både i byer og på landet. Dette er vores plan for livet i landdistrikter, de små bysamfund og provinsbyerne fremover.
Vores vision er, at flere familier vælger landdistrikter og lokalsamfund til, når de skal slå rødder, at flere unge vender tilbage efter studierne og at flere seniorer bliver boende, når pensionisttilværelsen kalder.
Land og by skal være mere attraktive – men ikke på hinandens bekostning
Landdistrikterne og de lokale bycentre skal gøres mere attraktive og udvikle sig i egen ret – samtidig med de store byer og ikke som modsætning til dem. Så vi vender den udvikling, der har skævvredet landet med langsom eller negativ udvikling i befolkningstal og huspriser.
Det lykkedes ikke ved at standse udviklingen, rulle tiden tilbage eller stavnsbinder og tvangsflytte folks liv, jobs og uddannelser.
Radikale Venstre mener i modsætning til mange andre partier ikke, at det er synd for dem, der bor på landet. Tværtimod er det ofte der, fællesskabet er stærkest, luften renest og naturen nærmest. Derfor er det heller ikke et problem eller en straf, som skal kompenseres af staten.
Vores opskrift: Mere natur, grønne jobs, uddannelser, tog, busser, elbiler og lokalt engagement
Radikale Venstre går en anden vej. Vi tager bekymringerne alvorligt og vil sætte målrettet ind med reelle, fremtidsorienterede løsninger. Vi vil først og fremmest gribe mulighederne i den grønne omstilling og forstærke dem til glæde og gavn for hele landet. Vi vil bygge videre på det lokale engagement og de naturværdier, som er et af landdistrikternes stærkeste kort. Vi vil øge mobilitet, styrke vidensamfundet og udbrede fremtidens jobs for næste generation. Læs vores konkrete forslag i udspillet ”Grøn fremtid for hele landet” (link lidt længere nede på siden). Ofte stillede spørgsmål Vil Radikale Venstre lave natur om til store solcelleparker og skade biodiversiteten med store vindmøller?
Nej, vi vil ikke udlægge vedvarende energianlæg i naturen og støtter bl.a. at der udlægges flere solceller på tage af fabrikker, storcentre og offentlige bygninger. Men der er samtidig meget landbrugsjord eller tilsvarende arealer i Danmark uden stor naturmæssig eller rekreativ værdi, som kan danne grundlag for udbygningen af vind og solenergi. Det skal selvfølgelig ske under hensyntagen til naboer og lokale forhold. Vi ønsker at lokalsamfundene kan få større del i gevinsten fra energianlæggene.
Mere vedvarende energi på land er nødvendig for, at Danmark kan blive helt uafhængige af russisk gas, få lavere elpriser og færre udledninger af skadelige klimagasser. Det er afgørende for fremtidige generationer i hele vores land. Udbygningen af vedvarende energi på land er den hurtigste og billigste vej til det mål. Samtidig vil vi afsætte midler til , at en større del af udbygningen af solceller skal ske på kommunale og industrielle bygninger.
Hvorfor var Radikale Venstre imod aftalen om flere uddannelser uden for de store byer fra 2021?
De unge må læse, hvor de vil og hvad de selv drømmer om. Det vigtigste er, at de får bedre muligheder for at uddanne sig. Derfor vil vi have flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele landet. Det er et kæmpe problem, at færre og færre unge tager en videregående uddannelse disse år.
Derfor støtter vi, at der afsættes midler til nye uddannelsesudbud uden for de store byer, hvor der er lokal efterspørgsel og behov for dem. Men vi er imod aftalen fra 2021, fordi den lukkede uddannelsespladser i de store byer, som virksomhederne efterspørger, og som de unge drømmer om – det kan vi ikke bakke op om. Hvis unge ønsker at flytte til en større by for at læse, vil vi ikke stoppe dem. Vi vil give alle unge i hele landet gode muligheder for at leve, læse og bo der, hvor de selv ønsker. Men vi vil arbejde benhårdt for at landdistrikterne er så attraktive, at de unge er interesserede i at flytte tilbage efter endt uddannelse, når de stifter familie eller skal finde job. Ordfører Kommunalordfører Lotte Rod
Landbrugsordfører Zenia Stampe Læs mere om radikal politik  Nyhed Grøn fremtid for landdistrikterne


---

# Det mener vi om: Fødevarer og landbrug - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/foedevarer-og-landbrug

Store reformer har altid præget landbruget. Ophævelsen af stavnsbåndet satte bønderne fri, jorder blev samlet, og effektiviteten øget. Men liberaliseringen af landbruget er gået for vidt, og nu ser vi konsekvenserne af årtiers lempelser i reguleringen. Vores fjorde og indre farvande gisper efter vejret. Vores drikkevand er forurenet med nitrat fra gylle og pesticider fra det industrielle landbrug. Dyrene lider i staldene, og landbruget har ikke formået at vende udviklingen og reducere klimabelastningen. Med de nye landbrugslove får vi stadig færre og større bedrifter. Nu er tiden kommet til at udvikle et landbrug i en bedre og mere bæredygtig balance.
Vi vil stoppe den intensive dyrkning på de dårligste jorde og dermed hjælpe klimaet. Landbruget skal satse på at producere sund mad til mennesker med lokale, grønne fødevarer i stedet for en animalsk produktion, der optager alt for meget areal til foderproduktion, og hvor gylle og pesticider forurener vores drikkevand og kvæler vores fjorde og indre farvande.
Skal vi gøre danske landmænd til naturens og klimaets medspillere, som udvikler lokalområderne, eller skal vi fortsætte med at øge gælden og bygge større og større svinefabrikker? For os er svaret enkelt: Vi vil have et nyt landbrug. Vi vil stoppe med at opføre og udvide svinefabrikker, som allerede fylder for meget i landskabet og forvolder stor skade på lokalområderne med sundhedsrisici, lugtgener, dyreskrig og gylletransport til følge. Vi vil have et landbrug med langt færre dyr, som til gengæld behandles langt bedre end i dag. Vi vil have et landbrug med langt mere økologi og flere sprøjtefrie jorde, så vi ikke fortsætter med at forurene drikkevandet.
Heldigvis er der allerede mange landmænd, som vil det samme som os. Som udvikler lokalområder ved at producere kvalitetsprodukter og sælge dem i lokale gårdbutikker. Som hellere vil dyrke økologisk end sprøjte marker og forurene drikkevandet. Som hellere vil opdrætte færre kvalitetsgrise med krølle på halen end tusindvis af smågrise og slagtesvin, der sendes direkte ud af landet til laveste pris.
Landbruget skal producere mad til mennesker – lokale, grønne fødevarer – i stedet for primært at producere foder til dyrehold. Vi skal gå forrest og gøre plantebaserede proteiner til en dansk eksportsucces, så dansk landbrug kan mætte endnu flere munde rundt om i verden uden at skade klimaet og vores miljø.
Samtidig har danske landmænd gennem tiden vist, at det er muligt at genopfinde dansk landbrug. Det kan – og skal – de gøre igen. Tiden er inde til, at landbruget på ny handler og viser, at erhvervet er en del af den grønne omstilling. Landbruget er vores største udleder af både drivhusgasser og kvælstof. Uden reelle incitamenter til at omstille landbruget i en mere bæredygtig retning når vi hverken vores klimamålsætninger, sikrer rent drikkevand til de næste generationer eller får livet tilbage i havet.
Den grønne trepart er et vigtigt første skridt. Men uden tilstrækkelig regulering af landbruget – som i årtier har nydt godt af landbrugspakker og tilbagerulning af kvælstofkrav på bekostning af naturen og drikkevandet – når vi ikke i mål.
Hver måned modtager dansk landbrug 1 mia. kr. i direkte og indirekte landbrugsstøtte, mens dele af erhvervet fortsat forurener vores drikkevand med pesticider, udleder store mængder kvælstof til søer, åer og fjorde og gentagne gange overtræder dyrevelfærdsloven. Lad os i stedet bruge landbrugsstøtten til at give flere landmænd stærkere incitamenter til at indrette deres landbrug til gavn for både miljøet, dyrevelfærden og den gode mad. Udfordringen er:
Landbruget har massiv påvirkning på vores miljø og klima. Der er vedtaget politik, som ikke er tilstrækkeligt til at mindske kvælstofforurening og landbrugets klimapåvirkning.
Landbruget er Danmark største klimasynder og landbruget skal reducere udledningen af drivhusgasser inden 2030 markant. Landbrugsaftalen fra 2021 bragte os en del af vejen med løftet om en 55 - 65 procents reducering i 2030. Det går dog stadig meget langsomt, og der er brug for løbende tiltag for at nå i mål med omstillingen.
Dele af landbruget er i gang med omstilling. Men vi er dog slet ikke i mål, og vi skal i langt højere grad til at satse på plantebaserede fødevarer og mad til mennesker frem for foder. Det er nødvendigt for at nedbringe landbrugets klimaaftryk, men også hvis vi fortsat ønsker at beholde vores rolle som et globalt førende landbrugsland.
Danmark står overfor en biodiversitetskrise. Arter går til og både flora og fauna er presset. Danmark intensive landbrug presser den vilde natur og vores have.
Udtagning af de dårligste jorde og grønnere fødevarer
Vi skal som samfund tage et medansvar for, at landbruget får løst klimaproblemerne. Med vores udspil behøver landbrugs-, natur- og klimainteresser ikke længere at være hinandens modsætninger, men kan i stedet spille sammen.
Vi har en vision om at gøre dansk landbrug grønt. Dårlig landbrugsjord skal laves til god natur. På de mindst udbytterige marker skal i fremtiden blive plantes skov, gøres plads til natur og dyreliv og opsættes vindmøller og solceller så vi kan høste energi i stedet for korn.
Det kræver først og fremmest, at landbruget står til regnskab for egen klimaskade. Derfor er dét vigtigste her og nu, at få en høj og ensartet afgift på landbrugets udledninger. Det er krumtappen i landbrugets grønne omstilling.
Vi vil gerne have endnu flere økologiske fødevarer ind på hylderne og ned i indkøbskurven.
Vi ønsker en massiv satsning i forskning af plantebaserede fødevarer for at være på forkant med udviklingen mod et mere plantebaseret samfund. Efter 150 års landbrug med fokus på især køer og grise, er vi nødt til at tænke nyt. For kød belaster vores klima, biodiversiteten og folkesundheden.
Vi ønsker et landbrug med færre sprøjtemidler, hvilket kræver nye metoder. Derfor vil vi investere et rekordbeløb i forskning, som giver landbruget nye skånsomme metoder, som ikke skader miljø og klima. Landbruget skal ikke afvikles, men have hjælp til at øge produktiviteten og være klar til de nye plantebaserede fødevarer, som ikke skader klimaet.
Visionen er en revolution af vores landbrug. At skabe et grønt og klimavenligt landbrug i Danmark, der forbliver effektivt og produktivt samt gør det mere attraktivt og populært at være landmand. Det kræver, at vi, og landbruget, tør tænke nyt. Gå nye veje. Kun ved at tænke klima, vandmiljø, biodiversitet sammen med landbrugets innovation kan vi skabe den nødvendige omstilling af landbruget fra overvægt på animalsk til plantebaseret produktion.
Grundvandet skal sikres i de såkaldte boringsnære områder. Fx ved at vandværker kan opkøbe og udtage landbrugsjord i boringsnære områder.
Læs mere om radikal politik  Miljø og klima 110% grønt Danmark Økonomi Bæredygtigt forbrug i en global verden


---

# Det mener vi om: Seniorer og ældre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/seniorer-og-aeldre

Frem mod 2040 forventes der at komme over 380.000 flere over 65 år i forhold til 2020. Mange af dem oplever desværre, at en høj alder i den offentlige debat er blevet synonym med ensomhed, sygdom og ”ældrebyrde”. Nedslidte plejehjem, pressede hospitaler eller tomgang alene i en ensom ældrebolig.
Men det er i virkeligheden de færreste danskere oppe i alderen, der kan genkende sig selv i det billede. De har bedre økonomi, er sundere og lever mere aktivt end de fleste. De fleste har selv sparet op til deres pension. Og de drømmer om en lang ”sensommer”, hvor de kan skrue tempoet ned, men stadig være i gang.
Radikale Venstre vil give seniorer mere frihed og flere muligheder for at være med, byde ind og gøre sig gældende i deres eget liv.
“Vi tror på, at den tredje alder skal være en guldalder for danskerne. Hvor de fortsat har mulighed for at bidrage til det samfund, de har været med til at forme, og hvor de kan få den hjælp der er nødvendig.”
Udfordringen er:
Det stigende antal ældre opfattes alt for ofte som en byrde for samfundet
Dygtige medarbejdere tvinges til at fokusere mere på love, regler og skemaer end på borgerne foran dem. Ægte velfærd kommer ikke på samlebånd, men det bliver konsekvensen af en stadig større standardisering og centralisering af vores velfærd.
Sektoren mangler hænder. I alle dele af Danmark mangler der lærere, læger, SOSU-assistenter, sygeplejersker og pædagoger. Det betyder mindre tid og opmærksomhed til den enkelte og uudholdelige arbejdsforhold i nogle dele af den offentlige sektor.
Flere lever med mange kroniske lidelser, som kan forebygges bedre
Ensomhed er et stigende problem for ældre
Den tredje alder skal være en guldalder
Vi vil holde fast på, at den stigende levealder en kæmpe succes og vi tror på, at den tredje alder skal være en guldalder for danskerne. Hvor de fortsat har mulighed for at bidrage til det samfund, de har været med til at forme, og hvor de kan få den hjælp der er nødvendig.
Det skal være trygt at blive ældre. Vi vil gennemføre reformer, så der kan afsættes flere penge og ansættes flere medarbejdere inden for sundhed, pleje og omsorg. Vi vil prioritere ressourcer til at følge det demografiske træk - det vil sige fastholde den nuværende service, selvom der kommer flere ældre - og derudover investere yderligere 5 mia. kr. om året til bl.a. sundhed, omsorg og pleje.
Vi vil give flere ældre mulighed for at vælge den boform, de ønsker og har behov for - uanset om dette er i ældrebofællesskaber, egen bolig eller plejebolig.
Vi vil gøre velfærdsprofessionerne og -uddannelserne mere attraktive, så fremtidens ældre også bliver mødt af dygtigt og veluddannet personale.
Vi vil sikre flere muligheder, mere valgfrihed og mindre diskrimination i seniorlivet.
Vi vil styrke civilsamfundet, så det er muligt forsat at bidrage og reducere ensomhed og trivslen øges.
Vi vil have, at alle kommuner skal kunne søge om at sættes fri fra de regler, som mest af alt skaber mere bureaukrati.
Vi vil skabe mere sammenhæng mellem sundhedslov og ældrelov.
Vi vil forebygge kroniske lidelser, så flere kan klare mere selv længere.
Læs mere om radikal politik  Ældre Guldalder: Radikale visioner for et stærkere seniorliv


---

# Det mener vi om: Transport - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/transport

Alt for længe har vi prioriteret motorveje over sikre cykelstier. Skal vi virkelig lade klimabelastningen fra danske biler og nye motorveje stige ufortrødent, uden at det løser problemerne med trængsel?
Danskerne spilder 20 mio. timer i trafikken hvert år. Tallet er stigende. Det er tid, der kunne være brugt på at skabe værdi på arbejdspladsen eller være sammen med familien. Manglende investeringer i den kollektive transport truer med at skære Danmark over på midten, og som et af verdens rigeste lande er det absurd, at vores kollektive infrastruktur og service er så ringe.
Der er brug for en plan B.
Vi skal sikre, at danskerne fortsætter med at vælge elbilen, når den gamle benzin- eller dieselbil sendes til skrot. Vi vil have flere til at vælge tog, bus og metro, hoppe på cyklen og lade bilen stå.
Vi vil gøre den kollektive transport til det attraktive valg. Med billigere billetter, bedre kvalitet og enklere betaling vil vi styrke mobiliteten og sammenhængskraften i hele Danmark, så flere vælger den kollektive transport. Det vil øge billetindtægterne og muligheden for at investere yderligere. Det er godt for klimaet, reducerer trængslen og understøtter gode liv – både på landet og i byerne.
I Radikale Venstre drømmer vi om en verden, hvor flyrejsen binder mennesker sammen på tværs af grænser uden at forurene luften omkring lufthavnene eller skade klimaet. Hvor varer fragtes uden udledninger, og hvor luften i byerne igen er ren. Og drømmen er inden for rækkevidde. Elbiler vinder frem, og med grøn strøm fra vindmøller og solceller kan vi producere brint til bæredygtigt flybrændstof, mens ammoniak og metanol kan bidrage til omstillingen af søtransporten. Udfordringen er:
Der sælges stadig for mange fossile biler, og usikkerhed om afgifter risikerer at bremse salget af elbiler.
Transportens klimabelastning er fortsat for høj, og der er for mange biler på vejene.
Den kollektive transport er i krise. Priserne stiger, passagertallet falder, og for få tog kører til tiden.
Prisen på en flyrejse fra Danmark afspejler ikke rejsens klimapåvirkning. Flyafgiften er for lav og bidrager ikke til at sikre renere luft og lavere klimaaftryk fra luftfarten.
Biler på vejene bidrager til trængsel, uheld og støj, optager plads i byerne, og problemet kan ikke løses med flere motorveje.
Vores løsninger: Bedre kollektiv transport, flere elbiler, slutdato for benzin- og dieselbiler. Mindre motorvej og flere cykelstier
Vi skal have mindst 1 mio. elbiler i 2030. Det kommer ikke af sig selv. Vi bliver nødt til at omlægge bilafgifterne, så det bliver billigere at købe en elbil, men dyrere at køre i de største og mest forurenende biler.
Vi vil stoppe salget af nye benzin- og dieselbiler i 2028. Vi har ganske enkelt ikke tid til at gøre problemet større, end det allerede er.
Delebiler, cykler og løbehjul skal tænkes bedre sammen med den offentlige transport. Radikale Venstre vil arbejde for, at det skal være nemmere at dele en bil end at eje den – særligt i og omkring de store byer, hvor biler optager værdifuld plads i byrummet.
Vi vil investere 1 mia. kr. årligt i den kollektive transport og i bedre forhold for cyklister samt reformere systemet til fordel for passagererne.
Vi ønsker at give kommunerne reel mulighed for at indføre renluftzoner med skrappe krav til køretøjers udledninger – muligheder, de ikke har i dag.
Vi vil udvide kørselsafgiften for erhvervskøretøjer til også at omfatte varebiler og stille krav om nulemissionszoner i de eksisterende miljøzoner for vare- og lastbiler.
Vi vil hæve flyafgiften og investere i omstillingen af luftfarten. Det skal sikre renere luft omkring lufthavnene og lavere klimabelastning, når vi flyver – uanset om det er til Aalborg eller Alicante.
Læs mere  Nyhed Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet Nyhed Radikale Venstre vil afskaffe registreringsafgift på elbiler


---

# Mere ansvarlig økonomi - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/oekonomi

Økonomiske reformer Dansk økonomi er kendetegnet af sunde strukturer på arbejdsmarkedet og stærke offentlige finanser. Det er en udvikling som skyldes, at der de seneste tiår – og på tværs af regeringer - overordnet set, er blevet ført en fornuftig økonomisk politik og gennemført en lang række af reformer, især i starten af århundredet. De beslutninger nyder vi godt af i dag.
Det er især i krisetider, at en stærk økonomi viser sin værdi. Takket være de sunde offentlige finanser, kunne vi under pandemien spænde et økonomisk sikkerhedsnet ud, så langt de fleste kom trygt igennem krisen.
Nu står vi overfor andre udfordringer. Vi står midt i en klimakrise, der kræver langt hurtigere og større omstilling end hidtil. Vi står også i en trivselskrise, med udbredt mistrivsel blandt børn og unge. Samtidig står vi på tærsklen til en historisk oprustning af Forsvaret. Det vil lægge beslag på både penge og ansatte i en tid hvor samfundet i forvejen står over for store udfordringer som følge af en aldrende befolkning.
Vi mener, at status quo ikke er en mulighed. Vi har brug for en stærk økonomi for at løfte de udfordringer vi står over for. I Radikale Venstre mener vi, at det er nødvendigt at styrke reformkursen, så dansk økonomi får de muskler, der skal til. En stærk økonomi skal sikre, at vi kan give et bedre Danmark videre I Radikale Venstre har vi store ambitioner. Vi vil lægge en ny kurs for Danmark med en ny generationskontrakt, hvor vi giver mere tid til børnene, bedre uddannelsesmuligheder til de unge, fuld grøn omstilling, mere natur til os alle og større frihed for den enkelte.
Hvis vi skal nå i mål med vores ambitioner, så kræver det at vi tør prioritere. Dels skal vi sikre en ansvarlig og holdbar økonomisk politik.
Og dels skal vi gøre op med den nuværende økonomiske prioritering, hvor ældre vælgergrupper får en stadig større bid af samfundskagen og være villige til at prioritere børn og unges fremtid.
Du kan læse vores samlede forslag til investeringer og reformer i vores 2030-plan, se link nedenfor. Klima og miljø skal ind i den økonomiske planlægning Der er de seneste år sket store fremskridt i udviklingen af økonomiske modeller, der kan vurdere miljø- og klimavirkninger af økonomisk aktivitet.
I Radikale Venstre presser vi på for at de grønne regnemodeller skal lægges til grund i så stort omfang som muligt, så vi får en mere retvisende vurdering af hvordan ny lovgivning påvirker miljø og klima. På den måde kan vi tillægge miljø og klima den vægt, som de bør have i udformningen af ny politik.
For os er det et grundlæggende princip, at forureneren bør betale. På den måde sikrer vi, at omkostningerne ved klimaudslip og miljøforurening ikke blot skubbes over på resten af samfundet, men bæres af den, der er ansvarlig for forureningen.
Dette er baggrunden for at vi kæmper for, at alle CO2-udledninger skal omfattes af en CO2-afgift, så incitamentet for at reducere udledningerne styrkes. Aktuelle emner og ofte stillede spørgsmål: Radikale ønsker forbrugsafgifter på klimaskadelig adfærd
Det danske forbrug er blandt det højeste i verden og trækker et globalt klimaaftryk efter sig. Det er ikke holdbart! I Radikale Venstre ønsker vi derfor en afgiftsomlægning, hvor der indføres afgifter på sort forbrug og hvor indkomstskatten i bunden til gengæld sættes ned. Vi skal spise mindre kød, men flere grøntsager. Vi skal købe mindre nyt, men af bedre kvalitet. Vi skal smide mindre ud og i stedet ty til reparationer, når skaden sker, og vores ting går i stykker.
For mere information, se vores udspil, om et bæredygtigt forbrug i en global verden, se link nedenfor.
Radikale ønsker flere seniorer på arbejdsmarkedet
I dag findes der hele tre ordninger for tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet: seniorpension, efterløn og tidlig pension. Mange seniorer, som ikke er nedslidte, benytter disse ordninger, selvom deres erfaring og kompetencer er efterspurgte på arbejdsmarkedet.
I Radikale Venstre ønsker vi en målretning af ordningerne, så det alene er seniorer, der reelt er nedslidte – enten fysisk eller psykisk - som kan trække sig tidligt tilbage gennem den såkaldte seniorpension.
Til gengæld vil vi give alle seniorer bedre mulighed for fleksibilitet i seniorarbejslivet, med råd til gradvis nedtrapning før pensionsalderen i eget tempo, og måske lyst og energi til at forblive aktive i arbejde længere tid. Vi ønsker generelt, at seniorer skal tilskyndes til flere år på arbejdsmarkedet, samt at der skal gøres en aktiv indsats for at bekæmpe aldersdiskrimination.
Radikale ser internationale arbejdskraft som en styrke
Vi ønsker, at det skal blive nemmere at rekruttere arbejdskraft internationalt til Danmark. Det stigende antal internationale medarbejdere er en af hovedforklaringerne bag den stærke danske økonomi disse år. Uden dem ville væksten være gået i stå, flere virksomheder ville flytte eller sakke agterud, og vi ville risikere store besparelser på velfærd og skattestigninger.
I fremtiden bliver der endnu større mangel på arbejdskraft i både den offentlige og private sektor. Derfor ønsker Radikale Venstre at give danske virksomheder og velfærdsinstitutioner endnu bedre muligheder for at rekruttere talenter fra hele verden, samtidig med at vi sikrer fortsat ordnede forhold på arbejdsmarkedet. Samtidig kæmper vi generelt for åbenhed og mod diskrimination i det danske samfund, så ikke mindst internationale medarbejdere og deres familier føler sig velkomne. Mød vores politikere i Folketinget: Finans-, beskæftigelses- og skatteordfører Samira Nawa
Erhvervsordfører Katrine Robsøe  Læs vores seneste økonomiske udspil her: Om førtidspensionUnge skal på fremtidspension i stedet for førtidspension
2030-planen:2030-plan: Her er vores plan for en ny generationskontrakt
Om bæredygtigt forbrug: Bæredygtigt forbrug i en global verden
Om børn og skoleBørneløftet
Læs mere om radikal politik  Miljø og klima 110% grønt Danmark


---

# Politiske udspil fra Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil

U d s p i l  Fandt 73 aktuel artikler
Type
Alle Arbejdsmarked Udlændinge og integration Bolig Børn og skole Demokrati EU Kommuner og regioner Kultur Landbrug og fødevarer Ligestilling Miljø og klima Unge og uddannelse Socialpolitik Sundhed Ældre Økonomi    Unge og uddannelse Stærke uddannelser - hele livetUnge og uddannelse Uddannelse for fremtidenMiljø og klima Grundvandsparker skal sikre rent drikkevand til den næste generationBørn og skole BørneløftetUnge og uddannelse Udspil: Ungdomsuddannelser til flere - ikke færreØkonomi 2030-plan: Vi vil lave en ny generations-kontraktEU Grøn superfond skal bane vejen for et sikrere og grønnere EUEU EU-udspil: Regnbuen skal forsvares - ikke forbydesEU Styrk danske unges studiemuligheder i EU
Se flere


---

# Den uafhængige kontaktinstans - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/den-uafhaengige-kontaktinstans

Kontaktinstansen behandler sager om mulige brud på samværspolitikken. Kontaktinstansen tilbyder dig muligheden for at vende ubehagelige oplevelser i et neutralt og fortroligt rum ligesom der er mulighed for en formel og konkret sagsbehandling, hvor information fra de forskellige parter indhentes.
I tilfælde af sagsbehandling vil det ofte give anledning til et tilbud om mediering. Målet er, at begge parter kan komme godt videre med deres respektive radikale liv, idet udøveren forven-tes at være blevet klogere på og have indrettet sin adfærd efter, hvor grænsen for uacceptabel adfærd går.
Ved gentagende adfærd og alvorlige hændelser, hvor der er behov for at reagere med en sanktion, eller sager hvor mediering ikke kan tilvejebringe et tilfredsstillende resultat for par-terne, kan kontaktinstansen overdrage sagen til det relevante organ i partiet. Konktaktinstansen kommer ikke med anbefalinger til sanktioner. Du kan godt henvende dig til kontaktinstansen, selvom du ikke er sikker på om du ønsker egentlig sagsbehandling og mægling. I første omgang taler vi bare sammen og så kan du hen ad vejen tage stilling til om du ønsker en egentlig sagsbehandling, hvor andre end dig inddrages. Hvem er i kontaktinstansen?Kontaktinstansen består af fem personer. Der er tre medlemmer, som er partimedlemmer og to medlemmer som er eksterne. Det vægtes at besætte instansen medspredte faglige kom-petencer eller erfaringer inden for psykologi, jura, socialrådgivning, konfliktmægling, mediering eller lignende relevante fagområder.
Kontaktinstansen er valgt af hovedbestyrelsen og vælges for 2 år ad gangen.
Vivian Heinola (tovholder, internt medlem)Klinisk psykolog. Har haft mange tillidsposter på lokalt, regionalt og nationalt niveau i partiet. Kontakt: vivian.heinola@kontaktinstans.dk
Daniel Moltke-PrehnJurist, Lokalformand i Roskilde og medlem af hovedbestyrelsen. Kontakt daniel.prehn@kontaktinstans.dk , 93924778
Mikkel GudsøeJurist og tidl. advokat. Forhandlingsekspert og mediator. Adjungeret lektor i forhandling ved Aarhus Universitet, PhD stip. i politiske forhandlinger ved Syddansk Universitet. Konsulent og coach for både private virksomheder, offentlige og statslige myndigheder og enkeltpersoner. Kontakt: Mikkel.Gudsoe@kontaktinstans.dk
Lise Sustmann AllenErhvervspsykolog. Glostrup. Har haft flere tillidsposter lokalt og nationalt i partiet. Er pt. med-lem af den lokale bestyrelse i Glostrup, medlem af Hovedbestyrelsen og udpeget medlem af Kontaktinstansen. Kontakt: lise.allen@kontaktinstans.dk eller 6166 1982
Vibeke Lunding-Gregersen Vibeke er autoriseret og specialistgodkendt erhvervspsykolog og direktør i Mindwork. Autoriseret arbejdsmiljørådgiver af Arbejdstilsynet og konfliktmægler fra Center for Konfliktløsning. Har manges års erfaring med ledelsesrådgivning og udvikling af organisationer, og bæredygtige arbejdskulturer – også i politiske organisationer.Kontakt: vibeke.lunding-gregersen@kontaktinstans.dk  Hvordan kontakter du kontaktinstansen?Du kontakter kontaktinstansen via nedenstående formular. Formularen sikrer, at vi fra start af har relevant kontaktinformation og overholder lovgivning om personfølsom data.
Har du spørgsmål til sagsbehandlingen inden du retter henvendelse til kontaktinstansen, kan Lise (lise.allen@kontaktinstans.dk) eller Daniel (daniel.prehn@kontaktinstans.dk) besvare overordnede spørgsmål.
Af hensyn til vores overblik, ordentlighed i sagsbehandlingen samt løbende erfaringsindsamling forudsætter individuel vejledning og egentlig sagsbehandling, at du har henvendt dig via formularen.
Lise eller Daniel kan kontaktes for hjælp og vejledning til udfyldning af kontakt-formularen ved behov. Kontakt os her
Udfyld formularen her
Hvad sker der, når du har kontaktet kontaktinstansen? Når du har udfyldt kontaktformularen, får tovholderen for kontaktinstansen (aktuelt Vivian Heinola) information om din henvendelse, og du kan regne med at modtage en kvittering for din henvendelse inden for en uge.
Kontaktinstansen drøfter din henvendelse, og 2 medlemmer udpeges som ansvarlige for din sag. Vi stræber efter, at du bliver kontaktet af dine sagsansvarlige inden for 14 dage efter, at du har sendt din henvendelse via kontaktformularen.
Vi udvælger de to medlemmer under hensyntagen til hvilke faglige kompetencer, vi forestiller os, at der er brug for. Vi er ligeledes opmærksomme på mulige habilitetsspørgsmål, når vi udvælger, hvem der er sagsansvarlige.
I første omgang har dine sagsansvarlige en samtale med dig. Hvad der herefter sker, afhænger af sagens karakter, dine ønsker til videre proces og vores muligheder, der overordnet set indebærer samtale med dig, en medierende proces eller videregivelse af sagen til relevant organ i partiet. Sidstnævnte er en mulighed i de sager, hvor en medierende proces ikke har givet et tilfredsstillende resultat, eller sagens karakter er så alvorlig, at enten lokalafdeling, landshovedbestyrelse eller forretningsudvalg skal tage stilling.
De to sagsansvarlige holder løbende den øvrige kontaktinstans orienteret om sagsbehandlingen. I de tilfælde, hvor en sag videregives til et andet organ i partiet, er det i udgangspunkt hele kontaktinstansen, der er afsender.
Når en sag nærmer sig sin afslutning, udarbejder de sagsansvarlige et kort resumé, der arkiveres og opbevares under sikre omstændigheder i 5 år. Det er kun tovholderen, der har ad-gang til resuméet, når sagen er afsluttet.
Er der andre muligheder for hjælp?Fra efteråret 2025 tilbydes alle ledelseslag kurser i konflikthåndtering mhp. at styrke den lokale konfliktløsning. Du kan derfor overveje som alternativ til kontaktinstansen at kontakte din lokale bestyrelse eller et nationalt ledelseslag, hvis du har oplevet ubehagelige episoder eller står i en svær konflikt med andre partimedlemmer.    Partiet Samværspolitik


---

# Radikale Venstre foreslår en ny og fleksibel folkepension - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/ny-og-fleksibel-folkepension-pensionen-skal-foelge-livet-ikke-omvendt

Radikale Venstre præsenterer en helt ny og fleksibel folkepension, der er enkel og kan bygge bro mellem røde og blå – unge og ældre. Læs udspillet Hent hele udspillet
Flekspension Radikale Venstre
Vores fleksible Folkepension giver mulighed for, at man starter sin folkepension op til 3 år før pensionsalderen, så man får råd til at sænke tempoet i sit arbejdsliv. Får tid til at passe på helbredet, renovere huset eller hygge med børnebørnene. Tre år før din pensionsalder kan du vælge at have fri en dag om ugen - eller gå helt fra. Til gengæld bliver din folkepension lidt mindre i resten af dit liv, alt efter hvor tidligt du går af.
Bliver du længere end din pensionsalder, sparer du omvendt op til en højere folkepension. Du bestemmer altså helt selv, hvordan dine sidste år på arbejdsmarkedet skal være - og betaler selv.
- I Radikale Venstre foreslår vi en ny, fleksibel folkepension, der giver alle danskere mulighed for selv at tilrettelægge overgangen mellem arbejde og pension. Pensionen skal følge livet – ikke omvendt, siger Martin Lidegaard.
Modsat de forslag flere røde partier er kommet med om danskernes pension, foreslår vi i Radikale Venstre at skabe et pensionssystem, der balancerer både hensynet til den enkeltes behov og Danmarks fremtidige økonomi og behov for kvalificeret arbejdskraft. Vi åber for en helt ny måde at afslutte arbejdslivet på. Nogen vil vælge en fridag om ugen med børnebørnene i de sidste arbejdsår. Andre et par ekstra år på jobbet med udsigt til en forhøjet pension derefter, fortsætte han.
Vi foreslår samlet set en markant forenkling af pensionssystemet med kun én fleksibel pension for alle seniorer. Hvis man er nedslidt, skal man fortsat kunne få en højere ydelse på Seniorpension eller Førtidspension. De nærmere detaljer skal fastlægges sammen med arbejdsmarkedets parter.
Vi vil samtidig dæmpe stigningen i pensionsalder, fordi det er mere rimeligt for vores børn og unge, som derved får samme andel af livet på pension, som deres forældre. Det har pensionskommissionen anbefalet og det støttede Socialdemokraterne også i deres udspil i valgkampen.
Med udspillet forsøger Radikale Venstre at flytte pensionsdebatten ud af den velkendte skyttegrav mellem tidligere og senere tilbagetrækning. Så vi både kan give unge og ældre rimelige vilkår for at tilrettelægge deres seniorarbejdsliv som de selv ønsker. Men så vi samtidig også kan øge beskæftigelsen og det økonomiske råderummet i de kommende år i stedet for at tømme det. Så vi kan investere mere i børn, uddannelser og grøn omstilling.
- Gennem den seneste regeringsperiode er der gennemført en række reformer. De er alle kendetegnet ved, at det er de unge, der har skulle betale. Lukning og afkortning af uddannelsespladser og en nedskæring i SU’en, bare for at nævne nogle eksempler. Vi synes, det må være rimeligt, at en ny regering sammen med arbejdsmarkedets parter og et bredt flertal i Folketinget finder en stabil løsning på pensionsområdet, der sikrer, at vi har råd til at investere i den grønne omstilling, i folkeskolen og i vores uddannelser, siger Martin Lidegaard.
Samlet initiativoversigt
Ny fleksibel folkepension
Lempeligere indeksering af folkepensionsalderen, så andelen af livet på pension omtrent fastholdes fremover
Mulighed for pause i udbetaling af ratepensionen for at øge pensionisters fleksibilitet i arbejdslivet
Indtægtsgaranti for at ingen pensionister falder under fattigdomsgrænsen pga. Fleksibel Folkepension
Tilgang til Efterløn og Tidlig pension standses
Opsparede midler refunderes
Arbejdsevnekravet i Seniorpensionen skal vurderes i forhold til arbejdsmarkedet generelt og ikke blot seneste job
Endelig model fastlægges i en trepartsaftale


---

# Radikale Venstre: Vi skal have flere internationale studerende - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/flere-internationale-studerende

Vi skal engagere os i verden omkring os i stedet for at lukke den ude. For viden, forståelse og fællesskab øges, når vi mødes. Derfor skal unge langt mere frit kunne studere både i Danmark og udlandet. Læs vores forslag
Flere internationale studerende
Vi vil give danske studerende bedre muligheder for at læse i udlandet, afvise skræmmebilledet af udenlandske studerende i Danmark og stoppe lukninger og lofter på engelsksprogede uddannelser.
“Udenlandske studerende er blevet fanget i tidens strammerkapløb, hvor partier toppes om at isolere Danmark mest muligt fra omverdenen. I Radikale Venstre vil vi åbne Danmark op og byde de mennesker hjertelig velkommen, der har lyst til at bidrage til vores land. ”
Samira Nawa  Vores konkrete forslag
Loft over engelsksprogede videregående uddannelser afskaffes
Jobsøgningsophold forlænges fra et til tre år for dimittender fra videregående uddannelser
Der etableres et nyt fastholdelsestaxameter for engelsksprogede uddannelser
Erhvervskandidatuddannelser gøres gratis for studerende fra ikke-EU lande.
Retskrav til både et og to-årige kandidatuddannelser, så alle studerende har reel mulighed for udveksling og praktik i udlandet


---

# Martin Lidegaard: Her er vores Plan B for Danmark - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/martin-lidegaard-her-er-vores-plan-b-for-danmark

Vi har lavet en Plan B. Den er til alle os, der ser verdens problemer uden at blive modløse. Os, der vil vende nutidens udfordringer til fremtidens muligheder, fordi vi nægter at acceptere, at vores børn skal arve et dårligere Danmark, end vi selv fik. Derfor er det tid til et valg. Ikke bare mellem partier – men mellem retninger.  Vi kan vælge Trumps vej, som flere partier gør på den yderste højrefløj. De lover orden, men giver dig kaos.
De vender ryggen til klimaet, EU og Ukraine. De taler om "remigration", fordi de vil splitte i stedet for at samle.
De skal ikke definere vores Danmark.
Vi vælger en anden vej. Den danske og europæiske vej. Den er hverken rød, blå eller sort. Den er grøn. Her følges frihed og fællesskab ad, og det gør ret og pligt også. Her investerer vi i fremtiden – fordi vi tror på den.  Med vores Plan B lover vi:1. En fuld grøn omstilling af Danmark på fem år. Med grøn, dansk og billig energi, rent vand og levende natur. Færre svin, sunde fødevarer og flere mennesker på landet.2. Et bedre børneliv i Danmark med et radikalt løft af kvaliteten i skoler og institutioner. Tidlige indsatser, der virker. Vi vil se flere børn, der trives og vokser i enhver forstand. 3. En helhjertet indsats for at få flere unge i god uddannelse. Danmarks samlede uddannelsesniveau skal igen stige, ikke falde. 4. Et Danmark med ret og rimelighed, hvor alle bliver bedømt på deres handlinger, ikke deres køn, tro eller seksualitet. Hvor fællesskabet kan rumme alle, der vælger det til.
Læs hele vores Plan B her.  Plan B er ikke en drøm. Det er en handlingsplan for Danmark. Men uden din stemme er det kun en plan. Med din stemme kan den blive til virkelighed.Stem på Radikale Venstre.Rigtig god valgkamp til alle!


---

# Fælles opråb fra grønne partier: Hæv klimamålet til 90 procent i 2035 - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/faelles-opraab-fra-groenne-partier-haev-klimamaalet-til-90-procent-i-2035

Der forhandles netop nu om et nyt klimamål for 2035. Regeringens udspil er, at klimamålet kun skal sættes to procentpoint højere end hvad den allerede vedtagne klimapolitik leder til. Det er alt for lidt.
“Vi står ved en skillevej. Vi har alt at vinde ved hurtigt at gøre os fri af fossile brændsler og satse fuldtonet på billigere grøn energi og et landbrug, der bidrager mere til Danmark. Men i stedet for at investere i industriens konkurrencekraft, dansk sikkerhed og vores børns fremtid, vælger SVM at stå stille med sit klimamål. Det tjener ingen, udover Putin og kineserne.”
Martin Lidegaard  En ambitiøs klimalov er fundamentet for, at vi når i mål med den grønne omstilling. Vi har brug for et højere mål, som kan bringe Danmark på sikker kurs mod klimaneutralitet, og så skiftende regeringer kan stilles til ansvar for deres klimahandling, eller mangel på samme.
Derfor er vi – Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet – kritiske overfor regeringens forslag, som hverken står mål med den udfordring, som klimakrisen udgør, eller det potentiale, Danmark har som grønt foregangsland.
Vi er derfor enige om at arbejde for, at regeringen hæver ambitionsniveauet og reducerer Danmarks CO2e-udledninger med 90 pct. i 2035.
“For alle fire partier handler det om at tage ansvar for klimaet. Men for os radikale handler det også om Danmarks sikkerhed og Danmarks konkurrencekraft.”
Martin Lidegaard  Regeringens udspil er utilstrækkeligt, dels fordi det både er realistisk og økonomisk ansvarligt at sætte en højere målsætning, ligesom Concito, Rådet for Grøn Omstilling og Klimarådet  har anskueliggjort, og dels fordi et uambitiøst mål i 2035 vil gøre det sværere at indfri ambitionen om klimaneutralitet senest i 2045.
Derfor mener vi, at ambitionsniveauet skal hæves – og vi går selvsagt konstruktivt til forhandlingerne.
Vi er desuden uforstående overfor, at regeringen stiller som et krav, at yderligere finansiering ikke må findes i råderummet, når det samtidig er det eneste sted, regeringen selv finder sin finansiering.  Martin Lidegaard Sammen Med Pelle Dragsted Pia Olsen Dyhr Og Franciska Rosenkilde


---

# Radikale Venstre slår egen rekord for flest indvalgte byrødder - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/radikale-venstre-slaar-egen-rekord-for-flest-indvalgte-byroedder

1000 tak for den store opbakning til kommunal- og regionsrådsvalget.
Med 97 kommunalt indvalgte slog vi vores eget rekordvalg fra 2021 og fik det største antal byrødder siden strukturreformen.
Kommunal- og regionsrådsvalget i 2021 var det bedste for Radikale Venstre i årtier, da partiet fik 94 indvalgte i kommunalbestyrelsen. Den rekord blev altså slået tirsdag den 18. november, da det blev til 97 mandater.
Samtidig fastholder partiet borgmesterposten på Fanø, hvor borgmester Frank Jensen med 42,5 procent af stemmerne opnåede massiv fremgang.På landsplan får partiet 5,4 procent af stemmerne, hvilket er den næsthøjeste andel i mere end 50 år.
“Tusind tak til hver eneste vælger, der satte deres kryds på liste B og på den næste generation. Og til hver eneste radikale kandidat og alle jeres støtter, der har knoklet de seneste uger. I har alle gjort en kæmpe forskel!Nu starter arbejdet. ”
Martin Lidegaard  Samtidig opnår partiet 10,5 procent af stemmerne i København, fastholder de 6 mandater fra sidste valg og slår forudsigelserne i samtlige meningsmålinger, der har været i løbet af de seneste par måneder.
Ved regionsrådsvalget præsterede Radikale Venstre det bedste resultat nogensinde med i alt 6,5 pct. af stemmerne på landsplan, hvilket resulterede i otte radikale pladser i de fire regionsråd. Viser slide 1 af 7   1/7   1/7  Anne Heeager og Martin Lidegaard i Skanderborg


---

# Tryghed på cykelstien - flere skal have lyst til at cykle - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/tryghed-paa-cykelstien-flere-skal-have-lyst-til-at-cykle

Hvorfor skal seksårige på vej til skole tvinges ud på Åboulevarden, der hvor cykelstien pludselig ophører og bliver til en svingbane?
Hvorfor er der ingen, som griber ind, når stilladsarbejdere, varebiler eller taxachauffører blokerer den brede cykelsti, så hele myldretidsbølgen på Nørrebrogade tvinges ud på kørebanen?  Hent hele udspillet Hent som PDF
Tryghed på cykelstien
På landsplan udgør cyklister over hver tredje dræbte eller tilskadekomne, selvom de kun udgør 11 % af trafiktiden.
Det er endnu værre i København, hvor cyklister udgjorde over halvdelen af alle tilskadekomne, og tallet har været svagt stigende de seneste år.  Vi vil øge trygheden, så flere får lyst til at cykle.
Vores udspil består af seks forslag:
Flere forbud mod svingende lastbiler, varelevering og vejarbejde i myldretiden
Tryghedszoner ved skoler og daginstitutioner
Særlig beskyttelsesindsats for cyklisterne
Mere ro på cykelstien - hurtige cykler ud på vejen
Nye grønne cykelruter og cykelbroer
Mere cykelparkering – særligt ved stationer
Se detaljerne i vores udspil - hent det her.


---

# Et radikalt Børneløfte til alle kommuner - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/et-radikalt-boerneloefte-til-alle-kommuner

Vi vil afsætte 15 mia. kr. til investeringer i dagtilbud, skoler og fritidsordninger i alle landets kommuner.
For vi vil give alle børn og unge muligheden for at opleve, hvad en barndom med gode relationer og stærke fællesskaber kan betyde af glæde og muligheder.  Find din kommune Se hvad det betyder for din kommune
Kommunalt børneløfte
De seneste årtier har politikerne på Christiansborg lavet for mange regler og afsat for få ressourcer til det allervigtigste:
Voksnes tid og nærvær med børn.
Derfor foreslår vi en ny generationskontrakt, hvor vi giver et historisk økonomisk løft på 15 milliarder kroner om året til vores børns institutioner, skoler og frie tid.
Radikale Venstres kommunale børneløfte vil blandt andet kunne finansiere:
Gratis skolemad til alle børn
To lærer i klasselokalerne i halvdelen af tiden
Ordentlig forberedelsestid til lærerne
Langt flere uddannede pædagoger i vuggestuer og børnehaver og små børnegrupper – hele dagen
Fritidshjem til alle børn i hele landet til og med 6. klasse
Lejrskoler, oplevelser, kunst og teater til alle børn hvert år
Investeringer i lærer- og pædagoguddannelserne
Læs vores fulde Børneløfte her.
Og se hvad det betyder for lige netop din kommune her. Danmark skal være verdens bedste sted at være barn I alt for lang tid er børne- og ungeområdet blevet behandlet med lappeløsninger.
Når man investerer i skolen, kommer pengene fra besparelser på fritidshjemmet.
Når man får flere timer med to voksne i klassen, ryger lejrskolen.
Generationer af børn og unge har mærket og mærker konsekvenserne tydeligt.
Det er veldokumenteret, at vi bliver nødt til at løfte området som et samlet hele.
I dette rige land skal de rammer, vi tilbyder vores mindste, være langt bedre. Vi skal ikke leve med at kun ni procent af landets børnehaver og 11 procent af vuggestuerne har god kvalitet. At hver femte underviser i folkeskolen ikke har en læreruddannelse, og knap halvdelen af personalet i daginstitutionerne ikke har en pædagoguddannelse.
Vi har alle muligheder for at gøre det bedre, for der er meget at bygge på: Vi har dedikerede pædagoger, lærere og ledere, der brænder for deres fag. Vi har dedikerede forældre. Men der er brug for en ny balance i det, vi bruger vores ressourcer på.
Det er derfor, vi foreslår en ny generationskontrakt, hvor vi giver et historisk økonomisk løft på 15 milliarder kroner om året til vores børn.
Det er Radikale Venstres løfte til alle børn i Danmark:
Over de næste ti år vil vi styrke jeres fællesskaber og løfte jeres udvikling. Vi vil skabe langt bedre vilkår for, at I kan lege frit og vildt og gå på opdagelse i naturen.
En stærk fremtid starter med de små.


---

# Politiske programmer - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vedtagelser/politiske-programmer

Alkohol
Alkoholpolitisk Program Aug 2022
Bæredygtighed
Program for Bæredygtighed (nov 2020)
Demokrati og retspolitik
Radikale ønsker til en ny grundlov (feb 2014)
Europa
Europapolitisk valgprogram (juni 2023)
European Election Manifesto Apr 2024
Forsvar og sikkerhed
Forsvarspolitisk Program (Mar 2024)
IT og digitalisering
Digitaliseringspolitisk program (september 2024)
Kirke og religion
Religions- og kirkepolitik (maj 2021)
Rigsfællesskabet
Rigsfællesskabets udvikling (juni 2023)
Sundhed
Et Bæredygtigt Sundhedsvæsen (vedtaget marts 2025)
Uddannelse
Program For Ungdomsuddannelser (Aug 2023)
Udenrigspolitik
Danmarks udenrigspolitik frem mod 2025 (jan 2021)
Økonomi
Erhvervspolitisk program (jan 2024)
Politiske vedtagelser Resolutioner Politiske vedtagelser Udtalelser fra hovedbestyrelsen


---

# Resolutioner - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vedtagelser/resolutioner

Som medlem af Radikale Venstre har du masser af mulighed for at påvirke partiets politik. For eksempel til det årlige landsmøde, hvor de radikale medlemmer fremsætter og stemmer om resolutioner.
En resolution er et kort politisk budskab, der gælder som landsforbundets politik de efterfølgende tre år, hvis det vedtages af medlemmerne.
Har du lyst til at fremsætte en resolution til det næste landsmøde, så hold øje med radikale.dk fra ca. 1. juli og frem mod landsmødet i september, hvor vi løbende offentliggør resolutionsprocedure og andre praktiske informationer om landsmødet.  Gældende landsmøderesolutioner
Vedtagne Resolutioner 2025
Vedtagne Resolutioner 2024
Vedtagne Resolutioner 2023
Resolutioner fra tidligere landsmøder
Vedtagne Resolutioner 2022
Vedtagne Resolutioner 2021
Vedtagne Resolutioner 2020
Vedtagne Resolutioner 2019
Vedtagne Resolutioner 2018
Vedtagne Resolutioner 2017
Vedtagne Resolutioner 2016
Vedtagne Resolutioner 2015
Vedtagne Resolutioner 2014
Vedtagne Resolutioner 2013
Vedtagne Resolutioner 2012
Vedtagne Resolutioner 2011
Vedtagne Resolutioner 2010
Vedtagne Resolutioner 2009
Vedtagne Resolutioner 2008
Politiske vedtagelser Politiske programmer Politiske vedtagelser Udtalelser fra hovedbestyrelsen


---

# Udtalelser fra hovedbestyrelsen - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vedtagelser/udtalelser-fra-hovedbestyrelsen

Udtalelser fra Radikale Venstres hovedbestyrelse    Behov for transparens og demokrati i beslutningerne om dansk forsvar (januar 2025)  Regeringen og et bredt flertal i Folketinget aftalte i 2023, at der i en 10-årig periode frem til 2033 skal anvendes 143 mia. kr. på fornyelse af dansk forsvar. Beløbet er i 2024 øget til 195 mia. kr. Men de seneste år har gentagne gange vist, at beslutninger på Forsvarsministeriets område, og især våbenindkøb, er foregået uden Folketingets nødvendige demokratiske kontrol og ofte på yderst kritisabel vis.
Forsvaret er gennem de seneste år reorganiseret ad flere omgange, og det synes blandt andet påtrængende at få evalueret, om det er hensigtsmæssigt, at Forsvarsstaben og Forsvarets Materiel- og Indkøbsstyrelse er organisatorisk adskilt, således at det reelt ikke er Forsvarets egen ledelse, som sidder for bordenden, når der skal indkøbes materiel.
Forsvarsministeren har pr. 27. december 2024 nedsat det ekspertudvalg, som var beskrevet i Rammeforliget for Dansk Forsvar og Sikkerhed 2024-33 fra juni 2023. Ekspertudvalget har primært civile kompetencer, og udvalgets opgaver begrænser sig til, som aftalt i Rammeforliget, at sikre en veldrevet og effektiv organisation. Udvalget skal arbejde med områderne ‘Øget udviklingshastighed med fokus på teknologi og data’, ‘økonomisk styring’, ‘organisering af ledelsesstruktur’ og ‘mest forsvar for pengene’. Ekspertudvalget fungerer endvidere kun til primo 2026 og har således ikke til formål at fremme transparens eller understøtte en bredere politisk debat over en længere periode, og der ses derfor et behov for yderligere tiltag.
For at sikre, at beslutningerne sker med størst mulig transparens, på et demokratisk grundlag og muliggør den nødvendige dialog og offentlighed om Forsvaret, foreslår Radikale Venstre:
Nedsættelse af en egentlig forsvarskommission med betydelige militærfaglige og sikkerhedspolitiske kompetencer. Formålet er at give Folketinget, herunder forsvarsudvalget, adgang til alle relevante informationer og analyser, der kan gøre det muligt at foretage den nødvendige politiske strategiske prioritering af mål og midler i tilrettelæggelsen af fremtidens forsvar – både når det handler om personel og materiel. Samtidig skal kommissionen komme med forskellige scenarier og anbefalinger til, hvordan Forsvaret bedst organiseres med henblik på at undgå flere fejl og sikre stringens i implementeringen af de politiske beslutninger. Forsvarsudvalgets sekretariat skal samtidig styrkes, så Folketinget bliver i stand til at følge og vurdere iværksættelsen af kommissionens forslag.
En regelmæssig statusredegørelse i Folketinget, årligt eller oftere, som har til formål at danne grundlag for politiske debatter om implementeringen. Debatterne bør gå ud over den lukkede aftalekreds og være offentligt tilgængelige og dermed give mulighed for at få bidrag fra eksterne aktører.
Oprettelse i Folketinget af et offentligt register for de firmaer, enkeltpersoner m.fl., som ønsker at arbejde som rådgivere (‘lobbyister’) vedrørende forsvars- og sikkerhedsrelaterede emner. Denne ordning på Forsvarsområdet foreslås at fungere som pilotprojekt og kan senere udbredes til andre områder efter europæisk og amerikansk forbillede.
Danmark bør efterleve ICC’s arrestordrer (november 2024)  Radikale Venstres hovedbestyrelse understreger vigtigheden af, at Danmark fortsat er en aktiv og tydelig støtte til Den Internationale Straffedomstol (ICC) i overensstemmelse med FN-pagten og FN’s principper for at fremme retfærdighed og ansvarlighed i verden. Som et mindre land er det afgørende, at vi engagerer os i og styrker internationale institutioner, der arbejder for en regelbaseret verdensorden, hvor magt ikke er ret, og hvor selv de stærkeste aktører kan stilles til ansvar for deres handlinger.
ICC spiller en central rolle i at sikre, at alvorlige forbrydelser såsom krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden bliver efterforsket og retsforfulgt. Danmark har som retsstat og internationalt orienteret nation en moralsk og juridisk forpligtelse til at støtte denne indsats.
Danmarks engagement i ICC er ikke kun et spørgsmål om at sikre retfærdighed for ofrene, men også om at sende et stærkt signal til verden om, at ingen står over loven, og at internationale samarbejder er afgørende for en fredelig og retfærdig verdensorden. Det gælder også, når ICC udsteder arrestordrer mod personer, hvor retten vurderer, at der er vægtige beviser for, at alvorlige forbrydelser kan være begået.
Radikale Venstres hovedbestyrelse har derfor en klar forventning om, at Danmark vil efterleve ICC’s arrestordrer, herunder i sagerne mod Israels premierminister Benjamin Netanyahu, tidligere forsvarsminister Yoav Gallant og Hamas-leder Mohammed Diab Ibrahim Al-Masri.
Vi finder det vigtigt at præcisere, at en arrestordre ikke i sig selv er en domfældelse, men et nødvendigt skridt i en retfærdig proces, hvor beviserne vurderes, og den anklagede har mulighed for at forsvare sig.  Regeringen skal sikre den kommunale velfærd i Økonomiaftalen med kommunerne (maj 2024)  I lyset af en sund økonomi på statsligt niveau, finder Radikale Venstre det kun rimeligt, at staten løfter en større del af den økonomiske opgave, som kommunerne kæmper med i disse år.
Radikale Venstres hovedbestyrelse anbefaler derfor regeringen at udforme en økonomiaftale, der tilgodeser det specialiserede socialområde, så midlerne lokalt ikke forsvinder ud af almenområdet, og dermed forringer vilkår på skoler, daginstitutioner, plejehjem med videre.
Siden 2018 er omkostningerne til det specialiserede socialområde steget med 6 mia. kr., som landets kommunalbestyrelser selv har skullet kompensere. Den udvikling er uacceptabel og skærer dag for dag i kernevelfærden. Hovedbestyrelsen bakker dermed op om det massive opråb fra radikale kommunalbestyrelsesmedlemmer samt den politiske leder, Martin Lidegaard.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 25. maj 2024  Ejendomsvurderinger skal være fair, forståelige og fremme grøn omstilling (september 2023)  De nye ejendomsvurderinger stiller mange borgere i en meget utryg situation. De burde ikke være sendt ud med så mange alvorlige og kendte fejl. Ligesom der er behov for fuld transparens i beregninger så alle kan forstå deres vurderinger.
Princippet om optimal udnyttelse er samtidig udtryk for en forældet forståelse af, hvordan Danmarks areal bør forvaltes. Radikale Venstre opfordrer derfor regeringen til at revidere princippet om optimal udnyttelse henimod faktisk udnyttelse. Herved understøttes grøn omstilling og mere fri natur samtidig med, at tilliden til skattesystemet genskabes.
Skal vi nå ambitionerne om grøn omstilling, mere fri natur og bedre biodiversitet, kan vi ikke bebygge hele landet til den teoretiske grænse. En grund bebygget med et højhus skal selvfølgelig beskattes af den reelle høje værdi. Men en ejer, der lader en stor grund forblive natur, skal ikke straffes med en fiktiv høj værdi der aldrig realiseres.
For Radikale Venstre har det endvidere været vigtigt at håndtere problemstillingen omkring jordejere, der kommer i klemme ved omlægning fra produktion til eksempelvis natur. Regeringen har på Radikale Venstres opfordring iværksat et arbejde, om at udarbejde en ny kategori for ”naturejendomme”, som skal skabe større tryghed for netop disse. Radikale Venstre opfordrer regeringen til at fremskynde dette arbejde, med henblik på at skabe en tiltrængt afklaring.  Et nyt forsvarsforlig (juni 2023)  Der er krig i Europa. Den værste siden 2. Verdenskrig. Vi ser en ny geopolitisk virkelighed. Vi går fra et unipolært liberalt verdenssamfund mod en mere flydende verdensorden, hvor Vesten ikke længere kan diktere, hvad verden samler sig om. Vi har brug for venner og partnere ude i verden, der kan være med til at fremme og bibeholde en international retsorden baseret på et liberaldemokratisk verdenssyn. Men vi er også nødt til at kunne forsvare os selv, vores og vores allieredes territorier og værdier. Først og fremmest med ordets magt, diplomati og dialog. Men om nødvendigt med våben.
Vi skal op på 2 pct. af BNP og nå NATOS styrkemål
I det kommende forsvarsforlig skal Danmark øge forsvarsbudgettet til 2 pct. af BNP, som det er aftalt mellem NATO-landene i Wales-aftalen i 2014 og herigennem også leve op til NATOs styrkemål. Vi skal sikre en genoprettelse af Forsvarets fundament herunder renovering af bygninger, sikre moderne udstyr, tilvejebringelse af reservedele, genopfyldning af lagre og en ordnet organisationsstruktur, der sikrer, at Forsvaret kan drives optimalt.
Styrket fokus på Arktis
Radikale Venstre ønsker et særligt fokus på Arktisk i det kommende forsvarsforlig, herunder en styrket overvågning, der kan anvendes til både civile og militære formål. Indsatserne skal tilrettelægges i tæt samarbejde med Grønland og Færøerne og bidrage til lavspænding og en bæredygtig udvikling i hele det arktiske og nordatlantiske område.
Faglig fundering
Opbygningen af vores forsvar skal ske på et fagligt grundlag. Derfor går vi ind for at anvende 5 pct. af det danske forsvarsbudget på forskning og teknologiudvikling, der kan fremme dual use og samspil mellem det civile og militære Danmark. Samtidig støtter vi etableringen af et ekspertudvalg, der kan give den nødvendige viden bag et veldrevet forsvar og fornuftig opbygning af dette.
Et fleksibelt forsvar
Vi skal sikre en god balance mellem fast stampersonel, en solid, velfungerende og afprøvet reserve, en begrænset værnepligt - også for kvinder - og frivillige kræfter i hjemmeværn og beredskab, der kan mobiliseres efter behov og med størst mulig fleksibilitet.
En attraktiv arbejdsplads
Vi skal sikre, at forsvaret bliver en attraktiv arbejdsplads, der kan tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft gennem tidssvarende uddannelser, fornuftig aflønning og gode arbejdsvilkår. Et forsvar, hvor der sættes ind mod og forebygges krænkelser. Vi ønsker gode vilkår for vores udsendte også efter udsendelsen. En samlet veteranpolitik, der dækker udsendte uanset om disse er udsendt fra Forsvaret, Udenrigsministeriet eller Justitsministeriet.
Et langt stærkere beredskab
Radikale Venstre ønsker at styrke det civile beredskab, ikke mindst indenfor cybersikkerhed og det digitale område, indenfor klimasikring, og når det handler om kritisk infrastruktur på energiområdet.
Forsvaret skal tænkes ind i en større sammenhæng, hvor beredskab og kritisk infrastruktur samt kapaciteter og enheder til moderne krigsførelse i form af bl.a. information og cyber warfare udvikles, gerne i samarbejde med virksomheder og institutioner i Danmark.
Et tæt samarbejde mellem dansk forsvar, danske uddannelses – og forskningsinstitutioner og danske virksomheder vil gavne både Forsvaret, civilsamfundet og erhvervslivet.
Et grønt forsvar
Vi skal turde tænke grønt også i Forsvaret, og vi skal arbejde for, at Danmark får verdens første klimaneutrale flåde. Investeringer i p2x bør derfor indgå i forligsforhandlingerne.
Samtænkning med allierede partnere
Dansk forsvars militære kapabiliteter skal samtænkes med vores partnere i NATO, EU og ikke mindst i Norden samt Baltikum. Eksisterende og kommende forsvars- og våbensystemer skal være kompatible, standardiserede og kunne supplere hinanden. EU-indsatsen med den bredde palette af redskaber, EU råder over, såvel militære som civile, skal samtænkes imellem Forsvarsministeriet, Udenrigsministeriet og Justitsministeriet, så samarbejdet styrkes og understøtter dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Forsvarets kommende investeringer skal styrke samvirket mellem værn og baserer sig på systemer, der effektivt kan virke i netværk. I rammen af NATO og EU skal Forsvaret samarbejde om logistik, uddannelse og vedligeholdelse, så der opnås en sund driftsøkonomi og kompetencer på tværs af værn og allierede.  Fortsæt og udbyg støtten til Ukraine (august 2022)  Rusland har begået utallige krigsforbrydelser i Ukraine, blandt andet omfattende og overlagte bombardementer af civile mål, tortur, voldtægt og drab på civile i de besatte områder, samt tortur og drab på krigsfanger. Det synes at være en bevidst strategi, hvis formål er at svække moralen blandt Ukraines civilbefolkning, militær og politiske ledelse. Denne strategi har før været benyttet i for eksempel Tjetjenien og Syrien og må betegnes som en form for statsstøttet terror, hvor alle ansvarlige systematisk og personligt bør stilles til ansvar for deres gerninger, både retsligt og politisk.
Det er Radikale Venstres hovedbestyrelses opfattelse, at vi både må fortsætte og udvide vores militære, økonomiske, humanitære og politiske støtte til Ukraine, herunder bidrage til løbende genopbygning.
Herudover støtter vi omfattende sanktioner imod Rusland og vi bør sammen med resten af EU begrænse udstedelsen af turistvisa til russiske statsborgere. Det er samtidig essentielt, at EU hurtigst muligt får frigjort sig af afhængigheden af russisk gas gennem energieffektivitet og massiv udbygning med vedvarende energi. Vi må aldrig igen bringe os i en lignende sårbar situation omkring vores energiforsyning.
Den dag der kommer en fredsløsning, er det essentielt, at Ukraine selv forhandler vilkårene. Vi hverken kan eller skal presse Ukraine til at afgive territorium. Efter en fred er Ukraine velkommen i både EU og NATO, hvis de ønsker det, og når de opfylder vilkårene for optagelse.
Vi tror stadig på, at samhandel og samarbejde er befordrende for fred i Verden, og vi skal kunne have relationer til både demokratiske og autoritære lande. Det er imidlertid ikke muligt at se en normalisering af forholdet til Rusland så længe der er russiske soldater på ukrainsk jord. Her er kun utvetydig og omfattende afstandtagen mulig.
Udtalelse vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 27. august 2022  Radikale Venstre støtter ikke forbud mod religiøse symboler i grundskolen (august 2022)  I Radikale Venstre er vi dybt uenige i Kommissionen for den glemte kvindekamps anbefaling om at ville forbyde religiøse symboler i den danske grundskole.
Som socialliberalt parti tror vi på friheden til at tro på det, man vil. Men også på friheden til at bære de religiøse symboler, man ønsker. Det er en grundlæggende frihedsret, som er med til at skabe et rummeligt og tolerant samfund. Dette gælder i alle arenaer og livsfaser af vores liv.
Udfordringerne med kvindeundertrykkelse i etniske minoritetsmiljøer skal tages dybt alvorligt. Men disse løses ikke med kommissionens synsninger, der mangler ballast i evidensbaseret forskning.
Udtalelse vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 27. august 2022  Ukrainske børn skal have hjælp  i skoler og daginstitutioner med det samme (marts 2022)  Det er ikke godt nok, at regeringen vil vente til sommer med at indgå en aftale med kommunerne om en økonomisk håndsrækning for at dække ekstra udgifter til støtte for ukrainske børn i skoler og daginstitutioner.
Radikale Venstre ønsker, at regeringen med det samme indgår en aftale med Kommunernes Landsforening, så skoler og daginstitutioner kan tage godt imod de ukrainske børn.
Udtalelse fra Radikale Venstres hovedbestyrelsesmøde i Nyborg lørdag den 19. marts.Yderligere oplysninger hos Radikale Venstres landsformand Mikkel Irminger Sarbo mobil 40 55 66 66.  Radikale Venstre ønsker at fremme ligestilling i erhvervslivet (november 2021)  Radikale Venstre vil pålægge danske børsnoterede virksomheder at få mere ligelig repræsentation i bestyrelserne inden for de næste fem år således, at andelen af det underrepræsenterede køn i virksomheders bestyrelser kommer op på minimum 40 procent. Efter fem år evalueres reglerne med henblik på eventuelle justeringer.
Derudover vil Radikale Venstre stille krav om, at de virksomheder, der allerede i dag er omfattet af årsregnskabslovens regler om afrapportering for samfundsansvar, opstiller opfølgende måltal for andelen af det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer. Måltallene skal være med til at sætte fokus på ubalancen mellem kønnene og motivere virksomhederne til at fremme ligestilling – også i topposterne.
Vedtaget ved møde i Radikale Venstres hovedbestyrelse den 27. november 2021.  Radikale Venstres udlændingepolitik står fast (oktober 2021)  På baggrund af den seneste tids debat om partiets udlændingepolitik slår Hovedbestyrelsen fast, at Radikale Venstres udlændingepolitik baserer sig på følgende principper:
”De principper, som bærer Det Radikale Venstres politik i det danske samfund, bærer også Det Radikale Venstres internationale politik.
Det danske samfund er en del af verdenssamfundet, der er fælles om ansvaret for det globale miljø og ressourcer, menneskerettigheder, sikkerhed og velfærd. Det enkelte menneske skal sikres fundamentale sociale, kulturelle og demokratiske rettigheder uanset etnisk baggrund, køn, tro eller statsligt tilhørsforhold.Det Radikale Venstre opfatter det som Danmarks særlige og fornemme rolle at fortsætte med at være et foregangsland, hvor det er muligt, for at fremme arbejdet for at opnå fælles løsninger globalt. Vi skal ikke være tilfredse med at yde efter mindste fællesnævner.”
Citat: Principprogrammet af 1997.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 2. oktober 2021  Nok er nok. Israel-Palæstina konflikten anno 2021 (maj 2021)  Israel-Palæstina konflikten kom igen i verdens søgelys da israelsk politi fjernede palæstinensiske demonstranter fra al-Aqsa Moskeen den 7. maj 2021. Som respons herpå sendte Hamas missiler mod Israel efter forinden at have sendt et ultimatum. Dette eskalerede urolighederne til væbnet kamp som har forårsaget hundredvis af civile døde, langt de fleste på palæstinensisk side på grund af Israels militære overlegenhed. Der er kun to grupper som vinder på denne tragedie; det er Hamas og den højrenationale israelske bosætterbevægelse og deres politiske støtter, da begge parters konfliktoptrappende politik legitimeres af den gensidige vold.
Konflikten mellem Israel og Palæstina drives af disse mørke kræfter på begge sider, men den næres i disse år først og fremmest af Israels helt uacceptable behandling af den palæstinensiske befolkning, herunder de ulovlige bosættelser med tvangsforflyttelse, ekspropriation af ejendom og ødelæggelse af civile installationer. Den israelske regerings behandling af den palæstinensiske befolkning betegnes nu fra flere sider som reel apartheid. Med den israelske fremfærd umuliggøres den eneste mulige og varige løsning på konflikten: En selvstændig stat til palæstinenserne.
Alvoren i den israelske regerings behandling af den palæstinensisk befolkning understreges også af, at den internationale straffedomstol i Haag (ICC) i marts i år besluttede, at der var rimelig grund til at undersøge Israel for krigsforbrydelser i Gaza og på den besatte Vestbred.
Det er på tide at det internationale samfund siger fra overfor denne systematiske forskelsbehandling af egne borgere og den uendelige krig mellem Israel og Hamas. Målet er dobbelt. Fredsforhandlingerne skal tilbage på sporet. Men indtil da har Israel ansvaret for at beskytte den palæstinensiske befolkning og sikre dem samme basale rettigheder som israelerne. Radikale Venstre opfordrer den danske regering til at søge enighed i EU om at lægge det nødvendige pres for at sikre begge dele, herunder søge enighed om europæisk boykot af de få finansielle virksomheder, der muliggør den israelske bosættelsespolitik.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 29. maj 2021.  Danske statsborgere i fangelejre i Syrien (marts 2021)  Radikale Venstres hovedbestyrelse finder det uacceptabelt, at regeringen ikke holder Folketinget fuldt oplyst gennem relevante fora om efterretninger, der knytter sig til situationen om danske statsborgere i fangelejre i Syrien.
Hovedbestyrelsen opfordrer derfor Folketingets partier til at gøre det klart for regeringen, at spørgsmålet i sidste ende kan være afgørende for tilliden til de relevante ministre.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 20. marts 2021  Radikale Venstres erhvervspolitik efter Coronakrisen (januar 2021)  Coronakrisen er exceptionel og den er ikke ovre. Nogle virksomheder er ramt hårdt og endda lukket. Nogle er helt upåvirkede. Nogle har sadlet om, tænkt nyt og innovativt og fundet nye veje. Vi har ikke set de langsigtede økonomiske konsekvenser og det er nu vi skal understøtte og lægge sigtelinierne for en radikal og grøn erhvervspolitik post-corona.
Radikale Venstre er et socialliberalt parti, der vil give hvert enkelt individ de bedste muligheder for at udfolde sine evner og interesser og derved opnå den ønskede livskvalitet samtidigt med at erhvervslivet bedst muligt kan understøtte samfundsudviklingen.
Radikale Venstre er et holdningsparti, der ikke varetager bestemte erhvervs interesser. Formålet med erhvervspolitikken er at skabe de bedste rammebetingelser for alle virksomheder, så der er råd til både velfærd og Danmarks fortsatte udvikling.
Med udgangspunkt i hensynet til klimaet, naturen, råstofanvendelse, folkesundheden og til medarbejderne, skal rammebetingelserne understøtte:
værdiskabelse
bæredygtighed
innovation og teknologisk udvikling
Radikale Venstre ønsker at styrke EU’s indre marked og de internationale institutioner, der sikrer multilateral handel og investering. Danmark skal via initiativer i EU
sikre en aktivistisk konkurrencepolitik, der ikke beskytter monopoler
fremme det internationale samarbejde, der forhindrer
skattesnyd, hvidvask og korruption.
Radikale Venstre er tilhænger af øgede beføjelser til EU til at indføre regler og minimumssatser for selskabsskat for at undgå, at overskud flyttes til lande med lav beskatning.
Rammebetingelserne skal støtte den grønne omstilling, herunder:
Lovgivningen skal med tilskud og afgifter gøre det fordelagtigt for virksomhederne at nedbringe CO2 udledningen uden at tilskynde til flytning af produktion til udlandet (lækage). Radikale Venstre støtter EU’s forslag om carbon border tax.
Offentlig forskning skal styrkes med fokus på grønne teknologier, Bio/Farma og IT uden det går ud over øvrige forskningsområder. Radikale Venstre vil samtidig understøtte forskning of udvikling i privat regi gennem målrettede programmer, der også understøtter iværksætteri og innovation.
Det offentliges rolle i erhvervspolitikken
Det er afgørende for virksomhedernes konkurrenceevne, at de har adgang til kompetente medarbejdere. Det er derfor vigtigt at uddannelsessystemet på alle niveauer kan levere de kompetencer, erhvervslivet efterspørger og at det er let og enkelt at ansætte kompetente medarbejdere fra udlandet.
Den offentlige regulering skal understøtte erhvervslivets udvikling, skal være enkel og må ikke medføre administrativt bøvl. Vi skal have den bedste erhvervsservice fra stat, region og kommune og kommunikationen skal være let forståelig og kunne foregå digitalt.
Det offentlige skal sikre – men ikke nødvendigvis eje – infrastruktur i verdensklasse som udgangspunkt for virksomhedernes aktiviteter. Det gælder såvel fysisk som digital infrastruktur.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 30. januar 2021.  Radikale Venstre udtrykker solidaritet med ofrene for antisemitiske hadforbrydelser (november 2019)  Radikale Venstre tager stærkt afstand fra det hærværk, der er begået mod jødiske begravelsespladser i flere dele af landet, og den uhyggelige brug af klistermærker med jødestjerner på private postkasser.Radikale Venstre ønsker at udtrykke solidaritet med Danmarks minoriteter, herunder ofrene for de hadforbrydelser og intimideringer, som de antisemitiske angreb på årsdagen for krystalnatten er eksempler på.
Udtalelse vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 23. november 2019.  Hormuz-indsats kræver folkeretligt grundlag (august 2019)  Radikale Venstre ønsker ikke, at Danmark skal deltage i en flådeindsats ved Hormuz-strædet, uden at der er et klart folkeretligt grundlag, forankret i FN-pagten, og EU-opbakning til en eventuel mission.En amerikansk eller britisk ledet indsats uden bred international opbakning vil uundgåeligt føre til eskalation af konflikten, og Radikale Venstre ønsker i stedet med alle midler en de-eskalation. Så længe danske skibe ikke er blevet opbragt eller chikaneret på anden vis, vil en dansk militær indsats uden folkeretligt grundlag kun bidrage til den unødige eskalation.
Udtalelse fra Radikale Venstres hovedbestyrelsesmøde lørdag den 24. august 2019  Radikale Venstre vil have handlingsplan for reduktion af husdyr-MRSA (marts 2017)  Antibiotikaresistens er ifølge WHO den næste store sundhedsmæssige udfordring, vi står overfor. Der er frygt for udvikling af multiresistente bakterier, der vil have en stor betydning for menneskelig sundhed og dødelighed. Selv om husdyr-MRSA ikke udgør en specifik trussel mod mennesker sammenlignet med Stafylokokker generelt, er den stadig et problem i forhold til hospitaler og svækkede personer.Der er grund til at tage MRSA-problematikken meget seriøst. Den store spredning vidner om bagvedliggende problemer, der skal tages hånd om, inden andre og værre resistente bakterier dukker op. Der er frygt for overførsel af resistensgener til andre bakterier.Radikale Venstre anerkender, at dansk landbrug er kommet rigtig langt i forhold til reduktion af antibiotikabrug og ligger lavt i internationalt perspektiv bl.a. ved forbud imod systematisk profylaktisk brug af antibiotika.Radikale Venstre understreger, at det er dyreetisk uforsvarligt at tale for et totalt forbud imod antibiotika, da syge dyr selvfølgelig skal behandles. Det er også vigtigt at understrege, at danskproduceret kød er antibiotikafrit, når det købes, uanset om dyret har været behandlet eller ej. Der er dog et fremvoksende marked for kød, hvor dyret garanteret aldrig har været behandlet. Herudover er der bred videnskabelig enighed om, at vi skal arbejde for en yderligere reduktion af antibiotikaforbruget stadig under hensyn til dyreetik.Radikale Venstre støtter derfor op om en målrettet, markant indsats som omfatter
optimeret anvendelse af stadigt mindre mængder antibiotika,
herunder begrænsning af eller forbud mod de typer antibiotika, der er særligt vigtige for mennesker
forebyggelse af infektioner både i stalde og på hospitaler
styrket overvågning, herunder også af andre og farligere bakterier og
prioritering af yderligere forskning.
Spredningen af husdyr-MRSA skal begrænses igennem en målrettet og evidensbaseret tilgang. Hvis Danmark får held med at etablere smittefrie områder, f.eks. på Bornholm, vil man endvidere kunne eksportere smittefrie grise til udlandet.Udtalelse fra Radikale Venstres Hovedbestyrelsesmøde 18. marts 2017  Vores børn. Vores ansvar. Drop kontanthjælpsloftet. (oktober 2016)  Radikale Venstre vil afskaffe det såkaldt moderne kontanthjælpsloft, der træder i kraft 1. oktober 2016. Vi vil vise nye veje, også for de mest udsatte medborgere. Fattigdom er ikke en løsning, hverken menneskeligt eller økonomisk.
Kontanthjælpsloftet henter økonomisk gevinst på bekostning af udsatte børn og voksne, og vil have voldsomme konsekvenser. Mange familier vil blive presset hårdt økonomisk og risikerer hjemløshed. 10.000 børn er i fare for at blive sendt ud i fattigdom, isolation og mistrivsel, skubbet ud på kanten af samfundet.Et omskifteligt liv uden et fast sted at kalde hjem vil undergrave enhver mulighed for stabil tilknytning til arbejdsmarkedet og et trygt børne- og skoleliv. Det vil efterlade mange børn i risiko for at forlade folkeskolen uden forudsætninger for at tage en ungdomsuddannelse, uden at have dannet stærke bånd til deres jævnaldrende. En barndom i fattigdom giver også ringere muligheder, når man selv stifter familie - og dermed skader regeringens fattigdomspolitik ikke kun mennesker nu og her, men efterlader ar på kommende generationer.Radikale Venstre vil arbejde for, at samfundet bliver et fællesskab med plads til og brug for alle, både på arbejdspladsen og i skolen. Vi vil give muligheder for dem, der har behov, ikke sende tusindsvis af børn i fattigdom.Det er vores børn. De er vores ansvar. Drop kontanthjælpsloftet.Udtalelse vedtaget af Radikale Venstres Hovedbestyrelse 1. oktober 2016.  Forskning i forebyggelse af terror (august 2016)  Hovedbestyrelsen opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for oprettelsen af en fælles enhed for forskning i forebyggelse af terror. Formålet er at få forskning på tværs af faglige områder, gerne med indhentet inspiration fra tilsvarende enheder i udlandet.Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse lørdag den 27. august 2016.  Stop svindlen med skattekronerne - flere ansatte i SKAT (marts 2016)  Gennem nogle årtier har SKAT/Skatteministeriet lidt under en række omstruktureringer, udflytninger, it-skandaler og besparelser på personaleområdet. En række dygtige medarbejdere har mistet deres job og SKAT har ikke i tilstrækkelig grad kunnet opfylde sin rolle i samfundet. Borgerne mister deres tillid til systemet, og skattesvindel samt manglende inddrivelse af udestående skat mv. er forekommet i endog meget stort omfang.Radikale Venstre ser det som bydende nødvendigt, at der sker en reorganisering, at der ansættes yderligere kvalificeret personale til at afhjælpe situationen, og tilføres yderligere ressourcer i øvrigt, så befolkningen igen kan få tillid til en væsentlig organisation til opretholdelse af velfærdssamfundet. Ligeledes bør hovedårsagerne til problemerne i SKAT belyses, således at vi kan lære til fremtiden.
Udtalelse vedtaget af Radikale Venstres Hovedbestyrelse den 12. marts 2016.  Nej til overvågning af borgernes brug af internettet (januar 2016)  Radikale Venstre opfordrer regeringen til at skrinlægge alle tanker om konstant og systematisk overvågning af alle danskeres adfærd på internettet - den såkaldte sessionslogning.
Sessionslogning blev indført af VK-regeringen som et værn mod terror og suspenderet af SR-regeringen, fordi det på ingen måde tjente sit formål.Genindførelse af sessionslogning, og endda i udvidet form, betyder, at hver eneste borgers adfærd på nettet vil blive overvåget - ifølge branchen gennemsnitligt mere end een gang i minuttet. Det vil være et brud med borgernes ret til privatliv og er ganske enkelt ikke en retsstat værdig.Udtalelse fra Radikale Venstres hovedbestyrelse vedtaget 30. januar 2016   Politiske vedtagelser Politiske programmer Politiske vedtagelser Resolutioner


---

# Internationale relationer - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/internationalt/internationale-relationer

The Alliance of Liberals and Democrats for Europe (ALDE) ALDE samler politiske partier med fælles liberale, demokratiske idealer fra mere end 30 europæiske lande. ALDE-partiet er en international nonprofitorganisation, der har sit hjemsted i Bruxelles i Belgien.
ALDE-partiets rolle er at:
styrke den liberale demokratiske bevægelse i EU og i hele Europa
bistå liberale demokratiske politikere over hele Europa for at skabe bedre netværk og definere en fælles politisk vision
udarbejde og vedtage et fælles manifest for valg til Europa-Parlamentet
ALDE var de første til at oprette en europæisk politisk familie i 1976, i lyset af det første valg til Europa, og oprettede ALDE som et europæisk politisk parti i 1993. ALDE-partiet udgør en stadig vigtigere forbindelse mellem borgerne og EU, der repræsenterer millioner af europæiske vælgere, og vokser løbende i størrelse og betydning.
Læs mere om ALDE her
Læs om ALDE's værdier her Liberal International (LI) LI samler liberale og demokratiske partier fra hele verden, der deler fælles værdier om frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstat. LI er en international nonprofitorganisation med hovedsæde i London, Storbritannien.
Liberal Internationals rolle er at:
fremme og beskytte liberale værdier og menneskerettigheder globalt
støtte liberale partier og politikere i deres arbejde for demokratiske reformer og internationalt samarbejde
styrke dialogen mellem liberale bevægelser og udarbejde fælles politiske principper og manifest
Liberal International blev grundlagt i 1947 med vedtagelsen af det historiske Oxford Manifesto, der fastlagde de grundlæggende liberale principper efter Anden Verdenskrig. Organisationen har siden udviklet sig til et globalt netværk med medlemmer fra over 100 lande og fungerer som en central stemme for den liberale bevægelse på verdensplan. LI arbejder for at forbinde borgere og beslutningstagere gennem samarbejde, debat og politisk handling og spiller en vigtig rolle i at fremme frihed og demokrati internationalt.
Læs mere om LI her  ALDE - Alliance of liberals and democrats for Europe   Internationalt Internationalt udvalg Internationalt Udviklingssamarbejde


---

# Internationalt Udvalg - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/internationalt/internationalt-udvalg

Internationalt Udvalg har til opgave at udvikle international radikal politik og varetage partiets internationale relationer. Vi understøtter folketingsgruppens internationale arbejde, udvikler politiske programmer på det internationale område og er kontaktpunkt for Radikales søsterpartier i udlandet. Vi promoverer FN’s verdensmål og støtter lokalforeninger i deres arbejde med verdensmålene. I løbet af året arrangerer vi forskellige møder og konferencer enten alene eller i samarbejde med andre organisationer. Internationalt Udvalgs arbejde ledes af en styregruppe valgt af Hovedbestyrelsen.
Hvis du vil være med eller bare er nysgerrig så kontakt os gerne! Søg Internationalt Udvalgs aktivitetspulje Som noget nyt kan du, din kommuneforening eller storkreds i 2025 søge partiets internationale udvalg om midler til afholdelse af aktiviteter med internationalt tema!
Du kan søge på vegne af dig selv, din kommuneforening og din storkreds. Det er et krav, at aktivitetens tema lægger sig op ad udvalgets fire politiske fokusområder, som du kan læse mere om nedenfor.Du kan søge op til 10.000 DKK
For at søge puljen skal du:
Downloade og udfylde denne Budgetskabelon og vedhæfte det som en fil i ansøgningsskemaet.
Udfylde dette ansøgningsskema
Internationalt Udvalgs fokusområder 2025-26    Erosion af den regelbaserede verdensorden  I takt med at stormagtskonflikter tilspidses og autoritære regimer styrkes, udfordres den regelbaserede verdensorden, som Danmark og Radikale Venstre i årtier har været en del af og forkæmpere for. Institutioner som FN, WTO og Menneskerettighedsdomstolen svækkes, mens vilkårlige magtanvendelser og brud på folkeretten bliver stadig hyppigere.
Det rejser afgørende spørgsmål om dansk udenrigspolitiks rolle i en ny verdensorden og om,
Kan vi som enkelt parti være med til at forsvare og genopbygge tilliden til de strukturer, der skal sikre fred, retfærdighed og en bæredygtig global udvikling?
Hvad betyder udviklingen for små staters muligheder i en multipolær verden?
Hvordan skal et liberalt parti som Radikale Venstre svare, når det internationale samarbejde undermineres indefra og udefra?
Fake news eller free speech?  Demokratiske samfund står i stigende grad over for en grundlæggende udfordring: Teknologiske platforme er i dag blandt verdens mest magtfulde aktører, og deres beslutninger om moderation, algoritmer og datahåndtering påvirker milliarder af menneskers adgang til information og forståelse af virkeligheden. Samtidig forsøger autoritære stater at udnytte denne infrastruktur til at destabilisere demokratiske processer og undergrave tillid.
Disse spørgsmål kræver en ny radikal stillingtagen til ytringsfrihedens rolle i det 21. århundrede:
Hvor går grænsen mellem ytringsfrihed og skadelig misinformation?
Hvilken rolle bør EU spille i at regulere techgiganter, og hvordan bevarer vi pluralisme og åbenhed uden at åbne døren for manipulation?
Hvordan beskytter vi den åbne, frie debat i en digital offentlighed, hvor misinformation, propaganda og påvirkningskampagner trives?
Smeltetid og brydningstid i Rigsfællesskabet  Arktis og Nordatlanten er under hastig forandring – geopolitisk, klimamæssigt og indenrigspolitisk. Isen smelter, og med den åbnes nye sejlruter, nye muligheder for råstofudvinding og nye militære interesser. USA, Rusland og Kina øger deres tilstedeværelse, og Arktis er ikke længere en fredelig randzone, men en del af verdens sikkerhedspolitiske brændpunkter.
Samtidig rejser selvstændighedsdebatter og identitetspolitiske strømninger i Grønland og Færøerne spørgsmål om Rigsfællesskabets fremtid og Danmarks udenrigspolitiske ansvar.
Spørgsmål, som Radikale Venstre skal forholde sig til, omfatter:
Hvordan balancerer vi mellem stormagtsrivalisering, oprustning og behovet for fredelig udvikling i nord?
Hvordan fastholder vi en værdibaseret tilgang til Arktis, som respekterer befolkningernes rettigheder og behov i hele Rigsfællesskabet – også når det bliver svært?
Det handler om Mennesker: Udviklingsbistandens og nødhjælpens sammenbrud  De geopolitiske diskussioner kommer hurtigt til at handle om stormagter, styrkeforhold og handelsbalancer. Derfor fokuserer vi på alt det, der handler om mennesker:
I de seneste år har vi set markante tilbageskridt på disse områder. Både i Europa og i USA ser vi angreb på fundamentale rettigheder. Kvinders ret til fri abort er under pres i flere lande, og minoriteters rettigheder udfordres.
Med det abrupte stop for U.S.A.I.D har Trump-administrationen frataget millioner af mennesker adgang til basal fødevarehjælp, sundhedspleje og livsnødvendige forsyninger. Sammen med beslutningen om at trække USA ud af WHO, efterlader nedlukningen af programmer under U.S.A.I.D. et tomrum i den globale humanitære bistand. Det rejser akutte og vigtige spørgsmål for os i Danmark og Europa. Skal EU træde i karakter og kompensere? Ligger der en geopolitisk mulighed i at styrke nye partnerskaber?
Ser vi ind i en ny mulighed for det afrikansk-europæiske samarbejde? Ligeledes stiller klimaforandringer os over for nye globale udfordringer. Antallet af klimaflygtninge stiger, og vi må tage stilling til, om vores udviklingspolitik over for særligt Afrika skal tage form af øget bistand eller stærkere handelsrelation Aktiviteter i 2025-26
Nyt udenrigspolitisk program for 2026-30. Læs Radikales udenrigspolitiske program frem til 2025 her.
Studietur til Riga, Letland. Læs om turen her.
Repræsentation ved ALDE Congress og Liberal International 209th Executive Committee. Læs om LI ExComm her.
Vil du gerne følge med?
Skriv dig på mailinglisten
Følg os på Facebook
Medlemsnetværket (Kræver medlemslogin)
Kontaktoplysninger Kontaktiu@radikale.dk
FormandBenedikte Klothbenedikte.radikale@outlook.com
Sekretær for internationalt udvalgPetrine Johannesen Bernerpetrine.johannesen@ft.dk eller Tlf. 6162 4813   Internationalt Udviklingssamarbejde Nyhed Ny aktivitetspulje til lokalaktive Nyhed Valg til Internationalt udvalg


---

# Udviklingssamarbejde - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/partiet/internationalt/udviklingssamarbejde

Historik I 2010 nedsatte Folketinget det Danske Institut for Partier og Demokrati (DIPD) som en støtte til den danske demokratibistand, herunder særlig støtten til udvikling af politiske partier og flerpartisystemer i udviklingslandene. Dette gør DIPD ved med udviklingsmidler at støtte partisamarbejde og opbyggelsen af demokratiske partier rundt om i verden, uafhængige medier og NGO’er samt ved oprettelsen at samarbejdsaftaler med både lokale partnere, partier og internationale flerpartisstøtteinstitutioner.
DIPDs bestyrelse består blandt andet af partiudpegede medlemmer - og en stor del af den bevilling, DIPD som selvejende institut modtager fra udenrigsministeriet, bevilliges videre til de danske partier, som dermed søsætter deres partnerskaber med nationale og regionale kræfter rundt om i verden. Det er på den baggrund Radikale Venstres nuværende projekter Moldova, Georgien og Nepal drives - og det er også partiet selv, der står for fondsforvaltningen, partnerskabsindgåelsen, projektfremdriften og overholdelsen af de administrative, finansielle og programmatiske forpligtelser, som udenrigsministeriet stiller til udviklingsbistanden.  Hvorfor? Ideen er, at de danske partier selv ligger inde med stor viden om, hvordan man udvikler og fremmer demokratiske institutioner i politiske systemer, og at vi ved at arbejde sammen og lære af hinandens erfaring kan støtte udviklingen af politiske partier i en mere pluralistisk og demokratisk retning.
Omvendt giver det de danske partier en lang række fordele at deltage i udviklingssamarbejdet: De får fingeren på pulsen, hvad angår globale strømninger i dele af verden, de ellers kan have svært ved at begribe, og deres partiinstitutioner får nogle helt unikke muligheder for at udvikle stærke transnationale relationer og kapaciteter, hvilket igen gør det danske medlemsdemokrati mere bæredygtigt og solidarisk.  Struktur Det danske partiudviklingssamarbejde har været organiseret på forskellige måder gennem tiden. I begyndelsen var der en stor grad af centralisering inde i selve DIPDs organisation. Siden 2021 tilskrev en ny DIPD-strategi dog en større grad af selvstændighed til partierne, hvilket blandt andet indebar, at en større del af det administrative og programmatiske ansvar lå hos partierne. Der udvikledes en rammeaftale mellem Radikale Venstre og DIPD for perioden 2021-2025 (der dog først lå endeligt klar i begyndelsen af 2023), som siden da har reguleret vores indsats. Det har ført til følgende partnerskaber: Partnerskaber    Eastern European Center for Multiparty Democracy (EECMD)  EECMD er en international NGO med base i Moldova, men med kapaciteten til også at engagere sig i Armenien. Med EECMD har vi følgende projekter:
Støtte til kapacitetsopbygning og fremme af politisk dialog mellem politiske partier (Moldova)
Projektet er en fortsættelse af et pilotprojekt fra 2024. Helt konkret forsøger vi med inspiration i dansk partikultur at skabe civilrum, hvor moldoviske partier kan møde både hinanden og borgere i øjenhøjde, samt støtte tre specifikke partier (PAS (regeringspartiet), CUB (ALDE medlem) og Impreuna) i deres organisationsopbygning, interne, decentraliserede politikudvikling og i at sikre retfærdig og inkluderende deltagelse fra deres medlemmer. Vi driver dette projekt sammen med Venstres underorganisation for udviklingsprojekter, Danish Liberal Democracy Platform – og RV støtter i 2025 projektet med 650.000 kr.
Projektet koordineres p.t. af Micki Frier Suwalski (suwalski88@gmail.com) og løber indtil udgangen af 2025.
Increasing Female Representation and Influence in Local Politics (Moldova)
Projektet er et flerpartisprojekt mellem en lang række danske politiske partier og en endnu længere række internationale og udenlandske aktører fra Nairobi til Bangkok. Radikale Venstre engagerer sig gennem projektet i Moldova med EECMD som partner.
Målet med projektet er at øge kvinders indflydelse og deltagelse i lokalpolitik. Målet har følgende konkrete mål:
Gender Audits af deltagende danske og udenlandske partier
Udarbejdelse og implementering af strategier og handleplaner for at få flere kvinder engageret i lokalpolitik
Øget antal kvinder opstillet til lokalvalg
Projektet koordineres p.t. af Freya Hvass (freya@hvassmail.dk) og løber indtil udgangen af 2025.  Interparty Mechanism for Co-operation (IMC)  Supporting Young Political Leaders In Politics
I Nepal arbejder vi sammen med flerpartiplatformen IMC om at engagere de nepaletiske unge i demokratiet. Vi giver dem redskaber til at arbejde sammen på tværs af kaster, partier og meninger. Projektet er drevet frem af glæden ved demokratiet og troen på at den bedste fremtid ligger i samarbejde på tværs af meninger.
I samarbejde med IMC laver Radikale Venstre - sammen med repræsenter fra Radikal Ungdom - workshops for unge, der er udvalgt af partierne i det nepaletiske parlament. Her bliver de unge trænet i demokrati, ligestilling og samarbejde. I Nepal har man traditionelt har svært ved at arbejde på tværs af partier, og derfor fokuserer IMC og Radikale Venstre på at bygge bro mellem de unge og klæde dem på til at samarbejde bredt.
Med projektet ønsker Radikale Venstre at sikre de unge en stærkere indflydelse i det nepaletiske parlament, hvor de er kraftigt underrepræsenteret. Målet er at gøre de unge bedre kvalificeret til at stille op som kandidater og sidde i parlamentet ved at give dem konkrete redskaber til demokrati og samarbejde.
Projektet koordineres p.t. af Clara Halvorsen (clarahalv@gmail.com) og Svend Thorhauge (svend@thorhauge.dk) Bliv en drivkraft bag indsatsen  Nyhed Radikale Venstre søger nyt forpersonskab for udviklingssamarbejdet


---

# [PDF] radikale-venstre_borneloftet_kortversion.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/41wbebvg/radikale-venstre_borneloftet_kortversion.pdf

En stærk fremtid  
starter med de små
- Kort version
22
Vores samfund er i ubalance. Mens voksne generationer bliver rigere, bliver 
børn og unges liv fattigere: Alt for mange børn og unge mistrives, børn leger 
mindre med hinanden og er mere på skærm, og de fællesskabende institutioner 
– vuggestuer, børnehaver, skoler, fritidshjem og klubber - er i underskud. 
Der mangler uddannede pædagoger og lærere med tid, friere rammer og flere 
ressourcer til at løfte alle børn. Forældre oplever konsekvenserne, og de seneste 
år har flere valgt de offentlige tilbud fra. Den udvikling udfordrer selve funda -
mentet under vores samfund. Danmark bygger på, at vi går i klasse med hi -
nanden på kryds og tværs og gør os umage for at give alle børn lige muligheder. 
Vi har på alle niveauer lavet for mange regler og mål i stedet for at fokusere på 
det allervigtigste: Voksnes tid og nærvær med børn. Det er kritisk for alle børn, 
men særligt de mindste og socialt udsatte børn er afhængige af voksenkontakt 
for at trives og danne gode relationer. Derfor er der brug for en plan B. 
Vi foreslår en ny balance i det, vi bruger vores ressourcer på. Vi vil give børns leg 
og udvikling et historisk løft på 15 mia. kr. Vores forslag handler både om flere 
ressourcer, men også om at bruge dem rigtigt. Vi skal på én gang sætte daginsti -
tutioner, skoler og fritidshjem fri og sikre, at de har veluddannede pædagoger og 
lærere nok til at lave den pædagogik, de gerne vil. Børneløftet er den første plan, 
der sætter de penge af, det koster, og som samtidig giver friheden til at sætte 
ind, hvor det giver mening i børnegruppen. 
I det følgende kan du læse en kort opsummering af de forslag, som vores udspil 
indeholder.
33
I vuggestuer, dagpleje og børnehaver investerer vi  
3,7 mia. kr. årligt i:
 • Vuggestuer og børnehaver med uddannede pædagoger hele dagen.  Vi 
vil styrke kvaliteten i daginstitutionerne ved at stille lovkrav om, at tre ud af fire 
voksne i daginstitutioner skal være uddannede pædagoger. Det vil betyde 11.000 
flere uddannede pædagoger. Med Børneløftet lægger vi 2 mia. kr. oven i mini -
mumsnormeringerne. Det svarer til at give børnene ca. 4.400 flere voksne, så de 
faktisk får en normering på 1:3 og 1:6 ude i institutionerne, og pædagogerne kan 
have små børnegrupper både om morgenen og om eftermiddagen. 
• Pædagogerne skal have mere uddannelse. Ikke mindre. Vi vil tiltrække og 
fastholde flere på pædagoguddannelsen samt uddanne langt flere af de med -
hjælpere, der allerede er i institutionerne, til pædagog eller pædagogisk assi-
stent. Det vil vi gøre ved at investere massivt i pædagoguddannelsen, give pæda -
goger ret til en pædagogkandidatuddannelse, gøre merituddannelsen gratis og 
lave uddannelsesstillinger i alle landets daginstitutioner. Derudover afsætter vi 
midler til oprette en ny fri pædagoguddannelse, samt til at alle dagplejer med 
tiden uddanner sig til pædagogiske assistenter.
• Mere pædagogik og skolestart i august for alle børnehavebørn. Vi vil 
fremme pædagogik og udvikling i vuggestuer og børnehaver ved at videreud -
vikle det pædagogiske grundlag og lærerplanerne og udbrede frikommuneforsø -
gene til alle kommuner. Derudover vil vi fremme selvejeformen og styrke foræl -
drebestyrelser og faglig ledelse. Med løftet afsætter vi desuden 250 mio. kr. til at 
afskaffe forårs-SFO’en, så børn kun skal starte i skole én gang, og samtidig vil vi 
igangsætte et udviklingsarbejde om den gode skolestart.
I skolen investerer vi 7,1 mia. kr. årligt i: 
 • Vi vil lykkes med inklusionen. Vi afsætter midler til, at der kan være to 
voksne (lærere og pædagoger) i halvdelen af timerne i skolen. Så der er ressour-
cerne nok, til at lærerne og pædagogerne kan hjælpe børn med det samme og 
være der i frikvarterne. Børn, forældre og lærere skal ikke vente månedsvis på 
hjælp fra eksempelvis PPR.
• Veluddannede lærere med ordentlig forberedelsestid. Vi tilfører skolerne 
ressourcer nok til at sikre, at lærerne kan have ordentlig forberedelsestid, så 
de kan lave undervisning, der får alle elever med, og hvor flere børn oplever, 
at de lykkes i skolen. Det betyder også, at der skal være ressourcer til, at mere 
undervisning kan foregå ude af klasselokalet og mere i naturen. Derudover vil vi 
tiltrække flere til lærerfaget bl.a. ved at gøre merituddannelsen gratis og give de 
studerende ret til en lærerkandidatuddannelse.
44
• Mindre skærm og mere fællesskab. Vi afsætter 1500 kr. pr elev i folkesko -
len, så skolerne har råd til mere af det, der gør det sjovt og lærerigt at være 
barn i folkeskolen, og som styrker klassefællesskabet. Pengene kan eksempelvis 
bruges til indkøb af gode materialer i fagene, udflugter, lejrskoler, sætte en mu -
sical op på skolen eller andet. Derudover afsætter vi midler til at styrke kunst og 
kultur i folkeskolen bl.a. ved at have kunstnere ansat på skolen. Vi vil indføre en 
ny vejledning om, at mobiltelefoner ikke medbringes i indskolingen og alene ind -
drages med et fagligt eller pædagogisk formål på mellemtrin og i udskolingen. 
Ligesom at al undervisning i indskolingen, over 75 pct. af undervisningen i hvert 
fag på mellemtrinnet og over halvdelen af undervisningen i hvert fag i udskolin -
gen skal være analog. Så vi får mindre skærm og mere oplevelse og fantasi.
• Mindre bedømmelse. Vi vil afskaffe nationale test og mindske betydningen af 
karakterer ved at afslutte folkeskolen på en anden måde end eksaminer, så der 
bliver mere plads til at eksperimentere, øve sig og turde at lave fejl.
• Gratis skolemad og bedre indeklima. Vi vil give alle børn i folkeskolen gratis 
skolemad, og give en økonomisk håndsrækning til trængte kommuner, så de kan 
komme i gang med forbedringer af eksempelvis inventar, rengøring og gøre op 
med klamme toiletter. 
• Flere børn på efterskole. Vi vil med en ny stipendieordning give 1200 unge, 
der kommer fra familier med en husstandsindkomst på under 500.000 kr. årligt, 
mulighed for at komme på efterskole.
I børns fritid investerer vi 4,3 mia. kr. i: 
 • Fritidshjem op til 6. klasse og styrket fritidspædagogik. Vi vil lave selv-
ejende fritidshjem for alle børn op til 6. klasse. Hvor børn træder ind i en synlig 
anden verden end skolen, og de kan lege, være fysisk sammen og fordybe sig i 
forskellige aktiviteter i stedet for at gå hjem på værelset og sidde med telefonen. 
Vi vil lave en 10-års plan for at genrejse fritidshjemmene, så de får deres egen 
lov, egne lokaler, egen ledelse og gode værksteder. Derudover vil vi styrke 
kvaliteten i fritidshjemmene ved at igangsætte et pædagogisk udviklingspro -
gram og fremme forskning i fritidspædagogik. 
• Klubber med længere åbningstider og opsøgende pædagoger særligt i 
de områder, hvor de sociale udfordringer og ungdomskriminaliteten er størst. I 
en ny lov for fritidspædagogikken vil vi fastslå, at alle fritidsinstitutioner har en 
opsøgende og forebyggende rolle og sikre den nødvendige økonomi. 
• Mere natur og leg på vejen og flere bemandede byggelegepladser. Vi vil 
give kommunerne frihed til at lave flere børnezoner og bilfrie dage, hvor børn 
kan lege på vejen, og arbejde for at afbureaukratisere de steder, hvor national
55
lovgivning står i vejen for, at de kan gøre det. Vi vil udbrede legepladser, hvor 
børn kan lege vildt, og afsætter midler til at etablere og drive 20 bemandede 
byggelegepladser fordelt i hele landet. Derudover vil vi oprette Videnscenter for 
Børnevenlige Byer og Legepladser, der skal rådgive, inspirere og give omlægn -
ingsstøtte til kommuner, daginstitutioner, skoler, fritidsinstitutioner mv. med 
henblik på at få mere natur og vild leg ind i børns liv. 
• Stærkt civilsamfund og frivilligt foreningsliv.  Vi afsætter midler til at un -
derstøtte og styrke civilsamfundsorganisationer over hele landet, så de også for 
fremtiden kan være med til at skabe fællesskaber, hvor vi mødes på kryds og 
tværs.
Fakta
• Fra 2021-2022 var kun 6 ud af 1720 ekstra voksne, der blev ansat i landets 
dagtilbud, uddannede pædagoger. Pædagoger udgør nu kun ca. halvdelen af 
personalet i landets dagtilbud. Særligt om morgenen og fra middag frem til 
kl. ca. 15.00 er der gennemsnitligt et højt antal børn per voksne i institution -
erne. Blot en ud af ti vuggestuer har i dag god kvalitet, hvor børnene har en 
god relation til de voksne.
• Hver femte underviser i folkeskolen har ikke en læreruddannelse. I 
gennemsnit får mere end fire elever i hver klasse særlige støtteindsatser, 
mens endnu flere har brug for hjælp, men ikke får den. Op mod hver sjette 
elev forlader stadig folkeskolen uden at kunne det grundlæggende: Læse, 
skrive og regne.
• I dag bliver ca.15 procent af alle børn under 18 år diagnosticeret med en 
psykisk lidelse, og børn mellem 12-24 år får i stigende grad medicin mod 
ADHD, søvnproblemer og depression. På bare seks år er statens udgifter for -
bundet med skolevægring steget fra 9,3 mio. kr. til 1,8 mia. kr. i tabt arbejds -
fortjeneste. 
• Hvert femte barn i 4. og 7. klasse har sjældent eller aldrig lyst til at gå i 
skole. Det skyldes især lange skoledage, kedelig undervisning, en oplevelse 
af ikke at kunne være sig selv i klassen uden at blive drillet eller mobbet, 
ligesom mange har en lærer, der skælder ud.
• Knap halvdelen af alle børn har en profil på sociale medier, når de fylder ti 
år. Ifølge en undersøgelse fra Børns Vilkår angiver 63 procent af børnene i 4. 
klasse, at det at sidde med en telefon eller computer er blandt de aktiviteter, 
de bedst kan lide efter skole. I 7. klasse er tallet steget til 74 pct.
• Fritidspædagogikken er blevet beskåret med 2 mia. kr. siden folkeskole-
reformen blev indført i 2013, og 20 pct. af kommunerne har i dag ikke et 
klubtilbud.
66
Økonomi og finansiering
   Mia. kr.
Vuggestuer og børnehaver  3,7
Folkeskole 7,1
Fritidspædagogik og leg  4,3
 
SUM 15,0
Note: På grund af afrunding til nærmeste 100 mio. kr. summerer de enkelte elementer ikke nød -
vendigvis til totalen.
Finansiering
Børneløftet er finansieret gennem Radikale Venstres 2030 plan, hvor vi foreslår 
en ny generationskontrakt og gennem reformer på særligt seniorområdet fri- 
giver ressourcer til at investere i de næste generationer, klima og uddannelse.
Radikale Venstres folketingsgruppe  
September 2024


---

# [PDF] gratis_skolemad_februar-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/t1ndjk33/gratis_skolemad_februar-2024.pdf

Radikale Venstres  
forslag til finanslov 2024
GIV ET 
BEDRE DANMARK 
VIDERE
      
GRATIS SKOLEMAD  
TIL BØRN I  
FOLKESKOLEN 
Radikale Venstres folketingsgruppe 
Februar 2024
2
Radikale Venstre vil indføre gratis 
skolemad til børn i folkeskolen
Gratis skolemad vil hjælpe Danmarks mest udsatte børn 
og frigive mere tid i alle børnefamilier.
Folkeskolen er måske den vigtigste institution i det danske velfærdssamfund. I sin  
essens skal den sikre lige adgang til uddannelse og dermed lige muligheder for alle 
børn. I folkeskolen har man helle fra de sociale kategorier, der ellers definerer og deter-
minerer vores liv. I folkeskolen kan man bare være til og indgå i fællesskabet på lige  
fod med sine klassekammerater. 
Men i de senere år har vi set en trist tendens til, at flere og flere forældre vælger folke-
skolen fra i frygt for, at kvaliteten ikke er høj nok. Det bekymrer os i Radikale Venstre. 
Folkeskolen er selve fundamentet under vores samfund. Det er her vi mødes på kryds 
og tværs og vokser os større sammen. 
Gratis skolemad til alle kan hjælpe  
med til at bryde negativ social arv
Det er helt afgørende, at skolen bliver ved med at være for alle. Fordi virkeligheden er, 
at børns sundhed og trivsel er ulige fordelt fra start af. Børns muligheder afhænger sta-
dig i alt for høj grad af forældres uddannelse og postnummer. Den ulighed bliver synlig 
hver eneste dag, når madpakkerne skal op af skoletasken. Det vil vi i Radikale Venstre 
lave om på gennem obligatoriske, gratis, sunde og bæredygtige måltider hver dag – så 
alle børn kan få mere ud af timerne i klasselokalet og fællesskabet i skolen. 
I Radikale Venstre vil vi Folkeskolen. Derfor er vi klar til at investere massivt i at lave  
en bedre skole, så langt de fleste forældre fortsat vil vælge skolen til. Vi ønsker at inve-
stere i flere uddannede lærere og pædagoger, flere timer med to voksne i klasselokalet, 
spændende undervisning i gode lokaler - og gratis skolemad. Vi vil tage det bedste 
fra efterskolerne og give alle børn i folkeskolen et godt måltid at være fælles om hver 
eneste dag, så børnene indgår i et forpligtende fællesskab. Det vil have en afgørende 
betydning for børns udviklingsmuligheder både mentalt, fysisk og socialt. 
Som flere studier har påvist, vil især udsatte børn og unge få glæde af et tilbud om gratis 
sund mad, der kan medvirke til at bryde med negativ social arv. Sund mad i skolen øger 
elevernes koncentration, indlæring og faglige præstationer. Det gælder især for elever, 
der har forældre i lavindkomstgrupper. Rumlende maver skaber dårligere resultater. 
Hvert år forlader op mod hver sjette elev stadig folkeskolen uden at kunne det basale: 
Læse, skrive og regne. Derfor er det dybt problematisk at tre ud af fire skolebørn i Dan-
mark føler sig sultne, når de er i skole (Skovgaard, 2018). Erfaringer fra Sverige og Finland 
viser bl.a., at elever, der er omfattet af skolemadsordningen, klarer sig bedre, gennem-
fører flere års uddannelse og opnår en højere livsindkomst. (Lundborg et. Al. 2021)
Derudover taler en lang række andre forhold for en skolemadsordning.
3
Gratis skolemad er godt for vores sundhed  
og kan lette presset på børnefamilier
Vi ved, at god og næringsrig kost øger sundhed og koncentrationsevne og forebygger 
kroniske sygdomme (Cevea, 2022). Ligesom vi ved, at mad- og måltidsvaner grundlæg-
ges i barndommen (EVA, 2021). Hvis man vokser op med usunde madvaner, så hænger 
de ved i voksenlivet. Alligevel har vi ikke en strukturel tilgang til børns måltider. Alkohol 
og rygning blandt børn og unge anskues og angribes som kulturelle og samfundsmæs-
sige udfordringer, der skal løses strukturelt. Den tilgang mangler, når det kommer til 
børn og unges måltider.  
Skolemad vil fjerne de bekymringer, som mange børn sidder med hver dag, når klok-
ken nærmer sig frokosttid, og man endnu engang er dén i klassen, der hiver en tom 
madkasse op af skoletasken. Eller den, der spiser sin madpakke på toilettet, fordi man 
skammer sig over indholdet. Men skolemad er ikke kun en fordel for socialt udsatte 
elever. Et dagligt sundt fælles måltid - hvor man lærer at vente på hinanden, taler om 
maden og er fælles om det at spise sammen - vil komme alle børn og unge til gavn.
Skolemad er også et oplagt redskab til at introducere børn og unge til grøn og bære-
dygtig mad. I Finland har man eksempelvis gode erfaringer med at bruge skolemad 
som redskab til at introducere nye fødevarer til børn, samt til at undervise eleverne  
i ernæring, sunde spisevaner og hvordan man er sammen om det gode måltid. (Ibid)
Derudover vil skolemad frigive tid til alle forældre, der kæmper med at få arbejds- og 
familieliv til at hænge sammen. De fleste forældre kan nok genkende trætheden, når 
man efter madlavning, bad og putning skal til at smøre madpakker. Eller den kroniske 
dårlige samvittighed over at skulle finde på sunde og varierede retter, som børnene 
rent faktisk også gider at spise. En skolemadsordning vil frigive ressourcer i den enkelte 
familie, så forældrene kan blive en halv time længere på arbejde, eller have det ekstra 
overskud til at lege gemmeleg med børnene, kigge hinanden i øjnene eller tage toppen 
af tidspresset, når alle skal ud ad døren om morgenen.
Finansiering
De økonomiske omkostninger forbundet med skolemad afhænger af flere forhold, 
herunder om ordningen gøres gratis for alle eller suppleres af delvis brugerbetaling 
for velstillede forældre, hvilke krav der stilles til råvarer og omfanget af madordningen, 
hvilke køkkenfaciliteter, der er tilgængelige lokalt mm. For at sikre at ordningen etab-
leres med så gode effekter som muligt, foreslår vi at starte med en forsøgsordning i en 
række udvalgte kommuner med geografisk spredning. Det er afgørende at erfarings-
opsamling bliver en væsentlig del af forsøgsordningen. Vi ønsker, at ordningen på sigt 
skal udbredes til alle børn i folkeskolen. Fuldt indfaset skønnes det at koste mellem  
2 og 3,3 mia. kr. årligt (Børne- og Undervisningsudvalget 2020-21).
 
Forslaget finansieres af det økonomiske råderum og indgår i Radikale Venstres kom-
mende 2030-plan, der udgør en ny generationskontrakt. Vi ser en ny afgørende skil-
lelinje i dansk politik, der handler om balancen mellem de ressourcer, de voksne og
ældre generationer bruger på sig selv, og dem de investerer i de unge generationer og 
børnene. I de seneste årtier er op mod 95% af nye midler til sundhedssektoren været 
forbeholdt 65+ årige, mens det kun er 3%, der er investeret i tidlige og forebyggende 
indsatser hos børn og unge. 
Konkret foreslår vi derfor en ny generationskontrakt, hvor ældre i Danmark i gennem-
snit bliver på arbejdsmarkedet ligeså længe som deres jævnaldrende i Norge og Sve- 
rige, hvorved der frigøres op mod ti milliarder om året, der eksempelvis kan investeres 
i gratis skolemad og en bedre folkeskole.
Radikale Venstres samlede bud på en ny generationskontrakt vil blive præsenteret i 
vores kommende 2030 plan.    
   
4
Forslaget opsummeret
• Radikale Venstre vil have gratis skolemad i alle landets folkeskoler. Vi fore- 
 slår at begynde med en forsøgsordning med skolemad i folkeskolen i en   
 række udvalgte kommuner med geografisk spredning.  
• Måltidet skal være sundt, næringsrigt, bæredygtig og mættende. Det er   
 afgørende for os, at måltidet bliver obligatorisk, og gratis, så alle børn hver   
 dag oplever et måltid, som de er fælles om at spise. 
• Fuldt indfaset skønnes skolemad på alle landets folkeskoler at koste mellem 
 2 og 3,3 mia. kr. årligt. 
• Forslaget finansieres gennem Radikale Venstres generationskontrakt, hvor  
 ældre bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, så vi kan give et bedre liv  
 videre til vores børn og unge. Pengene er afsat i Radikale Venstres 2030-plan,  
 der præsenteres senere på året.
5
Fakta
• Mere end halvdelen af danske forældre bakker op om skolemad (Cevea,   
 2022). Blandt forældre med de højeste indkomster ønsker 51 procent, at der  
 indføres gratis skolemad. Blandt forældre med de laveste indkomster støtter  
 73 procent gratis skolemad.  
• Skolemad øger sundhed og koncentrationsevne – særligt blandt socialt 
 dårligere stillede elever. (Cevea, 2022)
• Det koster 2,7 mia. kr. hvis alle elever skal have skolemad hver dag. Det   
 svarer til 26 kr. pr. elev. Dette er prisen for driften efter implementeringen 
 af f.eks. køkkener mm. Prisen medregner desuden ikke reformeffekter af 
 den frigjorte tid, forældrene får ved ikke at smøre madpakker. (UVM)
• Elever spiser sundere frokost end de ville gøre med madpakker – særligt   
 elever, der har forældre med korte uddannelser. (Cevea, 2022)
• Sverige og Finland har gratis skolemad til alle, og Norge bevæger sig i 
 samme retning. Erfaringer fra Sverige viser blandt andet, at elever, der er   
 omfattet af skolemadsordningen, gennemfører flere års uddannelse, vokser  
 mere, samt at mad i skolen har en langtidseffekt på livsindkomsten. 
 (Lundborg, 2021)
• Otte ud af ti børn har madpakke med mindst fire gange om ugen. 80 procent  
 af alle landets skoler har en bruger betalt madordning.  
 (Arla madmovers, 2019)
• Tre ud af fire skolebørn i Danmark føler sig sultne, når de er i skole.  
 (Skovgaard, 2018)
Kilder
ArlaMadmovers (2019), Undersøgelse gennemført af Radius om forældres holdning til mad-
pakker og deres børns spisevaner
Børne- og Undervisningsudvalget, 2020-2021: BUU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 302
Cevea, 2022: Danske forældre vil have gratis skolemad på alle folkeskoler
Eva, 2021: Mad og måltider i dagtilbud og familie. Danmarks Evalueringsinstitut og Børne- og 
Undervisningsministeriet 
Lundborg, P. et al. (2021), Long term effects of childhood nutrition, Evidence from of School 
Lunch Reform, The Review of Economic Studies Limited.
Skovgaard et. al, 2018: Rammer for mad og måltider i skolen. Af Mikkel Stovgaard, Mathias 
Thorborg, Kamilla Kragelund, Barbara Vad Andersen og Karen Wistoft
Radikale Venstre
Februar 2024


---

# [PDF] fra-landbrugsstotte-til-klimastotte.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/hsph2qhm/fra-landbrugsstotte-til-klimastotte.pdf

Fra landbrugs-
støtte til klima-
støtte.
22
Fra landbrugsstøtte til klimastøtte
 
Store reformer har altid præget landbruget. Både i Danmark og EU.
Men selvom der i 2021 blev indgået en aftale om en ’grønnere og  
mere fair’ landbrugspolitik, modtager EU’s landbrug stadig 900 mia. kr.  
i grundbetaling og koblet støtte uden tilstrækkelige hensyn til klima, 
miljø og naturen. Det svarer til godt 45 pct. af landbrugspolitikkens 
samlede budget på knapt 2.000 mia. kr. i 2023-27. Nu er tiden kommet 
til at tage de næste skridt og udvikle fremtidens landbrug i en bedre 
og mere bæredygtig balance med naturen.
Et forsat stærkt EU er ingen selvfølge. Det afhænger af, at vi er i stand til of -
fensivt at takle de kriser, vores fællesskab står overfor, og vende dem til mu -
ligheder.
Der er igen krig på vores kontinent. Den globale verdensorden er i opbrud. 
Klimaforandringerne slår igennem med tørke, hvor der er brug for regn, og for 
meget vand, hvor der er brug for tørvejr. Det har store konsekvenser for de eu -
ropæiske landbrugere. Samtidig står vi overfor en natur- og biodiversitetskrise.
Alt sammen kræver, at vi gentænker EU’s landbrugspolitik.
Der er behov for at gøre EU’s landbrug modstandsdygtigt og klar til en fremtid, 
hvor vi producerer mere mad til mennesker, passer bedre på vores klima, natur 
og miljø – og ikke mindst styrker biodiversiteten. Skal vi lykkes med at vende 
modgang til fremgang og blive i stand til at give et bedre Europa og en bedre 
verden videre til de unge generationer, er yderligere reformer af EU’s landbrugs-
politik derfor uomgængelig.
Der er brug for en Plan B.
33
Tre bærende visioner for en fremtidssikret  
landbrugspolitik med globalt udsyn
Radikale Venstre foreslår derfor en omfattende landbrugsreform til gavn for 
fremtidens landbrugere og med fokus på klima, miljø og natur. Og det starter 
i EU med en reform, der skal sætte rammerne for en fremadskuende, moder-
ne og progressiv regulering af europæisk landbrug, som sikrer, at landbruget 
kan videreudvikles i en grønnere og mere bæredygtig retning. Vi vil omlægge 
landbrugsstøtten for at frigive midler til at styrke indsatsen for et bedre klima, 
renere miljø og mere natur. En reform med globalt udsyn, som bidrager til at 
mætte flere munde verden over og ikke mindst sikre en bæredygtig genopbyg-
ning af Ukraines landbrug. 
Vores vision står på tre centrale ben: 
 
1) En omfattende reform af EU’s landbrugsstøtte med en ny samlet finan- 
 sieringsmodel, der både bygger på en reduktion og omlægning af den nu-  
 værende støtte og på, at landbruget fremover betaler for forurening og  
 udledninger, der skader klima og miljø – fx gennem en klimaafgift – og til   
 gengæld belønnes for tiltag, der skaber natur og biodiversitet. 
2) Et europæisk klimamål for landbruget, som bidrager til et fælles klimamål   
 for EU på mindst 90 pct. reduktioner i 2040, og tænkes sammen med vores   
 mål for mere natur og styrket biodiversitet. Et mål der er differentieret ud fra  
 de enkelte medlemslandes økonomiske og tekniske formåen. 
3) En landbrugspolitik med globalt udsyn, som fremmer bæredygtig landbrugs-  
 produktion i de mest udsatte lande, herunder særligt på det Afrikanske kon-  
 tinent, og som både bidrager til genopbygning af Ukraines landbrug og baner  
 vejen for landets kommende medlemskab af EU.  
I Radikale Venstre mener vi, at Danmark bør gå forrest og gøre en reform af EU’s 
landbrugspolitik, herunder en omlægning af landbrugsstøtten, til en central del 
af Danmarks EU-formandskab i 2025.
44
Radikale Venstre foreslår 
Konkret foreslår vi, at Danmark skal arbejde for følgende ændringer i 
den nuværende støtte:
• Reducere budgettet for den fælles landbrugspolitik med 200 mia.  
 kr. i perioden 2028-34 – det svarer til en reduktion på 10 pct. i forhold  
 til niveauet i dag. Derfor foreslår vi at afskaffe den koblede støtte, fx  
 slagtepræmien, allerede i 2028.
• Udfase den direkte landbrugsstøtte, startende med de største land- 
 brug, hvilket vil frigive en stor del af de ca. 900 mia. kr. som i dag gives  
 i grundbetaling uden tilstrækkelige modkrav. 
• Anvende 1.000 mia. kr. på etablering af en bedrifts- og pointbaseret  
 bioordning hvor landbrugere får betaling for ydelser for natur og
 biodiversitet, hvilket vil styrke bæredygtige dyrkningsmetoder her-  
  under økologisk landbrug, skovlandbrug, regenerative metoder,  
 stribedyrkning mv. til gavn for natur, biodiversitet, klima og miljø. 
• Indføre en klimaafgift på landbruget på EU-niveau, der integreres i en  
 samlet finansieringsmodel eller, hvis det ikke lykkedes, inkludere land- 
 brugets udledninger i EU’s kvotehandelssystem.
• Etablere en fond på 100 mia. kr. til forskning, udvikling og efter- og  
 videreuddannelse indenfor plantebaserede og bæredygtige føde-  
 varesystemer.
• Etablere en fond på 100 mia. kroner til genopbygning af Ukrainsk  
 landbrug.
• Øremærke 100 mia. kr. i etableringsstøtte og til at sikre det økono- 
 miske fundament for yngre landbrugere og samtidigt modvirke evt.  
 faldende jordpriser pga. udfasning af den direkte landbrugsstøtte.
• Målrette 25 mia. kr. af den fælles landbrugspolitik til udvikling en  
 bæredygtig global landbrugsproduktion i udviklingslande herunder  
 særligt i Afrika.
55
FAKTABOKS: EU’S LANDBRUGSPOLITIK
• I dag går omkring hver tredje krone i EU’s samlede budget til land- 
 bruget.
• EU’s landbrugspolitik udmøntes under en samlet strategisk ramme,  
 som løber over en årrække. Den nuværende politik er gældende for
 perioden 2023-27 og den kommende landbrugspolitik kommer til at   
 gælde for 2028-34.
• Kun 3 ud af 10 af den nuværende landbrugspolitiks pejlemærker   
 adresserer klima, miljø, natur og biodiversitet.
• I en analyse af den historiske landbrugsstøtte konkluderede EU’s rigs-  
 revision, at landbrugsstøtten i 2014-20 kun havde begrænset effekt på   
 klima og biodiversitet. 
• Landbrugsstøtten består af en lang række elementer. Den direkte  
 landbrugsstøtte inkl. såkaldte bioordninger udgør i 2023-27 mere end   
 1.400 mia. kr. heraf er omkring 900 mia. kr. i grundbetaling eller koblet  
 støtte til hovedsageligt kvægbrug.
• Kun omkring 40 pct. af budgettet til EU’s samlede landbrugspolitik går   
 til klima- og naturtiltag.
• Kun 7,5 pct. af landbrugene i EU er over 50 hektar, men deres land-  
 brugsjord udgør næsten 70 pct. af EU’s samlede landbrugsareal – og   
 derved også af grundbetalingen.
 Radikale Venstres folketingsgruppe  
og kandidater til EP-valget 2024
MAJ 2024


---

# [PDF] gron-superfond-i-europa-_-radikale-venstre.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/1agdx0qp/gron-superfond-i-europa-_-radikale-venstre.pdf

Grøn 
superfond 
i Europa
Vejen til et sikrere og grønnere EU
22
Grøn superfond skal finansiere en 
europæisk energiunion og bane 
vejen for et sikrere og grønnere EU
Omstillingen af den europæiske energiforsyning går for langsomt, og det 
skader både klimaet, europæisk sikkerhed og europæiske virksomheder. 
Omvendt er der et kæmpe potentiale i at forcere en grøn omstilling af 
hele den europæiske energiforsyning. Men det kræver etablering af en 
ny grøn europæisk superfond, der bl.a. bliver finansieret af indtægter fra 
kvotehandelssystemet. De nuværende grønne fonde i EU er snart løbet 
tør, og handler vi ikke nu, svigter vi både klimaet, Ukraine og vores eget 
erhvervsliv. 
Med REPowerEU tog EU vigtige skridt for at fremme den europæiske 
klimaindsats, reducere vores afhængighed af importeret gas, kul og olie 
fra Rusland og sætte skub i EU’s grønne omstilling. Men her, mere end to 
år efter Ruslands ulovlige invasion af Ukraine, importerer vi fortsat 15 pct. 
af vores gas fra Rusland, og trods sanktioner finder ’hvidvasket’ russisk 
olie stadig vej ind i EU. Hver måned sender EU derfor stadig omkring 2 
mia. euro til Putins krigsmaskine i betaling for hans sorte energi. Så længe 
den europæiske økonomi er afhængig af importeret fossil energi, kan vi 
hverken levere den nødvendige klimaindsats eller samtidig se os fri fra at 
støtte autoritære regimer rundt om i verden. Øgede omkostninger, krav 
om koncessionsbetaling og usikkerhed omkring fremtidige elpriser udgør 
alvorlige snubletråde for de nødvendige investeringer i energisektoren. 
Kommissionen vurderer, at der er et investeringsgab på 660 mia. euro årligt, 
hvis vi skal nå vores klimamål i EU. Samtidig mangler den grønne omstilling 
finansiering og styring ikke mindst til udbygning af energiinfrastruktur og ny 
produktion fra vind og sol.
Uden et retningsskifte i EU’s grønne omstilling vil opbakningen og i sidste 
ende den europæiske sammenhængskraft være i fare. Efterhånden som den 
første EU Green Deal nærmer sig sin afslutning, og vi står på kanten af næste 
mandatperiode, er det tydeligt, at EU har brug for en langsigtet investeringsplan, 
som styrker EU’s globale grønne ambitioner, fremmer nye investeringer i grøn 
teknologi og infrastruktur samt sikrer implementering af ’Fit for 55’.
Det har aldrig været mere tydeligt. Der er brug for en Plan B.
Med en grøn superfond og en styrkelse af EU som en fælles europæisk 
energiunion vil Radikale Venstre bane vejen for et sikrere og grønnere EU. Et EU, 
hvor afhængighed af fossil energi ikke igen skal true vores fællesskab på tværs 
af ligesindede lande.
33
Radikale Venstre foreslår derfor, at:
•  Etablere en europæisk fond på 2.000 mia. euro som skal bidrage til, at vi 
når i mål med den grønne omstilling af Europa og sikrer implementering 
af EU’s Green Deal. Fonden skal danne grundlag for en 10-års 
investeringsplan og finansieres af indtægter fra EU’s kvotehandelssystem 
og fælles låntagning.         
 
•  Styrke ACER – Agenturet for Samarbejde mellem 
Energireguleringsmyndigheder – som skal sikre implementering 
af fælleseuropæisk energiplanlægning herunder en fremtidssikret 
udbygning af energiinfrastruktur på tværs af Europa som fremmer 
udbygning af vind og sol i tråd med EU’s klimamål.    
 
•  Øge omfanget af kvotehandelssystemet til bl.a. også at inkludere fly, der 
flyver ud af EU, den biomasse vi brænder for at producere el og varme 
samt styrke og udvide EU’s klimatold.      
 
•  Støtte elektrificering af EU og udfasning af kul, olie og gas i industrien 
gennem en tilskudspulje til investering i teknologier til elektrificering 
inspireret af modellen for tilskud til projekter med fælles europæisk 
interesse – IPCEI.
Grøn superfond skal finansiere en 10-års investeringsplan i EU
Vi er kommet et stykke af vejen. Med REPowerEU er der mobiliseret næsten 
300 mia. euro til at reducere vores afhængighed af russisk energi, men 
samtidig importerer EU årligt for næsten 450 mia. euro af kul, olie og gas 
– penge vi kunne have brugt på grøn og sikker energi produceret i Europa. 
For selvom vi har formået at nedbringe vores gasforbrug med omkring 18 
pct., har det været nødvendigt at øge importen af flydende gas til EU via 
fællesindkøb fra markeder som USA, Nordafrika og Qatar. Om vi vil det eller 
ej, har vi byttet en afhængighed ud med en anden.
Europa står ved en skillevej i den grønne omstilling, hvor den skrøbelige 
folkelige opbakning, krig på det europæiske kontinent og protektionistisk 
industripolitik i bl.a. Kina og USA truer vores økonomi, sammenhængskraft 
og sikkerhed. EU’s svar har været at kompromittere vores største aktiv, det 
indre marked, ved i stigende grad at tillade et nationalt statsstøttekapløb, 
der i sidste ende vil efterlade mindre medlemsstater på den kulsorte perron.
For at bevare og styrke EU’s position som global leder i den grønne 
omstilling og samtidig styrke vores modstandsdygtighed overfor stater, som 
finansieres af vores import af kul, olie og gas, er det afgørende, at der sikres 
langsigtede og stabile rammer for de massive investeringer, medlemslande, 
virksomheder og borgere står overfor.
44
Men fællesskabet fattes penge. Da EU’s Genopretningsfond på 750 mia. euro 
står til at udløbe i 2026, og med de begrænsede midler fra EU’s øvrige fonde, 
vil europæisk klimafinansiering og innovation ikke kunne opfylde behovene 
for implementeringen af Fit for 55. Samtidigt vurderer Kommissionen, at der 
er et investeringsbehov på 660 mia. euro årligt, hvis vi skal nå vores klimamål 
i EU. Alt imens står virksomheder – også danske – på spring for at sikre 
midler fra Innovationsfonden men kun en ud seks projekter har fået positivt 
tilsagn inden kassen løb tør. 
Der er med andre ord et akut behov for en robust og langsigtet 
finansieringsløsning, som rækker længere end til den næste mandatperiode. 
Derfor foreslår Radikale Venstre, at EU etablerer en grøn superfond til at 
sikre et fortsat grønt og konkurrencedygtigt EU. Fonden skal fungere som 
et omfattende finansieringsinstrument, der sikrer langsigtet støtte til EU’s 
grønne omstilling og et mål om reduktion af mindst 90 pct. drivhusgasser 
i 2040. Der er brug for en fælleseuropæisk, finansieret og langsigtet 
investeringsplan, som skal sikre de nødvendige og massive investeringer 
i ny energiteknologi, energiinfrastruktur og elektrificering på tværs af alle 
sektorer og alle dele af EU. Der skal udarbejdes en samlet energiplan, 
der kan forbinde Europa og bane vejen til et sikrere, grønnere og mere 
uafhængigt EU. Vi skal styrke vores europæiske energisamarbejde. Det, der 
startede med en kul- og stålunion, skal de næste 5 år udvikles til en fælles 
europæisk energiunion udelukkende drevet af vedvarende energi.
På baggrund af et princip om ’Money for Reform’ skal medlemslandene 
kunne få adgang til fonden, når der ligger dokumentation at medlemslandet 
effektivt implementerer den ambitiøse energi- og klimapolitik, der er kernen 
i ’Fit for 55’. På denne måde vil implementeringen af lovgivning både drives af 
pisk og grønne gulerødder og samtidig sikre højere grad af social balance. 
Fonden skal sikre, at synergier høstes på tværs af EU’s medlemslande med 
en koordineret indsats, som prioriterer projekter og investeringer, der tjener 
et fælles europæisk formål, snarere end nationale særinteresser. Herved har 
alle medlemslande mulighed for at komme med på det grønne tog, og ingen 
efterlades på perronen.
55
EU’s grønne superfond. Der etableres en investeringsfond, som 
skal bidrage til finansiering af grønne teknologier, udbygning af 
energiinfrastruktur, investering i elektrificering af industrien, 
udrulning af fjernvarme og varmepumper mv. Modsat bl.a. 
Innovationsfonden skal der kunne ydes støtte til etablering, 
omstilling og opskalering af bl.a. produktion af grønne teknologier, 
herunder grønnere flybrændstof, samt til midlertidig drift af grønne 
produktionsfaciliteter. Fonden skal udgøre 2.000 mia. euro og løbe fra 
2026-35. Fonden skal finansieres ved at inddrage indtægter fra salg 
af CO2-kvoter i det europæiske kvotehandelssystem og ved fælles 
låntagning.
Radikale Venstre foreslår 
Fond til global omstillingsstøtte. Sammen med investeringsfonden 
skal der etableres fond til global omstillingsstøtte finansieret 
af indtægter fra EU’s klimatold – Carbon Border Adjustment 
Mechanisme (CBAM). Fra 2028 vil fonden bidrage med mindst 1,5 
mia. euro årligt og skal styrke EU’s engagement i det globale syd med 
fokus på klimatilpasning og grøn omstilling.
Med REConnecting Europe vil vi forbinde 
Europa i en fælles grøn energiunion
Håndbremsen har virket. Med REPowerEU og Rådets forordning 
om koordinerede foranstaltninger til reduktion af gasforbruget har 
medlemslandene bidraget til at nedbringe EU’s forbrug af gas. I 2023 er det 
samlede forbrug af gas faldet til 295 mia. m³ fra omkring 350 mia. m³ året 
før. Det er en positiv udvikling. Den skal vi holde fast i. Men i det store billede 
er det kun gået én vej for EU’s forbrug af fossile brændsler. Op. Siden 1990 
har vi bl.a. øget vores forbrug af gas med 50 pct., men gassen bidraget til at 
skubbe kul og olie ud af energisektoren. 
Det så vi også i Danmark efter oliekrisen, hvor energiplanlægningen delte 
Danmarkskortet mellem den rene naturgas fra Nordsøen og fjernvarmen. 
Det satte fart på udrulningen af gasfyr og ikke mindst fjernvarme – 
mens oliefyret i overvejende grad blev sendt på pension. Vi skabte et 
Nordsøeventyr, hvor gas produceret i Danmark gjorde os uafhængige af 
Mellemøstens olie. 
Danmark blev selvforsynende med energi - fossil energi.
66
Men med vedholdende fokus på energibesparelser, udrulning af fjernvarme 
og ikke mindst udbygning af vedvarende energi, fik vi skabt et energisystem 
i balance. Den succes skal vi bygge videre på. Derfor foreslår Radikale 
Venstre en samlet europæisk energiplan – REConnecting Europe – skal tage 
over, hvor REPowerEU slipper i 2027 og forbinde Europa i en fælles grøn 
energiunion.
Vi skal forbinde EU på tværs af medlemslande med energiinfrastruktur, så 
vindmøller på havet i Nordsøen kan sikre, at grønne elektroner og molekyler 
udfaser brugen af kul, olie og gas i Europas maskinrum. Derfor bør EU 
spille en mere direkte og aktiv rolle i etableringen af fremtidssikrede el- 
og brintinfrastruktur, som skal forbinde Europa. For uanset om energien 
kommer fra havvindmøller i Danmark, store solcelleparker i Spanien eller 
atomkraft i Frankrig, skal der skabes forbindelse til de store forbrugende 
virksomheder i bl.a. Tyskland, Polen og Holland. Vi skal sikre forbindelserne 
mellem det centrale Europa og energiøerne i Nordsøen, der har potentiale 
til at dække store dele af det europæiske elforbrug. Udbygningen af 
vedvarende energi fra bl.a. vind og sol sker i dag på markedsvilkår, 
men øgede omkostninger, krav om koncessionsbetaling og usikkerhed 
omkring fremtidige elpriser udgør alvorlige snubletråde for de nødvendige 
investeringer i energisektoren. Samtidigt vil den nødvendige etablering af 
el- og brintinfrastruktur i EU kræve massive investeringer, men rummer 
samtidigt enorme sikkerhedspolitiske og samfundsøkonomiske potentialer. 
Lykkes vi med at binde de store markeder sammen, kan det gøre os langt 
mindre sårbare og sikre stabile og lave priser på energi til EU’s borgere og 
virksomheder. 
Energipolitikken skal ind i hjertet af EU, så vi kan udnytte de styrker og 
potentialer, som ligger hos hvert enkelt medlemsland, for når solen ikke 
skinner i Spanien, så blæser det sikkert i Nordsøen. Og omvendt. Også 
selvom det betyder mindre selvbestemmelse i de enkelte medlemslande. 
Energi kender ikke til landegrænser, og potentialet for udbygning af 
vedvarende energi er ikke ligeligt fordelt på tværs af medlemslandene. 
Planen skal sikre, at vores ressourcer udnyttes bedst muligt på tværs af 
medlemslandene. Nogle lande skal investere massivt i udbygning af havvind, 
bl.a. omkring Nordsøen, opføre store solcelleparker eller investere i anden 
fossilfri elproduktion. Andre lande skal investere i massiv elektrificering af 
industrien, udrulning af fjernvarme og varmepumper, så vi sikrer udfasning 
af olie- og gasfyr. Og sidst, men ikke mindst, skal EU investere massivt i den 
energiinfrastruktur, som binder os sammen.
Derfor ønsker Radikale Venstre, at den nye Kommission markant styrker 
ACER – Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder. 
ACER skal sikre implementering af fælleseuropæisk energiplanlægning 
herunder en fremtidssikret udbygning af energiinfrastruktur på 
tværs af Europa som fremmer udbygning af vind og sol i tråd med 
EU’s klimamål. En styrkelse af ACER bør ligeledes bidrage til at sikre 
hurtigere godkendelsesprocedurer for energiteknologi og klarere 
vejledninger og instruktioner om, hvad der reelt er gældende energi-, 
klima- og miljølovgivning ift. sagsbehandling, godkendelse og klager over 
energiprojekter.
77
Radikale Venstre foreslår
REConnecting Europe – energiplanlægning skal tilbage i EU. 
Kommissionen skal vedtage en fælles europæisk energiplan, som bidrager til 
at EU når i mål med den grønne omstilling og bliver uafhængige af kul, olie 
og gas senest i 2050. Der skal vedtages konkrete mål for udfasning af kul, 
olie og gas på tværs af sektorer. I første omgang skal et bindende EU-mål 
om udfasning af gas i opvarmning senest i 2035 sikre et EU uden import af 
russisk gas. REConnecting Europe skal danne grundlaget for koordinerede 
energiinvesteringer på tværs af EU med fælles europæisk interesse. Det 
vil kræve massive investeringer i elproduktionskapacitet fra vind og sol, og 
Kommissionen bør sætte et pejlemærke om at fordoble elproduktionen i EU 
til 4000 TWh senest i 2040 og sikre klimaneutral produktion allerede i 2035 
med mindst 80 pct. energi fra vind og sol.
Ny samlet strategi for varme- og køling og elektrificering. EU’s strategi 
for varme og køling er forældet, og EU har endnu ikke høstet det store 
potentiale ved elektrificering. Derfor skal Kommissionen vedtage en ny og 
udvidet strategi for varme, køling og elektrificering, som samtænker vores 
energiforbrug til varme og køling med øget elektrificering af industrien, 
udrulning af fjernvarme og energieffektivitet. Bl.a. skal strategien sikre, at 
der ikke opsættes nye olie- og gasfyr i EU fra 2028. Efter dansk forbillede skal 
der rulles fjernvarmenet ud, så geotermi, varmepumper og overskudsvarme 
fra industrien kan gøre varmeforsyningen grønnere, sikrere og til at betale 
for alle europæere. De steder hvor fjernvarmen ikke når ud, skal der 
installeres individuelle varmepumper. Det kræver bl.a., at De Nationale 
Energi- og Klimaplaner styrkes og kobles til muligheden for at opnå 
investeringsstøtte. For selvom der løbende har været fokus på at nedbringe 
energiforbruget i bygninger, udgør rumvarme og køling stadig omkring 1/3 
af EU’s samlede energiforbrug, og 75 pct. heraf kommer fra fossile kilder – 
hovedsageligt gas.
Mål for el og fjernvarme. For at sikre fremdrift og udfasning af kul, olie 
og gas skal EU sætte mål for anvendelse af el og fjernvarme. Forskere 
peger på, at 20 pct. af varmen i 2030 bør komme fra fjernvarme baseret på 
affaldsvarme, overskudsvarme fra energiproduktion og industrien samt 
geotermi. Elektrificering af industrien, vores opvarmning og transport er 
vejen til mindre afhængighed af fossil energi. Derfor bør EU sætte delmål 
for elektrificering af alle sektorer og samfundet som helhed, der sikrer, at 
mindst 60 pct. af vores samlede energiforbrug er elektrificeret senest i 2040 
med et delmål om 35 pct. i 2030. Hvis fjernvarme leverede 20 pct. af varmen 
i EU, og der kom 20 mio. nye varmepumper, kan vi på bare 5 år reducere 
forbruget af gas og gøre os uafhængige af import fra både Qatar og Rusland.
88
EU skal sikre et bæredygtigt forbrug af biomasse. Brugen af biomasse i 
EU er ikke længere bæredygtig, og med Danmark i front forventes forbruget 
af biomasse at fordobles mod 2050. Samtidigt presser biodiversitetskrisen 
på og øger behovet for beskyttede skov- og naturarealer. Derfor skal 
forbruget af biomasse bringes ned og prioriteres til de sektorer, hvor det 
giver størst værdi, bl.a. i den tunge industri, som byggematerialer eller 
i produktion af fødevarer. Samtidigt bør udledningen fra afbrænding af 
biomasse inkluderes i kvotehandelssystemet og afspejle udledningen 
fra de enkelte typer af biomasse. Provenuet herfra skal tilgå den grønne 
superfond.
Grønne og konkurrencedygtige virksomheder er Europas fremtid
Både i øst og vest investeres massivt i at trække grønne virksomheder 
til. I USA lokker man med store skatterabatter med Inflation Reduction 
Act, mens Kina sikrer tårnhøj profit på statsstøttede elbiler, solceller og 
batterier, der vælter ind over EU’s grænser. Rådet har netop vedtaget 
den såkaldte Net Zero Industry Act (NZIA), som er en vigtig del af EU’s 
grønne industrielle plan, der skal styrke Europas produktion af grønne 
teknologier. Den skal bane vejen for, at EU igen kan indtage en førerposition 
indenfor grønne teknologier og sikre bedre investeringsbetingelser og 
hurtigere godkendelsesprocesser. Vi skal mindske vores afhængighed af 
enkeltleverandører af grønne teknologier – og de råstoffer som indgår – og 
gøre vores forsyningskæder modstandsdygtige i en verdensorden i stadig 
stigende forandring.
Men det absolut bedste, vi kan gøre for europæisk konkurrenceevne, er 
fortsat at reducere vores afhængighed af flydende gas fra verdensmarkedet, 
styrke vores energiinfrastruktur på tværs af Europa og udbygge med vind 
og sol. Handler vi i tide og forbereder os til en virkelighed uden fossile 
brændsler, vil det have store økonomiske fordele for Europa. Nye grønne 
jobs vil komme til. Vi vil investere i egne grønne teknologier i stedet for 
fortsat at sende milliarder af euro ud af EU i jagten på fossil energi, kritiske 
metaller og sjældne jordarter.
Det kalder på nye strategiske perspektiver i klimakampen og kampen 
for grøn uafhængighed samt en ny grøn industrialisering af Europa, hvor 
elektrificering af industrien og adgang til billig og grøn el produceret i Europa, 
er vejen til en grøn fremtid for alle europæere.
Truslen mod europæisk sikkerhed kommer ikke kun gennem vores 
afhængighed af russisk olie og gas. Det er også et kedeligt faktum, at store 
dele af de kritiske metaller og sjældne jordarter, der er uomgængelige 
elementer i bygningen af solceller og havvind, i dag kun produceres af 
Kina. Tilsvarende er der stigende fokus på, at større komponenter fra 
Kina - fra elbiler over solceller til vindmølletårne - kan indeholde software,
99
der potentielt kan anvendes til overvågning, aflytning eller misbrug af 
data. Omvendt indeholder vindmøller og vindmøllekabler til havs et stort 
potentiale for Danmark i forhold til at styrke overvågning og beskyttelse 
af vores territorium og kritiske infrastruktur - hvis vi selv har ejerskabet til 
teknologierne og de konkrete anlæg.
Derfor er der også brug for en samlet europæisk strategi, der så hurtigt som 
muligt kan skabe en ny forsyningskæde af råstoffer og sjældne jordarter til 
europæisk industri. Radikale Venstre ønsker ikke at stoppe al handel med 
Kina eller indføre et nyt monopol, det vil hverken gavne klimaet, industrien 
eller verdensfreden. Men vi ønsker heller ikke at være naive og fastholde 
et de facto kinesisk monopol på de råstoffer, som er uomgængelige i vores 
egen grønne omstilling, og som kan udgøre et kinesisk trumfkort i den 
globale kamp om fremtidens grønne teknologier. Produktion af råstoffer 
kræver garanti for afsætning og langsigtet tænkning - kun EU kan gennem en 
stor fond realistisk levere det.
Radikale Venstre foreslår
Elektrificeringsstøtte til omstilling af industrien. Der er stort 
potentiale for at elektrificere store dele af industriens processer. Derfor 
skal der hurtigst muligt afholdes et udbud for virksomheder, som ønsker 
at elektrificere deres energiforbrug. Støtte skal bl.a. gives til grønne 
knudepunkter i EU, hvor det er muligt at skabe synergieffekter på tværs af 
sektorer – for eksempel på tværs af produktion af vedvarende energi og 
elforbrug. EU har allerede afholdt lignende udbud for produktion af grønne 
brændsler for større projekter med fælles europæisk interesse. Det såkaldte 
IPCEI-udbud. Udbuddet skal tilvejebringe investeringer i modernisering 
af industrien med fokus på cirkulær økonomi og elektrificering samt 
strategiske investeringer i grønne teknologier, hvor EU fortsat kan være 
global markedsleder. For ikke at underminere elektrificeringsstøtten bør 
EU udfase tilskud til fossile teknologier, som i dag ligger på omkring 50 mia. 
euro årligt. 
Udvidelse af EU’s klimatold. EU’s klimatold har til formål at mindske 
lækage af drivhusgas som følge af EU’s klimapolitik. Klimatolden, også 
kaldet CBAM, står allerede til at inkludere en række produkter som stål, 
aluminium, cement, gødning, elektricitet og hydrogen. Vi mener, man med 
fordel allerede kan inkludere delkomponenter til bl.a. vindmølleindustrien, 
batterier eller lignende for at sikre rimelige konkurrencevilkår for 
europæiske virksomheder, der producerer grønne energiteknologier. For at 
reducere importen af fossil energi til EU bør også udledninger fra udvinding, 
fx metanudslip og flaring, indgå i EU’s klimatold. Provenu fra tolden skal tilgå 
den grønne superfond.
1010
Udvidelse af EU’s kvotehandelssystem.  Der er netop vedtaget et nyt 
kvotehandelssystem for de udledninger, som kommer fra vores transport 
og opvarmning af vores boliger. Men kvotesystemet bør løbende udvikles. 
Lange flyrejser ud af EU er i dag undtaget af kvotehandelssystemet og 
betaler derfor ikke for de udledninger af drivhusgas, der følger med. 
For at få omstillet flybranchen og reducere vores globale udledninger 
bør al luftfartens klimabelastning inkluderes i kvotehandelssystemet, 
herunder også den klimaeffekt, der ikke kommer fra CO2. Provenuet heraf 
bør indgå i den grønne superfond og anvendes til produktion af mindre 
klimabelastende brændstof, herunder SAF, eSAF og lavaromatisk brændstof.
Et fuldt integreret elmarked skal igangsætte en 
elektrificeringsbølge
EU er stadig afhængig af fossil energi. Omkring 70 pct. af al den energi, vi 
bruger i EU, kommer fra kul, olie og gas. Samtidigt er elektrificeringen af 
den europæiske industri gået i stå. Efter flere årtier med øget elektrificering 
har de seneste års adgang til billig gas fra Rusland sat sine spor på Europa. I 
dag er det kun omkring 20 pct. af vores energiforbrug, som er elektrificeret, 
selvom vi er enige om, at den grønne el skal fylde meget mere i vores 
samlede energiforbrug. Helt op mod 60 pct. ifølge EU-Kommissionen. 
Hvis EU investerer i tide, kan elektrificering af vores samfund blive det 
vigtigste bidrag til at sikre, at vi når vores ambitiøse klimamål – og allerede 
nu bane vejen mod klimaneutralitet i 2040 – og samtidig reducere vores 
afhængighed af fossil energi.
Men der er også en bagside, for i udbygning af grønne energiteknologier 
og vores infrastruktur, risikerer vi at blive fanget på fossil teknologi i lang 
tid efter 2030. Med en visionær tilgang til energiplanlægningen i EU, hvor 
vi investerer massivt i den nødvendige energiinfrastruktur forud for et 
forventet forbrug, kan vi bane vejen for, at en grøn elektrificeringsbølge 
kan skylle ind over Europa. Men vælger EU modsat en anden vej, en 
mindre ambitiøs vej, hvor investering i infrastruktur halter bagefter, 
gør vi den grønne omstilling dyrere end nødvendigt og svækker vores 
konkurrenceevne.
1111
Radikale Venstre foreslår
Integreret europæisk marked for elektricitet.  Et integreret marked 
for elektricitet, hvor de grønne elektroner frit kan flyde på tværs af 
landegrænser, er fundamentet for den grønne omstilling. Men i dag betyder 
flaskehalse og begrænsninger i elnettet rundt om i EU, at vindmøller må 
stoppes, når vinden blæser. Kommissionen skal sikre de nødvendige 
rammer for udvikling af elnettet og i fremtiden kunne stille mindstekrav til 
medlemslandenes elnet og i højere grad kunne opdele i langt flere budzoner 
end i dag for at sikre, at strømmen kan handles effektivt på tværs af grænser 
og prisområder.
Fremtidssikret elnet med stærke landeforbindelser.  I dag er store dele 
af elnettet mere end 40 år gammelt og står til udskiftning og opgradering. 
Samtidig skal der investeres i en fordobling af landeforbindelserne, som 
skal binde EU sammen. Mod 2030 vurderer Kommissionen i deres Grid 
Action Plan, at der er behov for knapt 600 mia. euro til investeringer alene 
i elnettet. Vi er nødt til at se på rammerne for investeringer i elnettet og 
sikre, at elselskaberne, både på transmissions- og distributionsniveau, har 
de rette værktøjer til at investere med fremtidens elforbrug. Herunder 
om der er de rette muligheder for at kompensere lokalområder, hvor de 
store luftledninger etableres som alternativ til at tilvejebringe ressourcer 
til at grave kablerne ned. Derfor skal Kommissionen pålægge ENTSO-E 
og ENTSO-G, som repræsenterer transmissionsselskaberne i EU, at 
udarbejde en samlet udbygningsplan for el- og brintnettet i EU, som er i 
overensstemmelse med EU’s langsigtede klimamål. Projekter, som er en del 
af denne udbygningsplan, kan komme i betragtning til finansiering fra den 
grønne superfond.
Fælleseuropæisk koordinering og udbygning af vind og sol.   
Hvis bl.a. Nordsøens store potentiale for udbygning af havvind skal bringes 
i spil, kræver det tættere koordinering, højere grad af risikodeling mellem 
medlemsstaterne og udviklerne – fx med brug af Contract-for-Difference 
modeller i udbud – og modeller for en fælleseuropæisk udbygning og 
finansiering af havvind i fremtiden. Mange lande har allerede udbudt, eller 
er i gang med at udbyde, havvind til etablering omkring 2030. Det har skabt 
tomme ordrebøger de seneste år og risikerer at resultere i flaskehalse 
og stigende priser i fremtiden. For at kunne investere i den nødvendige 
produktionskapacitet er der behov for at koordinere udbygningen af havvind 
efter 2030 med en langsigtet udbudsplan, som skal ses i sammenhæng med 
den overordnede energiplanlægning i EU og netselskabernes langsigtede 
udbygningsplaner. Danmark bør allerede nu gå forrest og stå i spidsen 
for planlægning og koordinering af udbygning af havvind i Nordsøen efter 
2030, som lever op til hensigten i Esbjerg-erklæringen om etablering af 
150 GW senest i 2050. For at understøtte hurtigere udbygning af vind og 
sol samt skabe klarhed omkring rammerne for EU’s naturbeskyttelse, skal 
Kommissionen opdatere vejledning om brug af undtagelsesbestemmelser i 
forhold til EU’s naturbeskyttelsesdirektiver.
1212
 Radikale Venstres folketingsgruppe  
og kandidater til EP-valget 2024
JUNI 2024


---

# [PDF] faerre-skadelige-kemikalier-i-vores-hverdag_april-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/dtyinm2x/faerre-skadelige-kemikalier-i-vores-hverdag_april-2024.pdf

Færre skadelige 
kemikalier i vores
hverdag.
22
Færre skadelige  
kemikalier i vores hverdag
 
Kemikalier og hormonforstyrrende stoffer er desværre blevet en større og 
større del af vores hverdag. De findes over alt i vores nærmiljø og særligt i det 
tøj, vi køber til os selv og iklæder vores børn. Det har alvorlige konsekvenser for 
vores sundhed og fertilitet. Udfordringerne er mange, men med styrkede euro-
pæiske krav til produkternes indhold og langt strengere kontrol med produkter, 
vi importerer til EU, kan vi komme problemerne til livs. 
I dag stiller vi større krav til tøj på dukkelegetøj end det tøj, børn har på. Sådan 
skal det ikke være. Forbrugere lever i uvished om, hvor mange og hvor skadelige 
kemikalier, der findes i deres hverdag. Det er ikke holdbart. Med andre ord, der 
er brug for en plan B.
Radikale Venstre vil arbejde i Europa-Parlamentet for, at Europa nyder en status 
i verden som det kontinent, hvor man kan købe produkter, der ikke indeholder 
skadelig kemi og hormonforstyrrende stoffer, og hvor produkter er af så høj 
kvalitet, at de kan anvendes længere, genbruges og faktisk genanvendes uden 
at ligge naturen til last. Vi vil gøre det nemmere for forbrugeren at træffe det 
grønne, sikre og sunde valg.
33
Farlige kemikalier og hormonforstyrrende  
stoffer skader vores sundhed
I Radikale Venstre mener vi, at der er brug for politisk handling. Fertiliteten 
blandt danske unge er i frit fald, ikke mindst på grund af hormonforstyrrende 
stoffer i fx de tekstiler, emballage og kosmetiske produkter, vi køber. Kemika-
lierne er over alt i vores hverdag, og problemet vokser. 
Selvom vi endnu ikke til fulde kan begribe problemets omfang, tyder alt på, at 
konsekvenserne er større, end vi går og tror. Sædkvaliteten er faldet drastisk 
over de sidste 40 år. Det er ikke kun et dansk problem, men et europæisk. I dag 
har vi hundredvis af kemikalier i vores krop, som vores bedsteforældre ikke 
havde. Mange af disse kemikalier viser sig at være decideret hormonforstyr -
rende, og eksponeringen for disse stoffer, der bl.a. reducerer mænds sæd -
kvalitet og kvinders produktion af ægceller, er i udstrakt omfang uigenkaldelige. 
De lagres i kroppen på ubestemt tid og videregives på tværs af generationer. 
Konsekvenserne kan være enorme, og derfor er det på høje tid, at vores tilgang 
ændres markant. Vi vil hellere forbyde ét kemikalie for meget end ét kemikalie 
for lidt. 
Vi skylder derfor hinanden og de kommende generationer, at vi får bugt med 
problemet, så mennesker har friheden til at leve det liv, de ønsker.  
Det indbefatter, at;  
1. stoffer, der er hormonforstyrrende eller mistænkt for at være det, skal   
 forbydes, 
2. farlige kemikalier, som bl.a. PFAS, skal forbydes i produkter,  
3. vi skal inddrage cocktaileffekten, dvs. sundhedseffekten af den samlede   
 eksponering, når vi sætter grænseværdier for kemikaliers skadelighed,  
4. vi skal stille langt større krav til og føre bedre kontrol med online-produ-
 center som fx Shein og Temu, der dumper billige, miljø- og sundheds-   
 skadelige produkter på det danske og europæiske marked. 
I Radikale Venstre mener vi ikke, at EU i dag stiller tilstrækkelige krav til kemika -
lier og hormonforstyrrende stoffer i produkter. Og samtidig ser vi, at EU heller 
ikke er gode nok til at håndhæve de regler, vi allerede har, og sanktionere pro-
ducenter, der bryder dem. Det skaber en uhensigtsmæssig konkurrenceforvrid-
ning, hvor danske og europæiske producenter, der forsøger at producere med 
så få kemikalier som muligt, underløbes af producenter udenfor EU, der anven- 
der aggressive markedsførings- og prisstrategier, og hvor der ikke i samme
44
grad er forbud mod og kontrol med farlige kemikalier. Derfor skal vi styrke EU’s 
muskler til at føre kontrol med produkter, der sælges på det indre marked, så 
både forbrugere og virksomheder kan få gavn af en fælles europæisk standard. 
Billige, kemikalieholdige produkter  
er også en belastning for klimaet og naturen
Kemikalier i tekstiler og andre produkter er også en barriere for at genbruge og 
genanvende materialerne. Syntetiske materialer og kemikalier bliver brugt af 
industrien til at lave billige produkter, hvor kvaliteten er dårlig og levetiden for 
kort. Derfor vil skrappere krav til ingredienser i produkter og styrket håndhæ-
velse overfor producenter også bidrage til at mindske overforbrug af fx tekstiler, 
der hverken kan genbruges eller genanvendes. 
Op til 43% af det tøj, vi køber online og returnerer, bliver smidt i skraldespan-
den og brændt af 1. En miljø- og klimaskadelig fast fashion-kultur betyder, at 
billigt tøj af dårlig kvalitet bliver dumpet på markedet. Den kinesiske platform, 
Temu, er på rekordtid blevet den tredje største online platform i Danmark. Af-
brænding af nyt tøj er blevet rentabelt og dermed den nye virkelighed, fordi 
omkostningerne ved at sælge returneret tøj igen overstiger omkostningerne ved 
at smide tøjet ud. 
Danmarks bidrag til de globale forbrugsudledninger fra tekstiler medfører en 
samlet årlig udledning på godt 2 mio. tons. CO2, svarende til godt 400 kg CO2 pr. 
dansker om året2. Samtidig er eksport af tekstiler ud af EU tredoblet på bare 20 
år, hvilket påvirker både miljøet og folkesundheden i Afrika og Asien, hvor kemi -
kaliefyldt tøj bliver sorteret og ofte dumpet på tekstilkirkegårde. 
Vi har endnu ikke de nødvendige teknologiske løsninger til at afskaffe og destru -
ere kemikalietunge produkter. I stedet risikerer vi, at de recirkuleres og med -
fører alvorlige konsekvenser for natur og mennesker. For at forebygge unødig 
afbrænding af tekstiler og øget kemikalietungt affald, skal vi derfor stille større 
krav til produkterne og producenternes ansvar. 
1 Det Europæiske Miljøagentur (2024)
2 Concito (2024)
55
Radikale Venstre foreslår
• Strammere kontrol  
Konsekvenserne ved kemikalier skal adresseres langt tydeligere i EU’s 
tekstilstrategi, og der skal stilles stærkere krav til udvidet og målrettet 
producentansvar. Det skal medføre, at EU foretager langt mere omfat -
tende kontrol med produkter, der importeres til og sælges på EU’s indre 
marked såvel som produkter produceret i EU. 
• Fokus på produkt- og kemikaliegrupper – frem for enkelte  
kemikalier
Vi skal have en styrket tilgang og designkrav i EU’s kontrol med og forbud 
mod kemikalier frem for blot et forbud mod enkelte kemikalietyper. En 
indsats med forbud på ét kemikalie ad gangen er utilstrækkelig, fordi 
der hele tiden udvikles nye stoffer. Ligeledes ser vi desværre, at EU’s 
nye kemikaliestrategi har for mange undtagelser, og at arbejdet med at 
forbyde kemikalietyper går for langsomt. Forbud mod specifikke kemika -
lier, herunder bisphenoler, PFAS-stoffer og andre skadelige og ikke-ned -
brydelige kemikalier, er stadig vigtigt, men problemets omfang kræver en 
mere grundlæggende tilgang. Fokus bør derfor være på produktkatego -
rier, som det fx også er i EU’s legetøjsdirektiv, og kemikaliegrupper frem 
for enkelte kemikalier. Færre og mindre skadelige kemikalier skal være en 
del af kriterierne i ESPR for produkter i EU.  
• Revision af REACH-direktivet
En styrket og ambitiøs revision af EU’s REACH-direktiv. Den nuværende 
revision er blevet forsinket og udvandet, hvilket har medført lempeligere 
krav til producenter og svagere kontrol med nye kemikalietyper. Vi me-
ner, at langt flere kemikalier skal forbydes, og at der skal være bedre 
sanktionsmuligheder mod producenter, der anvender kemikalier i strid 
med reglerne. Desuden er det vigtigt, at registranter indgiver tilstræk -
kelige og relevante oplysninger om et stofs iboende egenskaber til myn -
dighederne i overensstemmelse med standard oplysningskrav, så det 
bliver muligt at identificere og forbyde hormonforstyrrende stoffer.
• Færre kemikalier, mere genanvendelse
Uønskede kemikalier skal ikke recirkuleres, da det er en barriere for 
bæredygtig genanvendelse af materialer. Derfor skal forbud og kontrol 
med kemikalier være et bærende element i EU’s arbejde med cirkulær 
økonomi, så materialer kan genanvendes til nye produkter uden evig-
hedskemikalier.
66
• Mere viden, mere forbud
Vi skal lempe krav til videnskabelige studier, der kan lede til forbud mod 
visse typer af kemikalier, særligt med hormonforstyrrende effekter, i 
EU. I dag er der store krav til studier, der kan påvise tilstrækkeligt nega -
tive konsekvenser for miljø og sundhed, men situationens alvor kalder i 
højere grad på et forsigtighedsprincip.
• Krav om mærkning af produkter
Vi skal styrke forbrugersikkerheden gennem øget oplysning og mærk-
ning af produkter og brug af EU’s produktpas, så forbrugere har vished 
omkring de kemikalier, som indgår i produkter. Vi skal derfor stille krav 
til effektiv mærkning af produkters fulde ingrediensliste og muliggøre et 
oplyst forbrugervalg. 
 Radikale Venstres folketingsgruppe
April 2024


---

# [PDF] beskyt-og-styrk-vores-demokratiske-europa_30-05.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/nqcf0nox/beskyt-og-styrk-vores-demokratiske-europa_30-05.pdf

Beskyt og 
styrk vores
demokratiske
Europa.
22
Beskyt og styrk vores  
demokratiske Europa
 
Demokrati, frihed og retsstat er bærende søjler i vores europæiske samarbejde. 
Vi står på skuldrene af en europæisk historie og demokratisk tradition, der har 
rødder tilbage til det gamle Grækenland. Men anti-demokratiske og illiberale 
strømninger i og udenfor Europa minder os samtidig om, at demokrati aldrig må 
tages for givet. 
Derfor går Radikale Venstre til Europa-Parlamentsvalg på at styrke vores demo-
krati i Europa – ikke gå på kompromis med vores værdier, retsstatsprincipper og 
institutioner. Vi foreslår, at vi; 
1)  styrker håndhævelsen overfor medlemslande, der ikke lever op til EU-lovgiv-  
 ningen, 
2) reformerer EU’s beslutningsprocesser, udfaser vetoretten i udenrigspolitikken  
 og baner vejen for en ny, demokratisk udvidelse af EU, og 
3) fejer for egen dør og styrker retstilstanden i Danmark, så vi med troværdig-  
 hed kan kæmpe for demokrati og retsstat i Europa og resten af verden. 
Der er brug for en plan B.
33
En styrkelse af vores liberale demokrati  
er det bedste forsvar mod antidemokratiske  
bølger i Europa
 
EU skal kendes for liberalt demokrati, ufravigelige retsstatsprincipper og 
basale menneskerettigheder. For en udstrakt grad af ytringsfrihed og mediers 
uafhængighed. I disse år strømmer en bekymrende konservativ bølge ind over 
Europa. En bølge, som udgør en trussel mod EU’s kerneværdier. I medlemslande 
som Polen og Ungarn angribes grundlæggende rettigheder for flygtninge, 
migranter og LGBT+-personer. Basale retsstatsprincipper og frihedsrettigheder 
kompromitteres i reformer i Rumænien, Kroatien og Slovakiet.
Udviklingen udfordrer EU’s værdimæssige fundament. Det kalder på, at EU i 
højere grad udvikler og bruger værktøjer, der effektivt forebygger og sanktio -
nerer brud på retsstatsprincipper og grundlæggende rettigheder i medlems-
landene. Lige nu er EU ikke tilstrækkeligt i stand til at håndhæve de regler, som 
medlemslandene har skrevet under på. De såkaldte Københavnerkriterier 
gælder ikke kun, når man søger om optagelse i EU, men også mens man er 
medlem. Sætter vi ikke handling bag det princip, risikerer vi at udvande selve 
fundamentet, som EU står på, og mister samtidig troværdigheden til at udbrede 
demokrati i resten af verden. 
EU skal også være førende i den globale kamp for frihed, retsstat og demokrati. 
Men sammenholdet i udenrigs- og sikkerhedspolitikken er desværre udfordret 
af, at nogle lande bruger eller truer med at bruge vetoretten til at stikke en kæp i 
hjulet for det brede flertal. Samtidig skal vi forberede EU på en snarlig udvidelse, 
hvor fortidens beslutningsprocesser ikke er gearet til fremtidens udfordringer. 
Det kalder på vilje til at reformere vores samarbejde og de fælles spilleregler.
44
Radikale Venstre foreslår
At vi faktisk håndhæver de regler og principper, EU bygger på
• Kommissionen skal gribe langt hårdere ind overfor de medlemsstater,   
 der ikke overholder EU-lovgivning. Kommissionen bør i højere grad   
 og langt mere konsistent udtale kritik af medlemslande, som ikke   
 efterlever EU-lovgivning. Gentagende brud og manglende efterlevelse   
 over tid skal i højere grad følges op af, at Kommissionen indleder   
 sager og vedtager sanktioner overfor medlemslandet.
•  Pengekassen skal smækkes i, når der sker overtrædelser af fx LGBT+-  
 personers og kvinders rettigheder, eller når domstolenes uafhængig-   
 hed kompromitteres. Den såkaldte retsstatsmekanisme skal styrkes   
 og automatiseres, så der sker en direkte sammenkobling mellem over-  
 trædelse af EU’s grundlæggende rettigheder og økonomiske konse-  
 kvenser overfor de medlemslande, som træder over grænsen. Det 
 skal ikke kunne betale sig at se stort på de spilleregler, man har skre-  
 vet under på som medlemsland.
At vi gør EU parat til en ny udvidelse og i stand til at spille   
en større og stærkere rolle i verden 
• Lande, som søger om optagelse i EU, skal overholde EU’s kerneværdi-  
 er og have et stærkt demokratisk civilsamfund og uafhængigt rets-   
 system, inden de optages i EU. Vi står værn om Københavnerkriteri-  
 erne for nye kandidatlande. Samtidig skal processen for optagelse af   
 nye medlemslande understøttes langt mere aktivt – blandt andet ved   
 at give lande som Ukraine, Moldova og Georgien mulighed for grad-  
 vist at blive indsluset i EU i takt med, at de rykker sig på vigtige om  
 råder som anti-korruption, domstolenes uafhængighed og presse-  
 frihed.
• EU skal reformere sine beslutningsprocesser og arbejde for langt stør-  
 re fleksibilitet. Et mere fleksibelt og effektivt EU, der ikke er afhængig  
 af få staters særinteresser i udenrigs- og sikkerhedspolitikken, vil   
 betyde, at vi kan spille en større og stærkere rolle i kampen for fred,   
 demokrati og stabilitet i verden. Dette forudsætter, at beslutninger,   
 særligt for vedtagelse af sanktioner i udenrigspolitikken, bør træffes   
 med kvalificeret flertal, og at man øger brugen af konstruktive afståel-  
 ser. Dette er en bunden opgave, hvis EU skal kunne agere i den nye 
 sikkerhedspolitiske virkelighed – særligt i en situation hvor EU udvides   
 med nye medlemslande. Det forudsætter, at vi først og frem mest an-  
 vender de uudnyttede fleksibilitetsmuligheder, som allerede findes   
 i Lissabon-traktaten, men på sigt kan det også kræve, at vi reviderer   
 EU’s traktatgrundlag, sådan at færre beslutninger i Rådet træffes ved   
 enstemmighed.
55
1 Kommissionens landerapport over retsstatsprincippet (2023)
Når vi vender blikket ud, må vi også vende det 
ind. Danmark skal leve op til vores retsstatslige 
forpligtelser
Når vi med rette stiller krav til, at både nuværende og kommende medlemslande 
i EU lever op til vores demokratiske spilleregler, så forudsætter det samtidig, 
at vi også kigger ind ad. Kommissionens årlige rapport, der kortlægger retstil -
standen i medlemslandene, påpeger endnu en gang, at Danmark på en rækker 
områder ikke lever tilstrækkeligt op til retsstatsprincippet. Eksempelvis er der 
i Danmark ikke karensperioder for ministre, der forlader embedet og får en ny 
rolle, hvilket skaber potentielle interessekonflikter. Ikke desto mindre er der 
ingen håndhævelselsmekanismer til at sikre, at lande, herunder Danmark, efter -
lever Kommissionens anbefalinger. 
Vi kan ikke med troværdighed styrke Europas demokratier og håndhæve 
retsstatsprincippet, hvis vi ikke samtidig evner at leve op til de værdier, vi selv 
holder i hævd. 
Derfor mener Radikale Venstre, at Danmark hurtigst muligt skal efterleve de 
anbefalinger, som Kommissionen har udtrykt 1 . Dette indbefatter, at Danmark:
• Sikrer tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til retssystemet i   
 de kommende år under hensyntagen til europæiske standarder for ressourcer  
 til retssystemet
• Indfører regler om “svingdøre” for ministre og om lobbyvirksomhed og sikre   
 tilstrækkelig kontrol med indberetninger af aktiver indgivet af personer, der  
 varetager ledende funktioner
• Sikrer indsamling af data om efterforskning og retsforfølgning af korruptions-  
 relaterede lovovertrædelser på nationalt og lokalt plan
• Fremskynder processen med at reformere loven om aktindsigt med henblik   
 på at styrke retten til aktindsigt, navnlig ved at begrænse grundene til afslag   
 på anmodninger under hensyntagen til de europæiske standarder for akt-  
 indsigt. 
Derudover mener Radikale Venstre, at vi bør sikre større transparens og åben -
hed om økonomiske donationer til partier. I 2022 var netop dette også én af 
anbefalingerne, som Kommissionen rettede mod Danmark. Vi anerkender, at 
der sidenhen er sket små fremskridt, men vi er ikke i mål endnu. Derfor foreslår 
vi, at der sikres åbenhed om beløbsstørrelse i donationer til politiske partier, og 
at vi sænker grænsen for, hvornår partier skal offentliggøre donationer. Der skal 
være transparens om pengestrømmene i dansk politik, så man aldrig kan købe 
sig til politisk indflydelse i det skjulte.


---

# Mød Radikale Venstre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/mennesker?categories=57582fe275c6491e893dacf08edf0a7b&limit=18

M e n n e s k e r   Filtrer     Tillidsposter    Byrådsmedlemmer Europa-Parlamentsmedlemmer Folketingskandidater Folketingsmedlemmer Forretningsudvalg Hovedbestyrelse Landsforpersonskab Lokalforpersoner Medarbejdere RegionsrådsmedlemmerKommune    Aabenraa Aalborg Aarhus Ærø Albertslund Allerød Assens Ballerup Billund Bornholm Brøndby Brønderslev-Dronninglund Dragør Egedal Esbjerg Faaborg-Midtfyn Fanø Favrskov Faxe Fredensborg Fredericia Frederiksberg Frederikshavn Frederikssund Furesø Gentofte Gladsaxe Glostrup Greve Gribskov Guldborgsund Haderslev Halsnæs Hedensted Helsingør Herlev Herning Hillerød Hjørring Høje-Taastrup Holbæk Holstebro Horsens Hørsholm Hvidovre Ikast-Brande Ishøj Jammerbugt Kalundborg Kerteminde København Køge Kolding Læsø Langeland Lejre Lemvig Lolland Lyngby-Taarbæk Mariagerfjord Middelfart Morsø Næstved Norddjurs Nordfyn Nyborg Odder Odense Odsherred Randers Rebild Ringkøbing-Skjern Ringsted Rødovre Roskilde Rudersdal Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Slagelse Solrød Sønderborg Sorø Stevns Struer Svendborg Syddjurs Tårnby Thisted Tønder Vallensbæk Varde Vejen Vejle Vesthimmerland Viborg VordingborgStorkreds    Bornholms Storkreds Fyns Storkreds Københavns Omegns Storkreds Københavns Storkreds Nordjyllands Storkreds Nordsjællands Storkreds Østjyllands Storkreds Sjællands Storkreds Sydjyllands Storkreds Vestjyllands StorkredsRegioner    Region Hovedstaden Region Midtjylland Region Nordjylland Region Østdanmark Region Sjælland Region SyddanmarkOpstillingskredse    Aabenraakredsen Aakirkebykredsen Aalborg Nordkredsen Aalborg Østkredsen Aalborg Vestkredsen Aarhus Nordkredsen Aarhus Østkredsen Aarhus Sydkredsen Aarhus Vestkredsen Assenskredsen Ballerupkredsen Bispebjergkredsen Brøndbykredsen Brønderslevkredsen Brønshøjkredsen Djurskredsen Egedalkredsen Esbjerg Bykredsen Esbjerg Omegnskredsen Faaborgkredsen Falkonerkredsen Favrskovkredsen Faxekredsen Fredensborgkredsen Fredericiakredsen Frederikshavnkredsen Frederikssundkredsen Gentoftekredsen Gladsaxekredsen Grevekredsen Guldborgsundkredsen Haderslevkredsen Hedenstedkredsen Helsingørkredsen Herning Nordkredsen Herning Sydkredsen Hillerødkredsen Himmerlandkredsen Hjørringkredsen Holbækkredsen Holstebrokredsen Horsenskredsen Hvidovrekredsen Ikastkredsen Indre Bykredsen Kalundborgkredsen Køgekredsen Kolding Nordkredsen Kolding Sydkredsen Lollandkredsen Lyngbykredsen Mariagerfjordkredsen Middelfartkredsen Næstvedkredsen Nørrebrokredsen Nyborgkredsen Odense Østkredsen Odense Sydkredsen Odense Vestkredsen Østerbrokredsen Randers Nordkredsen Randers Sydkredsen Ringkøbingkredsen Ringstedkredsen Rødovrekredsen Rønnekredsen Roskildekredsen Rudersdalkredsen Silkeborg Nordkredsen Silkeborg Sydkredsen Skanderborgkredsen Skivekredsen Slagelsekredsen Slotskredsen Sønderborgkredsen Struerkredsen Sundbyøsterkredsen Sundbyvesterkredsen Svendborgkredsen Taastrupkredsen Tårnbykredsen Thistedkredsen Tønderkredsen Valbykredsen Vardekredsen Vejenkredsen Vejle Nordkredsen Vejle Sydkredsen Vesterbrokredsen Viborg Østkredsen Viborg Vestkredsen Vordingborgkredsen  Folketing   Martin Lidegaard Politisk leder, udenrigsordfører, ordfører for Nordiske anliggender, Arktis ordfører, EU-ordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Nordsjællands Storkreds martin.lidegaard@ft.dk 33 37 47 70  Samira Nawa Næstformand for folketingsgruppen, finansordfører, klima-, energi- og forsyningsordfører, skatteordfører, beskæftigelsesordfører, ligestillingsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Københavns Storkreds samira.nawa@ft.dk 33 37 47 29  Stinus Lindgreen Sundheds- og forebyggelsesordfører, psykiatriordfører, forsvar- og beredskabsordfører, forskningsordfører, transportordfører, ordfører for kollektiv transport, IT- og digitaliseringsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen. København Omegns Storkreds, regionrådsmedlem i Region Østdanmark, næstformand i Sundhedsråd Københavns Omegn Nord og næstformand for Sundhedsråd Nordsjælland.  Københavns Omegns Storkreds, regionsrådsmedlem i Region Østdanmark stinus.lindgreen@ft.dk 33 37 47 14  Katrine Robsøe Uddannelsesordfører, miljøordfører, havmiljø- og naturordfører, fiskeriordfører, erhvervsordfører, medie-, idræt- og foreningsordfører, udviklingsordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Østjyllands Storkreds katrine.robsoe@ft.dk 33 37 47 34  Lotte Rod Børne- og undervisningsordfører, social- og boligordfører, kommunalordfører, ældreordfører, trivsel-, tillid- og frisættelsesordfører, medlem af Hovedbestyrelsen Sydjyllands Storkreds lotte.rod@ft.dk 33 37 47 57  Zenia Stampe Kulturordfører, landbrugsordfører, udlændinge- og integrationsordfører, retsordfører, kirkeordfører, ordfører for landdistrikter, medlem af Hovedbestyrelsen Sjællands Storkreds rvzest@ft.dk 33 37 47 09Europa
parlamentet   Sigrid Friis Medlem af Europa-Parlamentet Medlem af Hovedbestyrelsen sigrid.friis@europarl.europa.eu


---

# [PDF] radikale-venstres-tre-forslag-til-revision-af-klimaloven_20082025.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/1utdiylu/radikale-venstres-tre-forslag-til-revision-af-klimaloven_20082025.pdf

1 
19-08-2025  
 
Tre forslag til revision af 
Klimaloven 
 
LANGSIGTEDE KLIMAMÅL 
Vi vil skrive langsigtede klimamål ind i Klimaloven med bindende 
delmål hvert 5. år: 90 pct. i 2035, 100 pct. i 2040 og 110 pct. i 2045. 
Langsigtede mål skal sikre omkostningseffektiv omstilling og 
forudsigelighed for borgere og virksomheder. 
FORBRUGSBASEREDE UDLEDNINGER 
Vi vil indføre et lovfæstet pejlemærke for forbrugsbaserede 
udledninger på 60 pct. i 2035, så vi tager ansvar for vores globale 
klimaaftryk. 
GRØN FOND 2.0 
Vi vil etablere en Grøn Fond 2.0, der sikrer den nødvendige 
finansiering til at nå målet om 100 pct. reduktion i 2040. 
 
 RV-forslag Regeringens politik 
2035-mål Min. 90% reduktion (sammenlignet med 
1990) 
Ikke fastlagt mål  
”Regeringen vil foreslå et 
ambitiøst reduktionsmål for 
2035 samt vurdere, om 
reduktionsmålet i 2030 skal 
opjusteres yderligere”. 
2040-mål Klimaneutralitet (100% sammenlignet 
med 1990) Ikke fastlagt mål 
2045-mål Negative udledninger (110% 
sammenlignet med 1990) 
Klimaneutralitet (100% 
sammenlignet med 1990) 
*Regeringen foreslår først 
mål negative udledninger i 
2050 (110% sammenlignet 
med 1990) 
Mål for 
nedbringelse af 
forbrugsbaserede 
udledninger 
Lovfæstet pejlemærke for 60% 
reduktion i 2030 (1990-niveau) 
”Regeringen vil undersøge 
konsekvenserne af at 
opsætte et mål for CO2e-
aftrykket for det danske 
forbrug.”
2 
BAGGRUND  
Jf. Klimaloven er regeringen og partierne forpligtet til at fastsætte et 
2035-mål i løbet af 2025.  
 
Med den nuværende politik skønner Klimafremskrivningen (2025), at 
Danmark når hhv. 80% CO2-reduktion i 2035, 86% CO2-reduktion i 
2045 og 88% CO2-reduktion i 2050 sammenlignet med 1990-niveau. 
 
I 2035 er det hovedsageligt landbrug-, transport-, affald- og 
industrisektoren, der står for de største udledninger.


---

# [PDF] rejs-billigere-groennere-og-nemmere-rundt-i-hele-landet.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/cjgomkf0/rejs-billigere-groennere-og-nemmere-rundt-i-hele-landet.pdf

Den kollektive transport er i krise. Priserne
stiger, og passagertallet falder. Med billigere
billetter, bedre kvalitet og enklere betaling vil
Radikale Venstre sikre, at flere vælger tog, 
bus og metro, hopper på cyklen og lader 
bilen stå. Der er brug for en Plan B.
2 
Rejs billigere,
grønnere og nemmere 
rundt i hele landet
August 2025
Radikale Venstre vil gøre den kollektive transport til det 
attraktive valg. Som et af verdens rigeste lande er det absurd, 
at vores kollektive infrastruktur og service er så ringe.
Selvom et bredt udsnit af Folketingets partier i 2009 blev 
enige om, at den kollektive transport fremadrettet skulle 
løfte det meste af den fremtidige vækst i trafikken, og at bl.a. 
togtrafikken som minimum skal fordobles frem mod 2030, er 
udviklingen gået i den stik modsatte retning. I følge DTU er 
tendensen klar. Vi bruger mindre kollektiv transport i dag end 
for 20 år siden. Siden 2007 er den kollektive transport faldet 
fra at udgøre 8,3 pct. af alle rejser til 7,6 pct. i 2024. Meget 
tyder på, at andelen vil falde yderligere, hvis ikke vi sætter ind 
nu. Der er altså langt til den fordobling man vedtog politisk
– og kort tid til 2030.
Vi vil investere 1 mia. årligt i den kollektive transport samt 
bedre forhold for cyklister og reformere systemet til fordel for 
passageren.
Vores udspil består af to komponenter:
1. En ny billetmodel, der gør op med det store og 
uoverskuelige antal zoner og giver bedre og billigere 
billetter.
2. Bedre service i form af flere direkte togforbindelser mellem 
de største byer, flere afgange og kortere rejsetid.
Indsatsen for at styrke den kollektive transport kan ikke stå 
alene. Derfor har Radikale Venstre allerede fremlagt et udspil, 
som skal begrænse trængsel, reducere støj og luftforurening 
fra bilerne og samtidigt fastholde lav registreringsafgift på 
elbilerne – også i fremtiden.
Reformen vil styrke mobiliteten og sammenhængskraften i hele
Danmark, så flere vil vælge den kollektive transport til. Det vil 
øge billetindtægterne og mulighed for at investere yderligere 
i den kollektive transport. Det er godt for klimaet, reducerer 
trængsel og understøtte gode liv både på landet og i byerne.
Hvad venter vi på?
43
1. Bedre og billigere billetter
Vores forslag til en ny billetstruktur tjener to formål. Først og
fremmest skal den gøre det markant billigere at bruge kollektiv 
transport, især på de længere strækninger, hvor tog og bus 
konkurrerer med fly og bil. Samtidigt skal omlægningen 
gøre det lettere at bruge kollektiv transport, ikke mindst for 
studerende og familier.
Men den trængte kollektive transport skyldes også, at selve
billetsystemet er blevet uoverskueligt og ulogisk. Alt for mange 
zoner gør det svært at gennemskue billetprisen, ligesom 
der kan være forskel på prisen ud og hjem for den samme 
strækning.
Fra 1000 til 3 takstzoner
Med den nuværende billetstruktur kan den kollektive transport 
ikke konkurrere med bilen. Tårnhøje priser på de længere ture 
gør bilen og endda flyet til det foretrukne valg frem for toget. 
Derfor foreslår Radikale Venstre en ny takstreform med færre 
zoner og billigere billetter på de længere rejser. Danmark kan fx 
deles op i tre zoner. En øst for Storebælt, en vest for Storebælt 
og en på Bornholm.
Når du i fremtiden træder ind i bus, tog, metro eller letbane, 
skal det koste 24 kr. Det samme som at hoppe på metroen i 
dag. Men så kan du rejse rundt i én time i hele den nye zone. 
Og rejser du længere tid koster det kun 10 kr. ekstra i timen. 
Ved rejser på tværs af en af de tre zoner betaler du 199 kr. for 
de første tre timer og kun 10 kr. ekstra for hver ny time i den 
kollektive transport – dog aldrig mere end 249 kr. i døgnet.
 
Du kan altså komme fra København til Aarhus for maksimalt 
209 kr. uden at skulle sidde klar ved tasterne for at købe en 
Orangebillet. Det er halv pris af, hvad det koster at tjekke ind 
med Rejsekortet i dag. Men kan du rejse, når togene ikke er 
fulde, er det stadig muligt for operatørerne at sælge endnu 
billigere billetter for at fylde togene op.
Rabat til mindre grupper
Med de nuværende priser kan det kollektive aldrig konkurrere 
med bilen på de længere rejser, når familien skal på tur,
kollegaer skal sammen til møde i København eller vennerne 
skal i sommerhus. Derfor vil Radikale Venstre indføre rabatter 
til mindre grupper, så der kan registreres op til 3 rejsende 
på samme timebillet, uanset om det er dine børn eller 
bedsteforældre, kollegaer eller kammerater. En familie fra 
Esbjerg med to forældre og tre børn kan altså komme på
tur til København for bare 438 kr. Det vurderes, at 
grupperabatten kan håndteres inden for den samlede 
billetreform pga. flere rejsende.
Pendlerkortet erstattes af periodekort
for alle der rejser meget 
Er du pendler, så kender du helt sikkert udfordringen: 
pendlerkortet tager dig kun til og fra arbejde. Men hvad når 
du skal hente børn eller på skovtur i weekenden? Så er dit 
pendlerkort ikke meget værd – og du vælger nok bilen.
Derfor vil Radikale Venstre erstatte pendlerkortet med et 
periodekort for alle, der bruger den kollektive transport meget 
– både når arbejdet kalder og i fritiden. Vores ambition er at 
skabe en billet, der giver dig den samme frihed som bilen. Rejs 
når du vil, hvor du vil. Uden merpris.
Lokale periodekort til borgere med begrænset mobilitet
Langt de fleste borgere har mulighed for at tage cyklen til og 
fra indkøb, i biografen eller når man skal besøge venner og 
familie i lokalområdet. Men der er også dem, der er begrænset 
i deres mobilitet enten på grund af et langt liv eller af andre 
årsager ikke har mulighed for selv at transportere sig rundt 
i lokalområdet. Derfor skal det være muligt at få visiteret et 
lokalt periodekort, så hverdagens gøremål ikke begrænses. Vi 
foreslår, at de lokale periodekort koster 199 kr. for 30 dage.
Husk cyklen – og tag den gratis med i al kollektiv transport 
Med de rigtige billetpriser kan cyklen og den kollektive 
transport supplere hinanden bedre. Derfor skal du kunne tage 
cyklen med gratis i al kollektiv transport. Det gælder, uanset 
om du sætter dig i bussen, toget, metroen, letbanen eller tager 
færgen til en af de danske øer. Der skal stadig være plads til 
alle. Derfor kan der være behov for at indføre begrænsninger 
på i hvilke busser – og i hvilke tidsrum – du kan tage cyklen 
med.
65
Hop på øfærgerne uden merpris – men lad bilen stå 
Det skal også være nemt og billigt at komme til og fra de 
danske småøer. Derfor indføres landevejsprincippet for de 
mindre færger, så det ikke kræver andet end en almindelig billet 
eller et periodekort at tage færgen – så længe du lader bilen 
stå. For billetten gælder kun, når du er gående eller har cykel 
med.
Det skal være nemt og billigt at komme til og fra uddannelsen 
Det nuværende ungdomskort fungerer så dårligt, at unge og
studerende i stigende grad vælger den kollektive transport fra. 
Derfor skal det være nemmere og billigere at komme til skolen, 
gymnasiet, lærepladsen eller den videregående uddannelse 
på alle tider af døgnet. Derudover foreslår Radikale Venstre, at 
unge og studerende, skal kunne rejse frit rundt i hele Danmark 
– bare det sker uden for de tidsrum, hvor der er flest rejsende. 
Alt dette for kun 399 kr. pr. måned.
Gratis offentlig transport for institutioner og skoler
Vi vil give vores børn og unge endnu flere oplevelser, når de
er i skole eller på institution. Derfor skal der være gratis og 
ubegrænset transport for alle vores børn, der går i enten skole, 
dagpleje, vuggestue, børnehave eller andre pasningstilbud i 
ens egen zone med tog, bus, metro og letbane. Den enkelte 
institution får ‘institutionskort’, og med det i hånden kan en 
pædagog rejse ubekymret uden at skulle tænke på at tjekke 
ind og ud. Derved vil skoler og børnehaver spare millioner af 
kroner og verden åbner sig for de små.
Alle skal kunne købe en billet – med eller uden rejsekort 
Dankortet eller andre betalingskort – fysisk eller på telefonen 
– er blevet vores foretrukne betalingsmiddel. Men ikke i den 
kollektive transport. Det afskærer mange fra at stige ind i 
bussen, hvis det ene og alene er Rejsekortet eller telefonens 
Apps, der kan give adgang til den kollektive transport. Det 
er en ommer. Og det har mange af vores nabolande allerede 
indset. Derfor foreslår Radikale Venstre, at der stilles krav om 
mulighed for kortbetaling i alle dele af den kollektive transport 
enten i bussen eller på togstationen. Bliver det nemmere at 
betale, kommer flere med, og heldigvis kan man altid rykke lidt 
længere ned i bussen.
2. Hurtigere og nemmere fra A til B
Men bedre og billigere billetter er ikke nok. Alt for længe er den
kollektive transport blevet underprioriteret og underfinansieret 
uden en samlet politisk strategi. Det har betydet dårligere 
service med færre afgange og flere skift - særligt udenfor de 
største byer. Det har betydet, at flere vælger tog, bus, metro 
og letbane fra i hverdagen, hvilket igen gør økonomien i den 
kollektive transport dårligere og forringer kvaliteten.
Den negative spiral vil Radikale Venstre vende. Vi har igen brug 
for at anskue den kollektive transport som en offentlig service. 
Derfor vil Radikale Venstre løfte den kollektive transport og 
cyklisme med 1 mia. kr. årligt.
En styrkelse af den kollektive transport skal sikre en stærk og
velfungerende togdrift, som er drivkraften for de øvrige 
kollektive transportformer. Samtidigt skal fremtidens kollektive 
transport i høj grad samtænkes med en styrkelse af cyklismen i 
Danmark med bl.a. et markant løft af forholdene for cyklisterne 
på togstationer og ved centrale trafikale knudepunkter.
Bedre køreplaner med mindst 2 afgange i timen.
Den nemmeste vej til at få flere til at vælge kollektiv transport 
er at sikre faste og hyppige afgange. Derfor foreslår Radikale 
Venstre, at der stilles krav om faste køreplaner med mindst to 
afgange i timen på alle strækninger. Hele dagen og aftenen, 
også uden for myldretiden. Og alle ugens dage. Det skal gælde 
på alle regionale strækninger og omfatte stop på de fleste 
stationer og stoppesteder.
Flere direkte lyntog skal binde Danmark bedre sammen
Ud over at sikre halvtimesdrift på alle strækninger ønsker 
Radikale Venstre at binde Danmark bedre sammen og styrke 
togdriften på de længere ruter mellem landets større byer. 
Derfor bør der, som supplement til den grundlæggende 
dækning, etableres direkte lyntogsforbindelser i timesdrift på
fire centrale strækninger, der tilsammen udgør jernbanens 
rygrad.
87
De fire centrale strækninger er:
1. København-Odense-Fredericia-Vejle-Horsens-Skanderborg-
Aarhus-Randers-Aalborg-Frederikshavn
2. København-Odense-Kolding-Esbjerg
3. København-Odense-Fredericia-Vejle-Herning-Holstebro-
Struer
4. København-Odense-Middelfart-Kolding-Sønderborg
For at muliggøre de fire centrale lyntogsforbindelser, skal der
investeres i elektrificering med køreledninger på alle 
strækninger. Herunder Vejle-Struer og hele vejen til 
Frederikshavn fx ved omprioritering i Infrastrukturplan 2035.
Udover disse fire centrale strækninger skal Kystbanen – den 
mest brugte togforbindelse i Danmark styrkes, så der både 
bliver flere gennemkørende tog med kortere rejsetid og stadig 
tog, der stopper ved alle stationer.
Prioritering omkring trafikale knudepunkter
Rundt om i landet kører mange busser halvtomme – en løsning, 
der hverken er bæredygtig eller effektiv. Når bussen tager 
mange omveje, øger det rejsetiden og forringer frekvensen.
Derfor skal den kollektive transport prioriteres omkring centrale
knudepunkter: ved uddannelsesinstitutioner og skoler, den 
lokale købmand, idrætshaller, hovedveje og lignende. For at 
opretholde halvtimesdrift på alle ruter er det nødvendigt at 
samle trafikken og rette ruterne ud, så der kan køres hyppigere 
og mere direkte.
Det kræver samtidig investeringer i knudepunkterne med bedre 
og overdækket cykelparkering samt styrket sammenhæng til 
den sidste del af rejsen – f.eks. med elcykler eller delebiler. 
Derfor afsættes 50 mio. kr. årligt.
Styrke samkørsel og delebilisme
Når den kollektive transport samles omkring trafikale 
knudepunkter, vil der naturligt være områder med langt til det 
nærmeste stoppested. Bus og tog skal fortsat være rygraden i 
mobiliteten, men samkørsel og delebiler kan spille en vigtig rolle 
i at binde den kollektive transport sammen med den enkelte 
brugers behov.
109
Radikale Venstre vil derfor gøre det mere attraktivt og enkelt
at benytte delebil eller køre sammen med naboen – også mod 
betaling. Det kan bl.a. ske ved at se på skatteforholdene
omkring samkørsel eller ved at give trafikselskaber bedre 
mulighed for at indtænke delebilisme som en del af deres 
mobilitetsløsninger
Dermed styrker vi fleksibiliteten, især i landdistrikterne – og 
sikrer, at flere kan tage kollektiv transport hele vejen hjem.
Køreplansgaranti skal give sikkerhed
Når man køber ny bolig eller skifter job, spiller adgangen til 
kollektiv transport ofte en afgørende rolle for, om hverdagen 
hænger sammen. Men hvis en busrute pludselig nedlægges, 
eller en togafgang fjernes, kan løsningen ende med at være bil 
nummer to.
Derfor foreslår Radikale Venstre en køreplansgaranti som giver
sikkerhed for bussen og toget kører til tiden – også 10-20 år 
ud i fremtiden. Det giver tryghed til at flytte, skifte job eller 
planlægge sin hverdag – uden at skulle bekymre sig om,
hvorvidt man fremover kan komme til og fra med tog eller bus.
Rejsetidspulje på 300 mio. kr. årligt skal forbedre 
sammenhæng
Selvom bedre køreplaner og flere direkte forbindelser kan
gennemføres uden store anlægsprojekter, kan målrettede
investeringer gøre en afgørende forskel for rejsetiden og
sammenhængen i den kollektive transport.
Radikale Venstre foreslår derfor en Rejsetidspulje på 300 
mio. kr. årligt til investering i og opgradering af eksisterende 
jernbaner, herunder etablering af køreledninger, for at 
understøtte de nye køreplaner med halvtimesdrift og 
timeforbindelser mellem de største byer, samt til at sikre at vi 
kommer i mål med elektrificering af den kollektive transport. 
Investeringer er bl.a. opgradering af lokalbaner, så batteritog
kan øge hastigheden fra 120 til 160 km/t og etablering af
dobbeltspor på nøglesteder, så halvtimesdrift kan gennemføres.
Stationspulje på 100 mio. kr. skal forbedre forhold for cyklister
Mange pendlere tager cyklen til stationen – men forholdene for
cyklister er ofte for ringe. Der mangler sikre, overdækkede
cykelparkeringspladser, og belysning er langt fra tilstrækkelig – 
det skaber utryghed for mange.
Radikale Venstre vil investere i moderne og sikre mobilitetshubs 
på stationer med bl.a. bedre cykelparkering, god belysning 
samt faciliteter såsom pakkebokse mv. for at give pendleren 
mulighed for at tænke hverdagen ind i transporten til og fra 
arbejdet. Til formålet vil Radikale Venstre afsætte 100 mio. kr. 
årligt i en særlig stationspulje.
Styrket kollektiv transport til og fra uddannelsesinstitutioner
Unge bruger kollektiv transport mere end voksne – men 
andelen falder, og mange oplever, at forbindelserne til og fra 
deres uddannelsesinstitution er for dårlige. Det betyder, at 
mange skoleelever, særligt i landdistrikterne, bliver kørt i bil i 
stedet for at tage bussen – og det påvirker deres vaner og syn 
på kollektiv trafik i voksenlivet.
Uddannelsesinstitutioner findes i alle dele af landet – både i og
omkring de største byer og i mindre bysamfund. Adgangen 
til kollektiv transport varierer dog markant. Nogle steder er 
der direkte adgang til tog og bus, andre steder er der langt til 
nærmeste stoppested.
Radikale Venstre foreslår, at der i de nye køreplaner indføres 
garanti for kollektiv transport til alle uddannelsesinstitutioner 
– og ikke kun i myldretiden. Der skal være mulighed for at tage 
bus eller tog både morgen, eftermiddag og aften, og alle ugens 
dage, så elever og studerende kan få hverdagen til at hænge 
sammen – også uden bil.
Ny organisering af den kollektive transport – færre aktører, 
mere ansvar
I dag er den kollektive transport præget af for mange aktører 
og for spredt ansvar. Det skaber problemer, når der skal 
koordineres på tværs af transportformer og kommunegrænser 
– og gør det svært at sikre bedre og mere sammenhængende 
køreplaner samt stabile forbindelser.
Radikale Venstre foreslår en gennemgribende reform af den 
måde, den kollektive transport er organiseret på, hvor antallet 
af trafikselskaber skal reduceres til f.eks. 4-5 enheder med et 
samlet politisk ophæng, der har ansvar for alle transportformer 
på tværs af kommunegrænser, så ansvar og beslutningskraft 
hænger sammen.
11
Udvidelse af køreplaner 300
Tiltag Investering
(mio. kr. årligt)
Samkørsel og delebilisme 25
Reserve til ny cykelstrategi 200
Rejsetidspulje 300
Stationspulje 100
Nyt Ungdomskort
I alt
25
1.000
Prioritering af knudepunkter 50
Finansiering 
I dag udgør salg af billetter, pendlerkort mv. omkring 10 mia. kr. 
årligt og gennemsnitsbilletprisen er omkring 22-23 kr. hvilket 
skyldes et stort antal korte rejser med den kollektive trafik. 
Med en mindstepris på 24 kr. pr. billet vurderes det, at selve 
omlægningen af billetpriserne kan fastholdes provenuneutral 
for staten. Ydermere vil forventede højere markedsandele føre 
til stigende billetindtægter. Samtidigt indgår de nuværende 
statsfinansierede rabatordninger til finansiering af bl.a. det nye 
Ungdomskort.
Langt hovedparten af den kollektive trafik har ledig kapacitet, 
også i myldretiden hvilket fremgår af DSB’s månedsrapport. 
Det betyder således, at flertallet af de nye kunder, som 
følger af billetreformen, kan serviceres inden for rammen af 
den nuværende drift. Ydermere understøttes det af, at de 
strækninger, hvor der i dag er trængsel i myldretiden, er de 
strækninger med høj markedsandel. Ingeniørforeningen IDA 
har som eksempel fremlagt en vidtgående billetreform, hvor 
der f.eks. opnås en passagerstigning på 14 pct. over Storebælt, 
samtidig med at stigningen i passagerantallet kan håndteres 
inden for den nuværende kapacitet af togsæt mv.
Der er i Radikale Venstres 2030-plan afsat 1 mia. kr. årligt til 
en varig styrkelse af den kollektive transport og styrkelse af 
cyklismen i Danmark. Samlet set ønsker Radikale Venstre at 
fordele midlerne således:


---

# [PDF] rv-udspil_fortsat-lav-afgift-skal-sikre-flere-elbiler-paa-vejene.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/bekdhbjf/rv-udspil_fortsat-lav-afgift-skal-sikre-flere-elbiler-paa-vejene.pdf

1 / 3 
 
23-01-2025 
 
Omlægning af bilafgifter skal 
sikre flere elbiler på vejene 
Den grønne omstilling kan kun gå for langsomt, 
og det samme gælder salget af elbiler. Til trods 
for, at 2024 var et rekordår for nysalg af elbiler, 
er det fortsat kun hver tiende bil på vejene, som 
er en elbil.  
Derfor foreslår Radikale Venstre at fjerne 
registreringsafgiften for elbiler, afskaffe rabat til 
plug-in hybrider og indrette fremtidens afgifter, 
så de understøtter omstillingen af bilparken. Vi 
vil sikre færre biler på vejene, mindre trængsel & 
støj og renere luft. Det er både økonomisk 
ansvarligt og klimapolitisk snusfornuftigt. 
Radikale Venstre vil fastholde lav afgift på elbiler 
Den grønne omstilling kan kun gå for langsomt, og det samme 
gælder salget af elbiler. Nysalget af elbiler rundede 51,5 pct. i 2024 
og det er et vidnesbyrd om, at politik virker. Og når politik virker efter 
hensigten, kræver det en stabil hånd på rettet, så vi bliver på den 
rette vejbane og ikke tager den forkerte afkørsel. For selv om over 
halvdelen af alle nye biler er elbiler, er vi stadig kun lige i 
begyndelsen af omstillingen af den danske bilpark. Til trods for, at 
2024 var et rekordår for nysalg af elbiler, er det fortsat kun hver 
tiende bil på vejene, som er en elbil. Derfor foreslår Radikale Venstre 
at omlægge afgifterne på motorkøretøjer, så afgiften både på kort og 
længere sigt understøtter omstilling af bilparken og bidrager til en 
adfærd, der sikrer mindre trængsel, renere luft, mindre støjforurening 
og et bedre klima. Det er både økonomisk ansvarligt og klimapolitisk 
snusfornuftigt.  
Historisk set har afgifter på transportområdet, herunder 
registreringsafgiften, indbragt staten et betydeligt milliardbeløb til 
finansiering af velfærdsstaten. Men de seneste år er statens 
indtægter fra registreringsafgiften faldet markant. Det er godt for 
klimaet, fordi det betyder, at stadig flere elbiler triller ud fra 
bilforhandlerne, men dårligt for statens finanser, fordi et historisk 
indtjeningsgrundlag fra benzin- og dieselafgifter står til at forsvinde.  
I 2024 kunne registreringsafgiften fejre 100 år. Selvom loven dengang 
var tiltænkt en udløbsdato, lever registreringsafgiften stadig i bedste 
velgående og er blevet mere kompliceret end nogensinde før.
2 
Nu står vi ved en skillevej. De næste 15-20 år skal hele den danske 
bilpark skiftes ud og allerede i 2028 kan der være 1.000.000 elbiler på 
vejene. Elbiler som hidtil har været stort set fritaget for at betale 
registreringsafgift. Skal vi bare fortsætte som vi har gjort de seneste 
100 år og sikre statens provenu ved at genindføre 
registreringsafgiften for elbiler, eller skal vi benytte dette politiske 
vindue til at gentænke afgiftssystemet, så vi understøtter den grønne 
omstilling af bilparken, håndterer trængsel uden at bygge flere 
motorveje, reducerer støjgener og sikrer renere luft i byerne?  
For Radikale Venstre er det ikke et svært valg. Fremtidens bilafgifter 
skal i højere grad beskatte ejerskabet og brugen af bilen i stedet for 
værdien af bilen. Det vil give de rigtige incitamenter til at lade bilen 
stå, når cykel og bus er et alternativ, herunder på de tidspunkter i 
løbet af dagen, hvor trængslen er størst. 
I 2025 fik vi den første vejafgift for den tunge transport og samtidigt 
testes en kilometerbaseret vejafgift for privatbilister. Når en ny bil 
ruller ud fra bilhandleren for første gang, vil den være på vejene de 
næste 15-20 år. Derfor vil de biler, der sælges i dag, med stor 
sandsynlighed køre på vejene i både 2030 og frem til 2040. Når vi i 
dag pålægger nye biler en registreringsafgift, som øger omkostningen 
ved at købe en ny bil, risikerer man at dobbeltbeskatte de biler, som 
også er på vejen efter 2030, hvis der indføres en kilometerbaseret 
vejafgift samtidig. Samtidig står transportsektoren overfor at indfase 
registreringsafgiften på nulemissionsbiler fra 2026. Det risikerer at 
bremse elektrificering af bilparken. 
Derfor vil Radikale Venstre omlægge afgifterne på motorkøretøjer, så 
afgiften både på kort og længere sigt understøtter omstilling af 
bilparken og understøtter en adfærd, der sikrer mindre trængsel, 
renere luft og et bedre klima samtidigt med, at staten sikres et varigt 
provenu fra afgifterne svarende nogenlunde til det nuværende 
provenu fra den samlede bilbeskatning. Afgiftsomlægningen skal 
indfases i to trin med et bærende princip om at beskatte ejerskab og 
brugen af elbilen, i stedet for at beskatte værdien af elbilen når den 
triller ud fra forhandlerens parkeringsplads. Vi vil sikre at elbiler ikke 
stiger i pris med en provenuneutral omlægning af bilafgifterne og 
indfase en kilometerbaseret vejafgift på alle biler. Men produktionen 
og brugen af biler er også forbundet med en lang række 
eksternaliteter som afhænger af bilens størrelse og derfor skal 
vejafgiften og den årlige ejerafgift differentieres og bl.a. fastsættes ud 
fra objektive, konstaterbare kriterier, f.eks. bilens vægt. 
Radikale Venstre foreslår:  
1) Afskaf afgiftsrabatten til plug-in hybridbiler: Det stigende salg 
af rene elbiler viser, at elbilen er et reelt alternativ til benzin- 
og dieselbilen, og samtidigt er der stor usikkerhed om 
klimaaftrykket fra plug-in hybridbilerne. Derfor vil Radikale 
Venstre afskaffe rabatten til plug-in hybridbiler allerede fra 
2026, så endnu flere kommer over i en ren elbil, når benzin- 
eller dieselbilen skiftes ud. Det betyder, at 
indfasningsprocenten hæves til 100 pct. i 2026 og
3 
bundfradraget helt fjernes fra 2026, således at plug-in 
hybridbiler beskattes på lige fod med øvrige biler med en 
forbrændingsmotor.  
2) Udfasning af registreringsafgiften som vi kender den på rene 
elbiler. Elbiler må ikke blive dyrere, for ellers risikerer vi, at 
den positive udvikling går i stå. Derfor vil vi udfase 
registreringsafgiften som vi kender den i dag for rene elbiler – 
herunder også varebiler. Samtidigt fastholdes 
registreringsafgiften på fossile biler og plug-in hybridbiler. Det 
skal sende et klart signal til forbrugeren og sikre, at det 
billigste bilvalg også er det grønneste. 
3) Højere og differentieret årlig ejerafgift for alle biler: For at 
finansiere udfasning af registreringsafgift og samtidigt fremme 
de mest energieffektive biler hæves den løbende ejerafgift og 
differentieres på baggrund af bilens vægt og drivmiddel. Den 
løbende ejerafgift skal være det bærende element i 
beskatningen, indtil der også indføres en kilometerbaseret 
vejafgift. 
4) Kilometerbaseret vejafgift for alle biler: Fremtidens 
afgiftssystem skal passe til fremtidens biler. Derfor er 
endemålet for Radikale Venstre at inkludere al vejtransport, 
også privatbilisme, i en national kilometerbaseret vejafgift fra 
2030. Udover at sikre transportsektorens grønne omstilling, 
skal en kilometerbaseret vejafgift skabe en bedre balance 
mellem privat- og offentlig transport, sikre færre biler på 
vejene og bekæmpe trængsel, mindske luftforurening og 
reducere klimabelastningen fra transportsektoren. 
5) Hæv dieselafgiften: Danmark har fortsat lavere afgift på diesel 
end vores nabolande. Det driver grænsehandel med den 
billigere diesel i Danmark og mindsker bl.a. klimaeffekten af 
de højere afgifter hos vores nabolande. Radikale Venstre vil 
øge dieselafgiften med yderligere 0,5 kr. pr. liter for at styrke 
den grønne omstilling af bilparken.


---

# [PDF] farvel-til-sort-energi_udspil.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/ts3psqkz/farvel-til-sort-energi_udspil.pdf

Plan B for en fossilfri fremtid
Danmark står midt i en historisk 
udfordring – og en historisk mulighed. 
Klimaforandringerne accelererer, naturen er 
under pres, og vores CO₂-udledninger skal 
hurtigt ned. Samtidig gør afhængigheden 
af olie og gas os sårbare over for ustabile 
energipriser og geopolitiske konflikter, 
mens andre lande overhaler os i kapløbet om 
fremtidens grønne teknologier.
Men vi kan vende sårbarhed til styrke. En fuld 
grøn omstilling af Danmark på fem år starter 
med at udfase de fossile energikilder og 
erstatte dem med grøn, billig og sikker energi.
2 
Farvel til Sort Energi
Fuld grøn omstilling af
Danmark på fem år
43
Men investeringen er overkommelig. Vores liv vil forandre 
sig, men ikke til det dårligere. Vi politikere kan påtage os det 
politiske lederskab og vise vejen til en grøn og sikker fremtid. 
Vores Plan B viser vejen til en fuld grøn omstilling af Danmark 
med både økonomisk og social ansvarlighed. Faktisk viser den, 
at det er uansvarligt at lade være.
Kernekraft er på dagsordenen i en række lande, og kan måske 
på sigt bidrage til omstillingen. Men intet tyder på, at bidraget 
fra kernekraft kan øges markant i Europa de kommende 10-15 
år.
Da kravet fra klimaet er en fuld omstilling væk fra fossile 
brændsler inden for ganske få år, bygger dette udspil på de 
billigste og hurtigste teknologier, vi råder over i dag: Sol, vind, 
biogas og energibesparelser. Der er ikke andre veje at gå, hvis 
vi skal minimere risikoen for et større kollaps i vores økosystem, 
herunder i Golfstrømmen, der kan få fatale konsekvenser for 
Danmark om ganske få år.
”Farvel til sort energi” er det første udspil til en fuld grøn 
omstilling af Danmark, som Radikale Venstre præsenterer 
inden næste folketingsvalg. Hvis det står til Radikale Venstre, 
er det en bunden opgave for Danmarks næste regering at 
træffe alle de nødvendige beslutninger – og gennemføre 
langt de fleste tiltag – inden 2030.Det er fundamentet for, at 
vi kan indfri Radikale Venstres målsætninger om at reducere 
CO2e-udledninger med 90% i 2035, 100% i 2040 og 110% i 
2045. Den næste regering skal være den grønneste regering 
nogensinde.
Danmark har potentialet til at blive Europas grønne motor – 
og vi har et ansvar for at gribe chancen. Ikke bare for vores 
økonomi og sikkerhed, men for vores børn, vores natur og en 
klode i balance. Vores bedste chance for at bekæmpe den 
globale opvarmning er at gå forrest i udvikling og anvendelse 
af nye teknologier og dermed vise vejen for resten af Europa 
og verden. Ikke mindst, når det handler om udbygning af 
vedvarende energi, elektrificering af industri, varme og 
transport samt etablering af et effektivt og fleksibelt
energisystem. Det vil sænke Danmarks CO2-udledninger 
markant, skabe nye arbejdspladser, styrke vores 
konkurrenceevne og gøre os fri af Putins gas og olie.
Desværre er den grønne omstilling gået i stå i Danmark. 
Udbygning med vindmøller på land står stille, og planlagte 
solcelleparker skrottes. Danmarks enorme potentiale for 
havvind forsinkes gang på gang og er langt fra udnyttet, 
selvom både vores og Europas grønne omstilling, sikkerhed og 
konkurrenceevne afhænger af det. Der findes ingen plan for 
elektrificering af Danmark. Forbruget af olie i industrien
er uændret. Der installeres stadig nye gasfyr i Danmark. Den 
Grønne Fond er drænet for penge. De få fremskridt, vi kan 
notere os, skyldes mest af alt beslutninger, der er taget for år 
tilbage.
Grøn retning for den næste regering
Vi arver ikke kloden fra vores forældre – vi låner den af 
vores børn. Derfor præsenterer Radikale Venstre frem mod 
folketingsvalget vores samlede, grønne Plan B, der på få år skal 
bringe os fra håbløshed til håb, fra skåltaler til handling. Det er 
den næste regering, der skal levere en fuld grøn omstilling af 
Danmark.
Dette udspil er det første skridt på vejen, og skal sikre, at langt 
de fleste fossile brændsler er udfaset i 2030 – og vi stort set er 
fri i 2035.
Er det realistisk og ansvarligt at beslutte og iværksætte alle
nødvendige beslutninger over så få år? Vores Plan B viser, at 
svaret er ja. Det kræver en investering. Det kræver ændringer i 
vores forbrug. Det kræver politisk lederskab.
65
Farvel til Sort Energi
Europas energiforsyning er stadig afhængig af Ruslands 
gas og uran, Mellemøstens olie og USA’s flydende naturgas. 
Den afhængighed gør os svage i den nye sikkerhedspolitiske 
virkelighed og betyder dyrere og mere svingende energipriser 
for borgere og virksomheder. Dertil kommer kampen om 
fremtidens teknologi, industri og arbejdspladser, hvor Kina i 
øjeblikket har taget førertrøjen. Danmark har et unikt potentiale, 
men det kræver, at vi tør træffe de rigtige beslutninger nu.
Markant løft af Grøn Fond
Den radikale Plan B for energisektoren kræver både en 
omfattende elektrificering, investeringer i elnettet, bedre 
energieffektivitet og en markant større produktion af 
vedvarende energi. Grøn Fond er den økonomiske motor i 
Danmarks grønne omstilling. Et varigt løft med øremærkede 
midler til den grønne omstilling vil skabe forudsigelighed og 
troværdighed overfor borgere og virksomheder, så alle med
sikkerhed ved, at de grønne initiativer bliver ført ud i 
virkeligheden. Derfor foreslår Radikale Venstre at løfte 
Grøn Fond med 3 mia. kr. fra råderummet årligt oveni den 
eksisterende ramme. Midlerne målrettes sektorspecifikke 
investeringer frem mod 2032 som fremgår af dette udspil. 
Herefter vil Grøn Fond, eksklusiv varig investering på 1 mia.
kr. til kollektiv transport, øremærkes til risikoafdækning ifm. 
udbud af havvind.
Grøn mobilitet uden benzin og diesel
Elbilen er allerede danskernes foretrukne valg. Vi vil gå hele 
vejen ved at fjerne registreringsafgiften for elbilerne allerede i 
2026 og indføre først en høj, differentieret ejerafgift og siden 
roadpricing i 2030, som både gavner klimaet og reducerer 
støj, luftforurening og ikke mindst trængsel. Dertil foreslår vi 
at øge dieselafgiften med yderligere 50 øre pr. liter, så prisen 
afspejler niveauet i vores nabolande. Øgede indtægter som 
følge af højere afgift udlignes af et mindre provenu som følge 
af adfærdsændring. Omlægningen vil samlet set betyde, at 
der vil være færre køretøjer på vejene, mens nyerhvervede 
køretøjer kører på el. Derfor vil vores forslag betyde en de 
facto udfasning af fossilbiler allerede omkring 2028. Det vil 
betyde en reel omstilling af den danske bilpark – en bevægelse 
som bliver taget godt imod blandt danskerne, som allerede nu 
vælger elbilen til i større omfang end tidligere forventet1.
Dertil er vi villige til at iværksætte yderligere tiltag mhp. fuld 
elektrificering af den nationale godstransport i 2035.
Grønnere og bedre mobilitet afhænger også af, om vi formår at
tilbyde et reelt konkurrencedygtigt alternativ til bilen og flyet 
på både de længere og kortere strækninger. Derfor har 
Radikale Venstre netop foreslået et omfattende løft af vores 
kollektive transport, så vi får hurtigere, mere direkte og langt 
billigere forbindelser på tværs af landet2. Dette kombineres 
med en satsning på cyklisme på de kortere strækninger, så 
den samlede transport i Danmark bliver mere grøn, mere sund, 
mere social og binder land og by bedre sammen.
Målet er, at den samlede afgiftsomlægning af 
transportsektoren, der også vil give et nyt provenu fra 
udenlandske køretøjer, bliver provenuneutral.
1 RV: ”Omlægning af bilafgifter skal sikre flere elbiler på vejene” (2025)
2 RV: ”Rejs billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet” (2025)
Radikale Venstre foreslår: 
• Varigt løft af Grøn Fond med 3 mia. kr. om året, 
som økonomisk drivkraft for udfasningen af fossile 
brændsler.
• Udfasning af nye benzin- eller dieselbiler frem mod 
2028, elektrificering af bilparken og løft af kollektiv 
transport.
• Udfasning af olie og gas til opvarmning ved en 
forceret udrulning af varmepumper og grøn 
fjernvarme i energieffektive løsninger.
• Højere tempo for elektrificering og effektivisering 
af industri, herunder investeringer i elnettet og 
elektrificeringsfradrag til virksomheder.
• Fjerne byrder og barrierer for opstilling af vedvarende 
energi på land, større økonomiske incitamenter til 
kommunerne og målrettet støtte til solceller på tage.
• Reform af tarifstrukturen mhp. at skabe et moderne 
elsystem til fremtiden og en national plan for 
udbygning af større elnet.
• Strategi for udbygning af dansk havvind, der gør 
Danmark selvforsynende med vedvarende energi og 
bidrager aktivt til EU’s nye energiforsyning.
87
Opvarmning uden olie og gas
Selvom energikrise og Ukrainekrigen blev fulgt af løfter om 
udfasning af fossile brændsler, installeres der stadig nye gasfyr 
i Danmark. Midlertidigt lave gaspriser og svingende politiske 
signaler påvirker igen salget af varmepumper og tilslutning til 
fjernvarmen negativt.
Men afhængigheden af fossile brændsler til opvarmning er 
kortsigtet og kommer ikke forbrugere til gavn om bare få år, 
når EU’s kvotesystem vil øge prisen på alle fossile brændsler. 
Derfor skal vi sikre, at husholdninger ikke fremover bliver taget 
som gidsel af voldsomme gasregninger ligesom i 2022. Vores 
Plan B indebærer derfor en hurtig udfasning af olie og gas 
til opvarmning, så gas er helt ude af opvarmning i 2035. Det 
gælder også biogas, da den anvendes bedre i industrien og 
som backup til sol og vind.
Målet er også, at forbruget af biomasse ikke må stige 
Tværtimod ønsker vi et stop for nye større varmeværker på 
biomasse, ligesom vi i del II af vores Plan B vil præsentere 
en plan for udfasning af importeret biomasse i Danmark og 
fremme bæredygtige alternativer, herunder geotermi.
Samlet foreslår vi derfor stop for nye installationer af olie- og 
gasfyr samt biomassekedler i 2027 og at den statslige ejer 
af gasnettet, Evida, udarbejder køreplaner for en geografisk 
fokuseret nedlukningsplan for de relevante dele af gasnettet. 
Til gengæld vil vi investere i skrotningspræmier til gasfyr, 
markant flere midler til fjern- og jordvarmeprojekter i hele 
landet, fordobling af den målrettede pulje til varmepumper 
i 2026 og løbende midler frem mod 2030. Dertil kommer 
investeringer i energieffektiviseringer i bygningsmassen,
hvor det er særligt vanskeligt eller urentabelt at konvertere til 
grønne varmekilder. Samlet vil vi i gennemsnit investere 350 
mio. kr. om året med en indfasningsprofil, der tilgodeser hurtig 
omstilling.
Overgangen fra opvarmning med gas og olie til grøn el eller
fjernvarme vil for langt de fleste være en privatøkonomisk 
fordel efter få år. Det gælder også de boliger, der er mest 
udsatte på boligmarkedet, og som kræver særligt fokus i 
tilskudspuljerne, da det kan være svært at opnå lån i disse 
huse.
Grøn el og gas skal udfase fossile brændsler i industrien
Tempoet i elektrificering af industrien skal accelereres markant.
Olieforbruget i dansk industri har stort set ikke ændret sig i 
årtier, og der er store klimamæssige og erhvervsøkonomiske 
fordele ved at accelerere udfasningen af olie og gas i den 
industrielle produktion.
Figur 1: Industriens brændselsforbrug, fordelt på 
temperaturniveauer
Note: Ea Energianalyse
Vi foreslår derfor, at der udarbejdes en målrettet og geografisk
planlagt elektrificeringsstrategi for industrien, så mindst 
halvdelen af den fossile energi, der nu anvendes i industrien, 
bliver erstattet af elektrificering, mens resten bliver dækket 
af biogas. Strategien skal udformes i tæt samarbejde med 
industrien, herunder ved udpegning af en række industrielle 
fyrtårne, som skal overgå til varmepumper og elektrificerede 
processer gennem nye teknologier og praksisser, der i 
dag ligger på kanten af kommercialisering eller endnu 
ikke er afprøvet. For blandt andet at understøtte sådanne 
virksomheder foreslår vi en reform af planloven, så nye, store 
elforbrugende anlæg, fx datacentre, i højere grad placeres ved 
siden af vedvarende energi på land og til havs. Den høje støtte 
til CO2-fangst (CCS) fastholdes, men formålet udvides til også 
at kunne omfatte egentlig udvikling og omlægning til mere 
CO2-effektive produktionsformer af fx cement. Afslutningsvist 
foreslår vi – i tråd med Klimarådets anbefaling – at undersøge 
muligheden for at etablere et elkabel mhp. at udbyde en
109
havvindmøllepark til etablering i det nuværende område for 
udvinding af Nordsøolie. Det vil samtidig gøre det muligt 
at elektrificere den nuværende olie- og gasproduktion, der 
udfases frem mod 2042.
For alle virksomheder indføres et fradrag for elektrificering, 
så der samlet afsættes en milliard kroner om året til og med 
2030. Dette for at fremme tempo i omstillingen og belønne 
de virksomheder, der går forrest. For at sikre målindfrielse for 
elektrificeringsgraden foreslår vi at etablere et forpligtende 
partnerskab mellem staten og industrien. Samtidig er det målet 
at fastholde en lav elafgift udover de to år, der nu er aftalt. En 
samlet plan for grønne afgifter i Danmark præsenteres i del II af 
vores samlede plan for fuld grøn omstilling på 5 år.
Et elsystem til fremtidens grønne energi
Den nuværende indretning af elsystemet og tarifferne er 
ikke tilpasset en fremtid, hvor grøn energi fra vind og sol vil 
dominere systemet. Derfor foreslår vi en reform af elsystemet 
baseret på to større tiltag. For det første udarbejdes der inden 
for det næste år en national plan for udbygning af større 
relevante elnet i Danmark (transmission og regionale net). 
Sigtet for den nationale plan bør være, at den i primo 2027 kan 
vedtages som anlægslov for at sikre fremdrift i elektrificering 
og udbygning af vedvarende energi.
For det andet indføres den mest moderne og dynamiske 
tarifstruktur i Europa, der fremmer elektrificering i stedet 
for at modarbejde den. Et oplagt eksempel er indfasning og 
brug af batterier fra elbiler, der har et kæmpe potentiale for 
at stabilisere elnettet, så omkostningerne til elforsyningen 
minimeres og økonomien i sol- og vindkraftanlæg understøttes 
bedst muligt. Den nye tarifstruktur fastlægges af en hurtigt 
arbejdende ekspertkommission og fastlægges efter ACER’s
anbefaling til pejlemærker.
Ny biogas
Biogas spiller en betydelig rolle i den grønne omstilling og vil
fortsætte med at gøre det et godt stykke tid endnu 
Biogasproduktion modtager i dag betydelig støtte og ventes at 
koste mere end 40 mia. i perioden fra 2020-20303. Den støtte 
kan vi få mere ud af, ligesom vi kan opnå en bedre anvendelse 
3 Rådet for Grøn Omstilling (2024)
af biogas. Samtidig skal den langsigtede produktion af biogas 
sikres af hensyn til både balancering af elsystemet og dansk 
industri.
Radikale Venstre foreslår derfor, at der vedtages en ny og 
langsigtet politisk aftale om biogas med følgende strategiske 
pejlemærker:
• Produktionen af biogas a) optimeres, så færre 
drivhusgasser ender i atmosfæren og biogen CO2 
nyttiggøres (fx i PtX) eller deponi, b) planlægges i volumen 
efter udviklingen i det industrielle landbrug, og c) foregår 
inden for samme økonomiske ramme, men med tilpasninger 
af formål og evt. afgiftsfritagelse i takt med udløb af støtte.
• Anvendelsen af biogas målrettes a) systembalance, b) 
anvendelse i de dele af industrien, hvor elektrificering er for 
dyrt eller svært, og c) eksport.
Markant udbygning af vedvarende energi på land
Den samlede elektrificeringsplan for transport, opvarmning 
og industri vil skabe en markant større efterspørgsel efter 
vedvarende energi, hvilket i sig selv vil skabe et bedre marked 
med strukturelt bedre priser og mindre behov for subsidier. 
Men det er afgørende for elektrificeringen, at der er sikkerhed 
for, at den vedvarende energi kommer i rigelige mængder til en 
rimelig pris. Derfor er det afgørende, at Danmark ikke alene er 
rigeligt selvforsynende med egen grøn energi, men også samlet 
set på årsbasis er nettoeksportører af grøn strøm. Det bliver vi 
ikke med regeringens nuværende politik – tværtimod.
Figur 2: Fremskrivning af dansk nettoeksport af strøm, TWh
Note: Klimafremskrivning (2025)
1211
Forventningerne til udbygningen af vedvarende energi 
nedjusteres ovenikøbet år efter år og vurderes stadig helt 
urealistisk, især når det handler om vedvarende energi på land. 
Da vind og sol på land både er den billigste form for energi 
overhovedet og samtidig den hurtigste at opføre, foreslår 
vi at fjerne byrder og barrierer, så vi igen kan kickstarte 
udbygningen af vedvarende energi på land i Danmark. Det
kræver et markant gearskifte, som vi er villige til at iværksætte.
God planlægning, lokal opbakning og et effektivt og sikkert 
elnet er hjertet i udbygningen af vedvarende energi og 
elektrificering. Det er blevet for dyrt og for besværligt at 
tilslutte vedvarende energi til nettet og få godkendt projekter 
af myndighederne. Radikale Venstre ønsker en mere 
offensiv og tydelig planlægning af, hvor der er plads til mere 
vedvarende energi, større anlæg på færre lokationer og mere 
tarifbaseret finansiering af net og ledninger dertil. Dertil bør 
myndighedsbehandling af ansøgninger samles i færre enheder, 
så der begås færre fejl, flere klager kan behandles hurtigere, og
bureaukrati og tidsspild fra Forsyningstilsyn og klageorganer 
undgås.
Det folkelige ejerskab til vedvarende energi på land smuldrer 
i flere lokalsamfund, selvom det tavse flertal ifølge flere 
undersøgelser stadig støtter udbygning af vedvarende energi4. 
Det gælder også de lokalsamfund, hvor modstanden mod 
vedvarende energianlæg er mest højrøstet. Radikale Venstre 
vil styrke de lokale grønne kræfter ved at give markant højere 
og mere direkte økonomiske gevinster til de kommuner og 
borgere, der bor tæt på vedvarende energi. Vi vil prioritere 200 
mio. kr. årligt frem til 2030. Det skal ske uden modregning i 
kommunernes bloktilskud og som et tillæg til den nuværende 
tilskudsmodel. Med andre ord; stiller man areal til rådighed 
for vedvarende energi, skal man også kunne høste fordelene 
som kommune og borgere. Samtidig skal der planlægges efter 
mere udbygning af solceller på bygninger og tage. Med den 
sænkede elafgift er etableringen af solceller på tage blevet 
mindre rentabel, og derfor foreslår vi at lave målrettet støtte og 
skabe de fornødne rammer for, at solceller i langt højere grad 
kan placeres på bygninger. Der afsættes 100 mio. kr. om året til 
dette formål.
Havvind skal sikre Danmark billig strøm og gøre os til motoren 
i den europæiske omstilling
Vedvarende energi på land er den billigste og hurtigste 
energiform. Til gengæld kan havvind skabe den nødvendige 
volumen og få stor økonomisk og sikkerhedspolitisk betydning 
for Danmark og EU. Målet bør være, at dansk havvind ikke 
alene bidrager med et solidt fundament for dansk selvforsyning 
med grøn, billig og sikker el, men også at Danmark bliver en 
bærende nettoeksportør af energi til det europæiske marked. 
EU’s grønne omstilling afhænger af dansk havvind, og Europas 
sikkerhed og konkurrenceevne er også vores sikkerhed og 
konkurrenceevne.
Radikale Venstre foreslår en ny strategi for udbygning af 
havvind i Danmark, der bygger på tre tiltag: 1) Et udbud af 
to nye parker på hver én GW hurtigst muligt med mulighed 
for overplantning. Møllerne skal være i drift inden 2032 og 
sikre rigelig selvforsyning til Danmark, uanset udviklingen i på 
land. Samtidig giver udbygningen mulighed for, at Danmark 
kan tiltrække og drive større datacentre, fx ét af EU’s nye 
giga AI-centre. Derfor planlægges med CfD (Contract for 
difference) og støtteloft som det seneste udbud. 2) Et regionalt 
samarbejde med især Tyskland om udbygning af både el og
brinttransmission, der kan bane vejen for en fuld europæisk 
plan og sikre direkte (el) og indirekte (brint) afsætning 
for havvind i Nordsøen. 3) En samlet plan for udbud af 
havvindsarealer i Nordsøen, drevet af markedet og uden 
subsidier fra dansk side. Ifølge den seneste kortlægning har 
Danmark et økonomisk potentiale på mellem 30 og 80 GW 
havvind i Nordsøen. Det er således afgørende at finde en 
model for udbygning af denne havvind, der sikrer hastighed 
på kort sigt, større sikkerhed og konkurrenceevne til EU og 
danskerne en fair indtægt på længere sigt.
Ambitionen om en grøn omstilling i Europa kræver, at Danmark
indgår forpligtende samarbejde med vores naboer. Èt er 
etableringen af vindmøller på havet, men lige så vigtigt er 
det at skabe den fornødne infrastruktur til, at energien kan 
komme alle til gavn. Derfor bør det være et styrende princip i 
udbygningen, at vedvarende energi etableres som forbundne 
energiøer i direkte samarbejde med Storbritannien, Norge, 
Tyskland og Holland mod vest og Polen mod øst. For ikke at 
snuble i distributionsproblemer er det afgørende, at Danmark 
aktivt går i dialog med vores nabolande og viser en strategisk 
retning for fremtidens grønne energikraftværk i Europa.
4 Rådet for Grøn Omstilling: ”Yes in my backyard” (2024)
1413
Økonomi
Økonomien i udspillet skal ses i sammenhæng med Radikale
Venstres samlede økonomiske politik, hvor flere reformtiltag –
herunder øget international rekruttering, oprydning i de tidlige
tilbagetrækningsordninger, samt en målretning af særordninger
målrettet seniorer – giver de økonomiske muskler til at 
gennemføre den grønne omstilling og løfte investeringerne på 
centrale velfærdsområder.
I Radikale Venstres 2030-plan fra august 2024 er der samlet 
set prioriteret 9,5 mia. kr. til årlige investeringer i grøn omstilling. 
De udgiftsdrivende elementer i dette udspil finansieres indenfor
rammerne af denne plan og det kommende råderum.
Det fossilfrie samfund vil naturligt betyde færre indtægter 
fra fossile afgifter, der skal erstattes af andre indtægter til 
statskassen eller råderum. Fx på transportområdet hvor de 
nuværende afgifter foreslås erstattet af hhv. roadpricing 
og differentierede ejerafgifter. Inden for varmesektoren og 
industrien vil der også være afgiftstab. 
Ambitioner for CO2e-reduktioner på sektorniveau
Med dette udspil anviser vi store dele af vejen til at indfri vores
målsætning om 90% CO2e-reduktion i 2035. En 
transportsektor der elektrificeres langt hurtigere end hidtil, 
ingen olie og gas i husopvarmning, halvering af industriens 
brændselsforbrug, hvor restmængden dækkes af biogas, og en 
markant udbygning af den vedvarende energi. Samlet set er det 
Radikale Venstres ambition med dette udspil at indfri følgende 
målsætninger for CO2e-reduktioner i 2035. 
Tabel 2: Ambitioner for reducerede udledninger i 2035,
mio. tons
Note: CO2e-reduktioner i transporten afhænger af levetiden for fossile køretøjer. 
Derfor vil der være en restudledning, der løbende udfases fra 2035. CO2e-
udledninger i 2025 og 2035 er opgjort efter KF25.
Industri 6,4 4,2 0,0 (-4,2)
Sektor 2025
Nuværende fremskrivning RV's ambition
2035 2035
Totalt 17,1 8,5 2,5 (-6,0)
Husholdninger og 
serviceerhverv
1,1 0,3 0,0 (-0,3)
Transport 9,6 4,0 2,5 (-1,5)*
Tabel 1: Økonomitabel
Løbende udgifter
Grøn mobilitet uden benzin og diesel
Provenuneutral omlægning af bilafgifter jf. 
Omlægning af bilafgifter skal sikre flere elbiler på 
vejene (januar 2025).
Plan for udfasning af fossil tung transport på 
nationalt niveau inden 2030 (indenfor ministeriets 
egen ramme)
Massiv udbygning og forbedring af den kollektive 
transport og cyklisme i Danmark
Opvarmning uden olie og gas
Fjernvarme, varmepumper og energieffektivisering
Grøn el og gas i industrien
Elektrificeringsfradrag og fyrtårnsprojekter
Markant udbygning af vedvarende energi på land
Øgede lokale gevinster ved udbygning af 
vedvarende energi
Målrettet støtte til solceller på bygninger
Reserve
Samlet finansieringsbehov, ekskl. afgiftstab
Mia. kr. (2030)
–
0,0
1,0
0,35
1,0
0,2
0,1
0,35
3


---

# [PDF] baeredygtigt_forbrug_aug2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/f2qji52t/baeredygtigt_forbrug_aug2023.pdf

RADIKALE VENSTRES FOLKETINGSGRUPPE
AUGUST 2023
BÆREDYGTIGT FORBRUG 
I EN GLOBAL VERDEN
Afgiftsreform og lavere skat  
i bunden skal sikre forbrugerne  
en grønnere hverdag
22
Det danske forbrug er blandt det højeste i verden og træk-
ker et globalt klimaaftryk med sig. Derfor vil Radikale Vens-
tre genåbne klimaloven og vedtage et nyt reduktionsmål for 
udledninger udenfor Danmarks grænser på 60 procent inden 
2030. Midlet til at nå målene er en grøn afgiftsreform med 
højere afgifter på sort forbrug – og lavere skat i bunden.
 
DANSK KLIMAPOLITIK MED GLOBALT ANSVAR 
Denne sommer slog den globale middeltemperatur igen rekord. 6 juli blev den varmeste 
dag på kloden nogensinde målt. Hedebølger, tørke og skovbrande har huseret verden 
over. 
Danmark er foregangsland, når det gælder udvikling og eksport af grøn teknologi, opsæt-
ning af havvind, omstilling af danske virksomheder og energieffektivitet. Men vi halter 
gevaldigt bagefter, når det gælder de globale udledninger fra vores forbrug; fra tøjet vi 
køber, måden vi transporterer os rundt i verden på og ikke mindst maden vi spiser.
I 2021 blev Danmarks årlige forbrugsbaserede klimaaftryk opgjort til 63 mio. ton CO₂e – 
eller svarende til omkring 11 ton CO₂e per borger. Ung som voksen. Godt 56 procent heraf 
udledes rundt om i verden, hvor de varer, vi køber, produceres og derfor ikke er omfattet 
af Klimalovens målsætning om 70 procent reduktion af drivhusgasser inden 2030.
Radikale Venstre vil gøre det nemmere at træffe grønne forbrugsvalg i hverdagen. En 
afgiftsreform skal gøre det klimabelastende forbrug dyrere og samtidigt sænke skatten på 
arbejde, så forbrugerne i Danmark får flere penge mellem hænderne. Vi vil sikre trovær-
dighed omkring Danmarks grønne førertrøje. Vi skal gå forrest og vise verdens velstående 
lande, at forbrugs- og kulturændringer er mulige.
FORBRUG I EN GLOBALISERET VERDEN 
Når vi flyver på ferie, tager bilen på arbejde, køber tøj på nettet og handler ind i super-
markedet, påvirker vores valg jordens klima. Alene måden vi transporterer os rundt på og 
maden vi spiser, står for mere end 50 procent af vores globale klimaaftryk. Derudover står 
elektronik, tøj og andre varer, vi hiver ned fra hylderne, for knapt 20 procent af udled-
ningerne fra vores forbrug.
Selvom de varer, vi køber, produceres med stadig mindre klimaaftryk, kræver det en 
kulturændring i måden, vi forbruger på. Vi skal spise mindre kød, men flere grøntsager. 
Vi skal købe mindre nyt, men af bedre kvalitet. Vi skal smide mindre ud og i stedet ty til 
reparationer, når skaden sker, og vores ting går i stykker. 
Tendensen er klar. Vi køber mere nyt i stedet for at reparere vores ting, når de går i 
stykker. Samtidigt går mange lande omkring os foran for at vende denne udvikling. Det 
gør de f.eks. ved at sætte momsen på reparationer ned eller give skatterabatter og tilskud.
33
Altså giver lande, vi normalt sammenligner os med, befolkningen en håndsrækning når 
tøj, elektronik og andre produkter sendes til reparation.
DANMARKS GLOBALE KLIMAAFTRYK SKAL REDUCERES MED 60 PCT. 
Klimaloven har tjent Danmark og klimaet godt. Vores fælles mål om at nå 70 procent 
reduktion af drivhusgasser i 2030 sammenlignet med 1990 har sat sit præg på det 
politiske landskab og sikret konkret klimahandling. Kunne det gå hurtigere? Ja, bestemt. 
Men selvom vores delmål for 2025 hænger i en tynd tråd, og der er usikkerhed om vejen 
til 2030, har den fælles bindende målsætning om 70 pct. reduktion af drivhusgasser i 
2030 sikret politisk fokus, samarbejde på tværs af alle folketingets partier og konkret 
klimahandling, som har trukket Danmark i en grønnere retning. 
Nu er tiden kommet til, at den globale udledning fra vores forbrug bringes ind i klimal-
oven på lige fod med de nationale udledninger, som bl.a. Klimarådet har anbefalet flere 
gange. Udledninger fra vores forbrug må og skal bringes ned. Blandt verdens rigeste 
lande skal Danmark vise vejen til en grønnere og mere bæredygtig hverdag – hvor brug-
og-smid-væk-kultur skal erstattes af en cirkulær tilgang til klodens ressourcer med meget 
mindre ressourcespild, meget mere genbrug og et lavere klimaaftryk.
Derfor foreslår Radikale Venstre at genåbne klimaloven og vedtage et politisk mål om 
at nedbringe udledninger fra vores forbrug med 60 pct. inden 2030 sammenlignet med 
1990.
DET KLIMAVENLIGE FORBRUG ER ET POLITISK ANSVAR 
Når vi kan flyve til Prag for 199 kroner tur-retur eller købe en pakke hakket oksekød for 40 
kroner, mens regningen løber noget mere op for det mere klimavenlige alternativ, stilles 
forbrugerne overfor et urimeligt valg. Skal hverdagen være lidt billigere eller skal indkø-
bet være klimavenligt? 
I Radikale Venstre vil vi arbejde for, at det klimavenlige valg også bliver det billigste og 
nemmeste. Det er et politisk ansvar at skabe bedre økonomiske rammer for en mere 
klimavenlig hverdag.
Med et mål om at reducere drivhusgasudledningen fra de danske forbrug, forpligtes nu-
værende og kommende folkevalgte til global klimahandling og udsyn, som vi har set det 
med vores nationale målsætning. 
Money talks. Også i den nationale og internationale klimapolitik. Derfor bør vi først 
og fremmest gøre op med nuværende afgiftsrabatter til klimabelastende produkter 
og pålægge yderligere afgifter på de produkter, som i dag ikke er pålagt afgifter, som 
modsvarer klimabelastningen. 
Med aftalen om en grøn skattereform for industri mv. fra 2022 blev de første sten lagt 
til at få en ensartet beskatning af drivhusgasser udledt i Danmark. Det sætter retningen 
for de danske produktionsvirksomheder, vores energiproduktion og ikke mindst vores 
landbrug. Men når mere end halvdelen af vores udledninger kommer fra varer produceret 
udenfor Danmark, er dette kun begyndelsen.
44
Vi kan ikke alene sætte vores lid til, at danske grønne teknologier bidrager til reduktioner 
i udlandet. Vi må og skal reducere vores forbrug og de drivhusgasudledninger, som følger 
heraf. Det er en bunden opgave.
SEKS PRINCIPPER SKAL SIKRE EN BALANCERET  
AFGIFTSREFORM I FLERE TRIN
Det er en stor opgave at omlægge afgiftssystemet, og samtidigt har afgifter stor indvirkn-
ing på vores hverdag. Men afgifter er et vigtigt værktøj til at skubbe vores forbrug i en 
grønnere retning. Hvis vi skal ændre vores forbrugsvaner, kræver det økonomiske incita-
menter, og at det grønne forbrugsvalg også er det billigste og det nemmeste, når vi står 
ved køledisken, i butikken eller handler på nettet.
Derfor vil Radikale Venstre indføre en målrettet afgiftsreform, som gør klimabelas-
tende produkter og adfærd dyrere, men samtidigt giver forbrugerne flere penge mellem 
hænderne med lettelser af skatten i bunden. 
En afgiftsreform tager tid. Derfor skal afgiftsomlægningen ske løbende frem mod 
2030 på baggrund af følgende seks bærende principper:
1. Afgiftsomlægningen skal øge beskatningen af de produkter, der belaster klimaet mest.
2. Provenu fra afgiftsomlægningen skal tilbageføres til forbrugere og erhvervsliv enten   
 ved lempelser af skatten i bunden eller ved at understøtte den grønne omstilling af   
 erhvervslivet. 
3. Forbrugsafgiften må ikke bidrage til dobbeltbeskatning, men supplere den danske CO₂- 
 afgift og international regulering f.eks. EU’s kvotehandelssystem og iblandingskrav
4. Afgiftsomlægningen skal indfases trinvist mod 2030 og i første omgang omfatte for-  
 brugskategorier med størst klimaaftryk.
5. Afgiftsomlægningen skal følge EU-retten samt sikre fair og lige konkurrence mellem   
 danskproducerede og importerede varer.
6. Reformen skal implementeres så enkelt som mulig og løbende forfines i takt med,   
 at datakvalitet styrkes, så afgiften i højere grad afspejler produkternes specifikke   
 klimaaftryk. Derved sikres det, at producenter, der går forrest med at reducere deres   
 klimaaftryk, ikke straffes af høje afgifter. 
Konkret foreslår Radikale Venstre at afgiftsreformen i første omgang inkluderer 
følgende 10 produktkategorier og afgifter:
• Flyafgift
• Værdibaseret afgift på okse- og kalvekød
• Afgift på cement og cementprodukter
• Øget dieselafgift
• Udfasning af rabatter på fossile brændsler
• Kilometerbaseret vejafgift
• Vægtafgift på tøj og tekstil
• Afgift på biomasse til el- og varme
• Øget afgift på emballage og engangsservice
• Afgift på salg af lattergasflasker til forbrug
55
PROVENU SKAL SIKRE OMSTILLING OG ØKONOMISK BALANCE
Når Radikale Venstre vil indføre afgifter, som understøtter klimavenlig adfærd, er hen-
sigten ikke at skabe en ny afgiftsbase til finansiering af velfærdsstaten, men at rette op 
på et afgiftssystem, hvor klimabelastning ikke beskattes i tilstrækkelig grad. Derfor skal 
afgiftsomlægningen samlet set være provenuneutral for staten. 
Provenuet fra de nye afgifter skal som udgangspunkt tilbageføres gennem lempelser af 
skatten i bunden, gennem omlægning af eksisterende afgifter i en given sektor eller ved 
at investere i den grønne omstilling af dansk erhvervsliv.
For f.eks. vejafgift og flyafgiften gælder, at tiltagene vil være neutrale inden for transport-
sektoren, da vi med flyafgiften ønsker, at provenuet skal investeres i udvikling af grønne 
flybrændsler, mens vejafgiften, gradvist og på længere sigt skal finansiere en omlægning 
af de eksisterende afgifter på motorkøretøjer.
Samlet set har Radikale Venstre en målsætning om at afgiftsreformen skal omfatte af-
gifter for i alt 40 mia. kr. med sigte på, at 10 mia. kr. heraf kan anvendes til at lempe skat-
ten i bunden. Derudover vil omkring 30 mia. kr. bidrage til omlægning af afgifter internt i 
transportsektoren i et internt kredsløb eller som reinvesteringer i den grønne omstilling.
66
77
NÆRMERE BESKRIVELSE AF AFGIFTSOMLÆGNINGENS 10 ELEMENTER
Flyafgift:  
Flyrejser er i dag fritaget for moms og brændstofafgifter og kun i begrænset om-
gang inkluderet i EU’s kvotehandelssystem. Radikale Venstre vil indføre en flyafgift 
på niveau med vores nabolande og anvende provenuet til at fremme produktion af 
grønne flybrændstoffer. For at målrette afgiften den mest klimabelastende adfærd 
og samtidig sikre en mere social balance kan afgiften med fordel differentieres på 
baggrund af rejselængde og billetkategorier. Radikale Venstre har tidligere fores-
lået et niveau på 100, 300 og 400 kr. pr. passager i 2030 for korte, mellemlange 
og lange flyrejser. Men regulering i EU kan resultere i et mindre behov for en afgift 
på de kortere flyrejser, mens de længere rejser på f.eks. Business Class bør pålæg-
ges en større afgift, som afspejler det større klimaaftryk ved denne type billetter. 
Den gennemsnitlige afgift foreslås at udgøre omkring 100 kr. pr. passager, når den 
indføres i 2024, og gradvist stige til omkring 160 kr. pr. passager i 2030.
Værdibaseret afgift på okse- og kalvekød: 
Landbruget er i dag ikke omfattet af EU’s kvotehandelssystem og vil, med udgang-
spunkt i niveauet for industriens CO2-afgift, skulle pålægges en afgift på 750 kr. 
pr. ton CO₂e. i 2030. Radikale Venstre vil indføre en afgift på okse- og kalvekød, 
som en del af den grønne skattereform for landbruget. Det vil mindske lækage, 
sikre rimelig konkurrence mellem danskproducerede og importerede fødevarer 
samt sende et prissignal direkte til forbrugerne om klimabelastningen fra okse- 
og kalvekød og derved vise vejen til mere klimavenlige madvaner. En tilsvarende 
model er også foreslået af Klimarådet i deres anbefaling fra 2021, hvor Klimarå-
det vurderer, at der er en årlig global klimagevinst på 2,6-3,9 mio. ton CO₂e, hvis 
borgerne i Danmark overgår til klimavenlig kost.
Radikale Venstre foreslår en værdibaseret afgift, så dyrere kød pålægges en højere 
afgift, hvorved den reelle klimabelastning i højere grad afspejles i afgiften. Med en 
afgift på 10 pct. vil et kilo hakket oksekød til omkring 100 kr. pr. kg få en afgift på 
ca. 10 kr. pr. kg., mens en oksemørbrad til omkring 400 kr. pr. kg. vil skulle pålæg-
ges en afgift på ca. 40 kr. Omregnet svarer det til en afgift på omkring 260-290 kr. 
pr. ton CO₂e for begge typer af oksekød
88
Afgift på cement og cementprodukter: 
Med aftalen om Grøn skattereform for industri mv. (24. juni 2022) blev der indført 
en generel CO₂-afgift på 750 kr. pr. ton CO₂ for virksomheder uden for EU’s kvote-
handelssystem og 375 kr. pr. ton CO₂ for virksomheder omfattet af EU’s kvote-
handelssystem. Men der blev også indført en særlig afgiftssats for mineralogiske 
processer (herunder særligt cementproduktion) på 125 kr. pr. ton CO₂ i 2030. Det 
svarer altså til en rabat på 250 kr. pr. ton CO₂. Der kan være særlig hensyn, som kan 
tale for en sådan rabat, herunder lækageeffekt. Men samtidig medfører rabatten, at 
produkternes pris i forbrugsleddet ikke afspejler den reelle klimabelastning. Derved 
bliver det mindre attraktivt at anvende andre og mere klimavenlige alternativer til 
cement og andre mineralogiske produkter. 
Derfor vil Radikale Venstre indføre en afgift på cement, cementklinker og andre 
cementbaserede produkter. Afgiftens størrelse vil tage udgangspunkt i en udlign-
ing af afgiftsrabatten i produktionsleddet og derved svare til 250 kr. pr. ton CO₂. 
Med tiden kan afgiften baseres på produktspecifikke miljøvaredeklarationer, som 
redegør for produktets specifikke klimabelastning, hvilket vil give producenter 
af cement, f.eks. Aalborg Portland, et incitament til at producere cement med et 
reduceret klimaaftryk og forbrugerne et økonomisk incitament til at efterspørge de 
mindst klimabelastende produkter inden for en forbrugskategori.
Øget dieselafgift: 
Danmark har i dag lavere afgift på diesel end vores nabolande. Det driver grænse-
handel med den billigere diesel i Danmark og mindsker bl.a. klimaeffekten af de sti-
gende afgifter i Tyskland. Radikale Venstre vil øge dieselafgiften med 1,0 kr. pr. liter 
diesel og samtidigt sænke udligningsafgiften, som ejere af diesel- og gaskøretøjer 
betaler årligt. Det vil gøre det billigere at eje en dieselbil – men dyrere at køre i 
den. For særligt bilejere med et lille kørselsbehov vil dette samlet set medføre en 
lavere afgiftsbetaling, mens bilejere med et stort kørselsbehov vil opleve en højere 
afgiftsbetaling. Tiltaget forventes at være provenuneutralt, da øgede indtægter som 
følge af højere afgift udlignes af et mindre provenu som følge af adfærdsændring, 
reduceret grænsehandel og nedsættelse af udligningsafgiften. Det vurderes, at 
der kan opnås en effekt allerede fra 2025 på op til 1,0 mio. ton CO₂. Det vil være et 
vigtigt bidrag til 2025-målet med reel og varig klimaeffekt også mod 2030 i mod-
sætning til at hæve andelen af biobrændstof midlertidigt, som foreslået af regerin-
gen.
99
Kilometerbaseret vejafgift: 
Kilometerbaseret vejafgift: På længere sigt ønsker Radikale Venstre at inkludere al 
vejtransport, også privatbilisme, i en national kilometerbaseret vejafgift fra 2030. 
Udover at sikre transportsektorens grønne omstilling, skal en kilometerbaseret vejaf-
gift sikre en bedre balance mellem privat- og offentlig transport, bekæmpe trængsel, 
mindske luftforurening og reducere klimabelastningen fra transportsektoren. 
Når en ny bil ruller ud fra bilhandleren for første gang, vil den være på vejene de 
næste 15-20 år. Derfor vil de biler, der sælges i dag, med stor sandsynlighed køre på 
vejene i både 2030 og frem til 2040. Når vi i dag pålægger nye biler en registrering-
safgift, som øger omkostningen til at købe en ny bil, risikerer man at dobbeltbeskatte 
de biler, som også er på vejen efter 2030, hvor den kilometerbaserede vejafgift 
indfases. Samtidigt står transportsektoren overfor at indfase registreringsafgiften på 
nulemissionsbiler fra 2026. Det risikerer at bremse elektrificering af bilparken.
Derfor vil Radikale Venstre at omlægge afgifterne på motorkøretøjer, så afgiften 
både på kort og længere sigt vil understøtte omstilling af bilparken og understøtte 
en adfærd, der sikrer mindre trængsel, renere luft og et bedre klima samtidigt med, 
at staten sikres et varigt provenu fra afgifterne svarende til nuværende provenu. 
Afgiftsomlægningen skal indfases i to trin. På længere sigt skal en provenuneutral 
omlægning indfase en kilometerbaseret vejafgift på alle køretøjer. Men biler udleder 
også store mængder CO₂ i produktionen, derfor skal vejafgiften suppleres af en sær-
skilt registreringsafgift på de tungeste og mindst effektive biler uanset drivmiddel.
På den kortere bane frem til 2030 skal registreringsafgiften og den årlige vægtaf-
gift afgift hæves for de tungeste biler, der forurener mest, når de produceres, og 
bruger mest energi – uanset om energien kommer fra benzin og diesel eller strøm. 
Det skal finansiere, at registreringsafgiften kan holdes i ro for mindre nulemissions-
biler også efter 2026.
Udfasning af rabatter på fossile brændsler: 
Når der i landbrugs- eller skovbrugsvirksomheder eller tilsvarende købes bl.a. diesel 
til landbrugsmaskiner mv., kan afgiften godtgøres jf. Mineralolieafgiftslovens § 11. 
Der er i dag en direkte rabat til at benytte fossile brændsler, som skader klimaet. 
Radikale Venstre vil fjerne denne afgiftsrabat, så diesel mv. beskattes ens på tværs 
af virksomheder og produktionsformer. Det medfører en direkte meromkostning 
for bl.a. landbruget. Radikale Venstre foreslår, at der, som en del af de kommende 
forhandlinger om en klimaafgift på landbruget, afsættes midler til ny teknologi i 
landbruget, så bl.a. landbrugsmaskiner kan omstilles fra diesel til f.eks. grøn strøm 
og biogas. Midler kan evt. komme fra den grønne fond.
1010
Afgift på tekstil- og beklædningsprodukter: 
Hvert år produceres der på verdensplan 62 millioner ton tøj. I Danmark alene køber 
vi årligt godt 116.000 tons nyt tøj og andre tekstiler. Beklædningsindustrien regnes 
for en af de mest forurenende i verden, men stadig stort set uden regulering der 
trækker i en grønnere retning. I Danmark køber hver borger i gennemsnit 15 kg tøj 
og tekstiler om året, og over halvdelen af det tøj, vi ikke længere bruger, havner 
i skraldespanden. Siden 2016 er det danske forbrug af tøj og tekstiler steget med 
mere end 35 procent, hvilket bringer os blandt de største forbrugere af tøj og tek-
stiler i verden. Samtidigt er en helt almindelig families årlige udgifter til reparation 
af tøj og sko faldet fra omkring 75 kr. pr. husstand i 2010 til omkring 20 kr. i 2021. 
Produktion af tøj og andre tekstiler kræver store mængder vand og kemikalier, 
skader vores miljø og klima og produceres ofte under uacceptable arbejdsforhold. 
Samtidigt produceres vores tøj og tekstiler ofte i lande udenfor EU med lavere 
klimaambitioner og miljøstandarder. Det betyder, at produktionen ofte hverken er 
omfattet af EU’s kvotehandelssystem eller på anden måde betaler for de udled-
ninger og miljøpåvirkninger, som industrien står for.
For at sende klart signal til forbrugerne om at købe mindre nyt og genbruge mere 
vil Radikale Venstre indføre en vægtafgift på tøj og tekstiler. Med en vægtafgift på 
50 kr. pr. kg. tøj og andre tekstiler, skal der skabes et øget incitament til at mindske 
såkaldt fast fashion, øge kvaliteten af det tøj, der sælges i Danmark og ikke mindst 
sikre højere grad af genbrug og reparation. For at reducere mængden af usolgt tøj, 
der sendes direkte til forbrænding, skal afgiften også pålægges usolgt tøj i butik-
kerne. Afgiften vil hæve prisen på et par jeans med omkring 20 kr., mens t-shirten 
vil blive omkring 8. kr. dyrere. 
Afgift på biomasse til el- og varme: 
Afgift på biomasse til el- og varme: I Danmark afbrændes store mængder biomasse 
(træpiller, flis mv.) i energisektoren og til at opvarme vores boliger. Afbrænding af 
biomasse udleder omkring 10 mio. ton CO₂, men forbruget af biomasse indregnes 
ikke i den nationale klimaopgørelse. Ifølge tal fra EA Energianalyse er den faktiske 
udledning fra skovbaseret biomasse (træpiller og flis) anvendt på danske kraftværk-
er omkring 35 kg CO₂/GJ og 15 kg CO₂/GJ for halm. 
Fordi biomasse antages at være klimaneutralt, pålægges biomasse i dag ikke 
afgifter, som afspejler den globale udledning af CO₂ som følge af afbrændingen af 
biomasse. Fra politisk hånd har man tidligere ønsket at indføre en afgift på biomas-
sen, og Danmarks forbrug af træbaseret biomasse er ikke bæredygtigt i en global 
kontekst og ikke et eksempel til efterfølgelse internationalt. 
Radikale Venstre foreslår en afgift på biomasse til produktion af el- og varme på
1111
Øget afgift på emballage og engangsservice: 
Der er i dag allerede afgifter på engangsemballage baseret på vægten af enten 
plastikkoppen, take-away emballagen eller tilsvarende. Men trods afgiften bruges 
der fortsat alt for meget engangspap- og plastik, når vi bestiller take-away, tager en 
to-go-kaffe med på vejen til arbejdet eller køber en fadøl til koncerten. 
Derfor foreslår Radikale Venstre at fordoble emballageafgiften jf. emballageafgift-
sloven, så afgiften sender et klart signal til forbrugeren om at mindske brugen af 
engangsemballage og -service og derved fremme genbrugelige alternativer samt 
understøtte nye bæredygtige forretningsmodeller f.eks. med vask og genbrug af 
plastikkrus, take-away emballage mv. 
750 kr. pr. ton CO₂, hvilket svarer til niveauet i Aftale om grøn skattereform for 
industri mv. fra 2022. Afgiften vil øge prisen for at anvende træpiller til opvarmning 
og derudover få indvirkning på forbruget af biomasse til el- og fjernvarmeproduk-
tionen på de centrale og decentrale værker. 
 Afgift på salg af lattergasflasker til forbrug:
Det er netop vedtaget at forbyde brugen af lattergas i det offentlige rum. Dette for 
at komme unges brug af lattergas til livs. Der vil dog stadig være et rationale ved at 
pålægge en afgift ud fra et klimahensyn, da lattergas er en yderst potent drivhus-
gas med en drivhuseffekt der er 300 gange større end CO₂. F.eks. vil en stor flaske 
lattergas på 600 gram lattergas udlede, hvad der svarer til 180 kg CO₂. Det svarer til 
udledningen fra ca. 50-70 liter benzin eller diesel. Med en afgift på 750 kr./ton CO2. 
vil en stor flaske lattergas pålægges en afgift på omkring 135 kr.
1212
TABELLER OG ØKONOMI
TABEL 1: Oversigt over anvendelse af provenu ved afgiftsomlægningen 
Afgift Anvendelse af provenu
Flyafgift Provenu reinvesteres i flysektoren
Værdibaseret afgift på okse- og kalvekød Lempelser af skatten i bunden
Cement og cementprodukter Lempelser af skatten i bunden
Øget dieselafgift Omlægning af afgifter i transportsektoren
Udfasning af rabatter på fossile brændsler Omlægning af afgifter i transportsektoren
Kilometerbaseret vejafgift Omlægning af afgifter i transportsektoren
Vægtafgift på tøj og tekstil Lempelser af skatten i bunden
Afgift på biomasse til el- og varme Lempelser af skatten i bunden
Øget afgift på emballage og engangsservice Lempelser af skatten i bunden
Afgift på salg af lattergasflasker til forbrug Lempelser af skatten i bunden
TABEL2: Afgiftsreformenes omfang og målsætning 
Anvendelse Provenu
Samlet afgiftsomlægning 40 mia. kr.
Lempelse af skatten i bunden 10 mia. kr.
Internt kredsløb 30 mia. kr.
1313
Radikale Venstres folketingsgruppe
August 2023
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads
1240 København K
radikale.dk


---

# Made in Europe – Powered by Denmark - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/miljoe-og-klima/made-in-europe-powered-by-denmark

Grøn brint kommer til at spille en fuldstændig central rolle i Europas grønne omstilling. Man taler sågar om den grønne brint som ”morgendagens olie”, og efterspørgslen på grøn brint bliver i nærmeste fremtid enorm. Ikke mindst fordi Tyskland planlægger at satse massivt på den grønne brint som alternativ til fossile brændsler. Det understøttes af IEA som forventer, at efterspørgslen på brintbaserede brændstoffer ligger mellem 5-25 pct. af den endelige globale energiefterspørgsel inden 2050.
I Tysklands hydrogenstrategi lægges der op til massiv import, hvis den tyske industri skal omstilles i en grønnere retning. Samtidigt vurderer Rambøll at brintinfrastruktur til Tyskland vil skabe en eksportværdi af PtX produkter på mellem 2 og 9 mia. kr. i 2030. Derfor skal Danmark selvfølgelig udnytte Nordsøens havvindsressourcer til at levere den grønne brint til Tyskland, som de efterspørger. Med dét udgangspunkt præsenterer Radikale Venstre her en samlet plan for, hvordan Danmark placerer sig klogt som en central spiller i udrulningen af brintinfrastruktur i Europa. Det kan blive Danmarks næste store, grønne eventyr og på sigt gøre den europæiske industri ”Powered by Denmark”. Uden brintinfrastruktur kan vi ikke udnytte Nordsøen fuldt ud Med den politiske aftale om Udvikling og fremme af brint og grønne brændstoffer (Power-to-X strategi) fra marts 2022 blev der fastlagt en politisk målsætning om at etablere 4-6 GW elektrolyseanlæg inden 2030. Det er nu snart et år siden, og det eneste fremskridt hidtil er, at der inden jul blev hastevedtaget lovgivning, som giver de statsejede selskaber, Energinet og Evida, hjemmel til at eje og drive brintinfrastruktur indenfor rammerne af den eksisterende forsyningslovgivning.
Derudover er der planer om udbud af 9 GW havvind i Danmark til etablering inden 2030. Dertil kommer ansøgninger fra åben dør-ordningen som i skrivende stund er under sagsbehandling. Det er langt mere strøm, end Danmark har brug for. Strøm, som vi kan eksportere til resten af Europa. Men skal strømmen transporteres til vores nabolande, vil det kræve massive investeringer i elnettet hvis ikke vi tænker tænker el- og brintinfrastruktur sammen. Konkret vil en national brintinfrastruktur og kobling til resten af Europa via Tyskland betyde:
Billigere infrastruktur i Danmark: Med brintinfrastruktur til Tyskland vil Energinet undgå massive investeringer i elnettet. Omkostninger til at etablere elnet er 10 gange større end til etablering af brintinfrastruktur. Brintinfrastrukturen vil kunne aflaste elnettet med en samfundsøkonomisk gevinst til følge og samtidigt mindske behovet for udbygning af elnettet.
Bedre afsætningsmuligheder: Med brintinfrastruktur til Tyskland vil Power-to-X-projekter kunne levere grøn brint til den tyske industri, som efterspørger den. Samtidig vil infrastrukturen fungere som lagre for brinten, hvilket gavner både forbrug og produktion af brint.
Sammenhængende energisystem: Brintinfrastruktur vil koble vores energisystemer sammen og er en forudsætning for udvikling af Power-to-X og reelt også for yderligere udbygning af vind og sol i Danmark. Med store elektrolyseenheder til produktion af brint vil det danske energisystem være mere robust for udsving i produktionen af grøn strøm fra vind og sol. Helt konkret vil vindmøllerne fortsat kunne snurrer rundt, også selv om Tyskland ikke kan modtage de store mængder grøn strøm.
Fasthold værdi af havvind: De store forbrugsenheder vil sikre, at der er aftag på de store mængder strøm, der kan produceres i Nordsøen, så det også i fremtiden vil være interessant for udviklere at byde på de statslige udbud. Hvis ikke forbruget følger med udbygningen af havvind, dumpes prisen på strøm, og de konkrete budområder gøres mindre attraktive. Det vil føre til færre bud og mindre indtægt til staten i form af koncessionsbetalinger og i sidste ende bremse udbygningen af havvind, hvilket gør Danmark fattigere. Ifølge IRENA bliver der genereret knapt 5.000 nye grønne job, hver gang der opføres en ny stor havvindmøllepark.
Tysk industri ser grøn brint som morgendagens olie Den tyske forbundsregering forventer, at der vil være behov for omkring 90 til 110 TWh brint i 2030. For at dække en del af denne efterspørgsel planlægger Tyskland at etablere op til 5 GW produktionskapacitet – inklusive tilstrækkelig vedvarende offshore- og onshore-energi, der er nødvendigt for at dække denne efterspørgsel. Det svarer til produktion af 14 TWh grøn brint og vil kræve 20 TWh grøn strøm baseret på vind og sol, hvilket svarer til strømmen fra 4 store havvindmølleparker. Yderligere 5 GW kapacitet skal tilføjes det tyske energisystem, om muligt inden 2035 og senest i 2040.
Men den indenlandske produktion af grøn brint i Tyskland vil ikke være tilstrækkelig til at dække den store efterspørgsel fra industrien. Derfor vil det meste af den grønne brint blive importeret. Der er flere steder i EU, hvor der er tilstrækkeligt store mængder grøn strøm til rådighed til at dække denne efterspørgsel af grøn brint. Den tyske Forbundsregering vil arbejde for, at dette potentiale bliver udnyttet, og at produktionskapaciteten udvides yderligere. Tyskland beskriver den grønne brint som morgendagens olie og ser den som afgørende for transformationen af det europæiske energisystem. Samtidig vil den grønne brint åbne nye markeder for tyske virksomheder, så varer også i fremtiden kan være ”Made in Germany”.
Nordøen huser Europas bedste havvindsressourcer. Vi kan producere den billigste grønne strøm, som netop er nødvendig for produktion af grøn brint. Og vi kan producere langt, langt mere end vi selv kan forbruge i vores elbiler, varmepumper og egen industri. Som en lille åben økonomi skal Danmark ikke lukke sig om sig selv. Nej, med vores store havvindsressourcer i Nord- og Østersøen følger også en stor forpligtelse til at bidrage til Europas – og ikke mindst Tysklands grønne omstilling.
Derfor mener Radikale Venstre, at den tyske industri også i fremtiden kunne være Made in Europe - Powered by Denmark. Made in Europe – Powered by Denmark Meldingen fra branchen er klar. Uden brintinfrastruktur, intet brinteventyr i Danmark. Bl.a. skriver Ørsted, at Danmark kan levere 10-25 pct. af Tysklands samlede brintefterspørgsel. Samme skriver H2 Energy i Børsen. Og senest Ørsted og CIP i en fælles kronik i et fælles opråb om handlekraft i dansk politik. Og det haster med at træffe en beslutning. Hvis ikke der er truffet en bindende beslutning om etablering af en dansk-tysk brintinfrastruktur inden udgangen af 2023 og inden de kommende udbud af havvind, vil Nordsøen ikke være den attraktive ressource for Danmark, som den har potentiale til. Derfor foreslår Radikale Venstre at:    Danmark indgår bindende aftale med Tyskland om fælles brintinfrastruktur  Med inspiration fra de internationale aftaler om havvind, skal Danmark indgå dét, vi kalder Ellund-aftalen med Tyskland. Aftalen skal danne rammen for etablering af brintinfrastrukturen og sikre, at danske Energinet og tyske Gasunie kan etablere en brintforbindelse mellem Danmark og Tyskland ved Ellund senest i 2028.  Der indgås en politisk aftale om rammerne for dansk brintinfrastruktur  Klima-, energi- og forsyningsministeren skal indkalde til politiske drøftelser med henblik på vedtage en finansieringsmodel for brintinfrastrukturen. Den nye infrastruktur skal være tariffinansieret, men finansieringsmodellen skal sikre, at de første producenter og forbrugere af brint, som tilkobles brintinfrastrukturen, ikke rammes unødvendigt hårdt. Det kan eksempelvis være med et midlertidigt loft over tarifferne, indtil kapacitet på infrastrukturen udnyttes fuldt ud.  Energinet skal pålægges at bygge den nødvendige brintinfrastruktur  Energinet skal sikre etablering af brintinfrastrukturen i samarbejde med Gasunie, som er ansvarlig for Tysklands brintinfrastruktur. Udbygningen skal tænkes sammen med udvikling af elnettet og være fremtidssikret – evt. med krav om, at en given andel af den samlede kapacitet skal være "solgt" forlods.  Godkendelse af flest mulige åben dør-ansøgninger  Klima-, energi- og forsyningsministeren skal indkalde ansøgere til åben dørordningen til drøftelser om rammerne for godkendelse og realisering af flest mulige havvindmølleprojekter, med henblik på at færdiggøre sagsbehandling inden udgangen af 2023 så staten sikres et behørigt samfundsbidrag samtidigt med at havvindmøllerne opføres på sammenlignelige vilkår som bliver gældende for de vindmøller som opføres ved statslige udbud. Samtidigt forventes at udviklerne, som har ansøgt under åben dør-ordningen, har interesse i at indgå udbud af kapaciteten på den nye brintinfrastruktur. Hent udspillet som PDF
Made in Europe - Powered by Denmark


---

# [PDF] kulturloftet_2022.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/srsbmjvy/kulturloftet_2022.pdf

KULTUR
InvesTeRIngs- og  
RefoRmUdspIL foR  
heLe danmaRK s  
KULTURLIv
TÆNK
NYT
-
LØfTeT
2
KULTURLØFTET  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
• Dansk kulturpolitik er kørt ud på et sidespor .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
• Kulturen er fundament for vores nation og folkestyre   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
• Kultur som erhverv og middel til at løse de store kriser   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 4
• Vi vil reformere og investere i dansk kulturliv  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5 
• 400 millioner kroner mere om året til kultur    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 6
1. M UsEUM sREF o RM   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 6
• Økonomi .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .7
2. R Evision aF  sc EnEKUns TLov En  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .7
• Ny permanent ordning for turné- og projektteatre .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 8
• 1-2 regionale teatre i hver region  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 9
• Ny uddannelse i drama- og dansepædagogik   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 9
• National teaterfestival  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 9 
• Børne- og ungdomsteater i skolen  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
• Økonomi .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
3. R Evision a F MU si KLov En og ny MU si Khand LingspL an    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
• Revision af musikloven .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 11
• Styrket musikhandlingsplan   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 12
• Levende Musik i Skolen   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 13 
• Copenhagen Phil – Hele Sjællands Symfoniorkester   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .14
• Revision af loven om den kommunale musikskole    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 14
• Økonomi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .14
4. LiTTER a TUR po LiTi K  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .15
• Kunstnerlegater (arbejdslegater)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .15
• Litterære saloner  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .16
• National læsestrategi  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .16
• Lektoratsordningen   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 17 
• Økonomi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .17
5. Bi LLEd KUns Tpo LiTi K og a RKiTEKTUR po LiTi K   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .17
• Udvid kunstcirkulæret med kommuner, regioner og anlæg .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .18
• Krav om rådgivning fra Akademiraadet    .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .18
• Bredere opdrag for offentlig arkitekturpolitik   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 19
• Støtte til kunsthallerne og andre udstillingssteders honorering af kunstnere   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .19 
• Kunstsaloner    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 19
• Kunst på arbejde  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
• Arbejdsophold    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
• Lov om kommunale billedkunstskoler   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .21
• Huskunstnerordningen    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 21
• Økonomi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .22
6. h ØJs Ko LER  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .22
• Statslig finansiering af elevbetaling af EGU-elevers højskoleophold    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .22
• Stipendier for frafaldne på videregående uddannelser  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .23
• Stipendier for unge fra udviklingslande og konfliktområder   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .23
• Højskole kan fortsat kvalificere til optagelse på kvote 2     .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .23
• Pulje til mindrebemidlede ældres mulighed for højskoleophold   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .23 
• Højskolerne skal være frontløbere i bæredygtig dannelse    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 24
• Økonomi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 24
7. KULTUREL  o FFE n TLighE d og and RE Tvæ RgåE nd E indsa Ts ER   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .24
• Ny digital kulturkanal    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .25
• Kulturelle nichemedier    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .26
• Kulturelt kriseråd  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .26
• Kulturens Analyseinstitut  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .27
• Applaus   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 27 
• LEX.dk   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .28
• Økonomi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .28
Udspi LLET s sa MLEd E ØKono Mi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .29
3
KULTURLØfTeT
dansk kulturpolitik er kørt ud på et sidespor
 
Dansk kulturpolitik er stort set glemt. Kørt ud på et sidespor. Samtidig er danskerne et 
folkefærd af kulturmennesker. 
Vi danskere myldrer ind på biblioteker, museer og teatre i hele landet. Danske kunstnere 
kæmper sig til sejre både hjemme og ude. Og ledende politikere holder skåltaler om 
kulturen som den lim, der binder os sammen, når vi kæmper med krise eller corona. Men 
selve det politiske fundament under kulturen: Lovgivningen. Bevillingerne. Strukturerne. 
Det er der ikke den store interesse for på Christiansborg. Og konsekvenserne er alvorlige.
Vi har haft otte kulturministre på fjorten år. De har hver især ønsket at markere sig, men 
uden at tilføje kulturen nye penge. Derfor er det mest blevet til lappeløsninger, halvbagte 
projekter og symbolpolitik, der ikke koster mere end en hjemmeside. Under de borgerlige 
regeringer blev kulturen systematisk skåret ned. 
Resultatet er tydeligt: Hele området lider af underfinansiering, forældet lovgivning og 
tilsandede strukturer. Gammelkendte problemer bliver ikke løst. Åbenlyse potentialer 
bliver ikke indfriet. Overalt er der døre, der unødvendigt lukkes i og veje, der unødvendigt 
ender blindt. Manglende forbindelseslinjer. Manglende samtænkning. Manglende over-
blik.
Kulturen er fundament for vores nation og folkestyre  
Den politiske ligegyldighed og manglende prioritering af kulturen er et problem. Men 
endnu værre er den politiske ødelæggertrang. Der er politikere, der går målrettet efter 
vores kulturliv. De hænger navngivne kunstnere ud, truer med at tage deres støtte og 
taler hånligt om de steder, hvor danskerne mødes og taler sammen om vores værdier og 
vores kultur. De skaber en falsk modsætning mellem kulturen på den ene side – og na-
tionen, folket og folkestyret på den anden side. Men intet kunne være mere forkert. 
De glemmer, at det nationale kun eksisterer i kraft af kulturen. Det er kunstnerne, der har 
sat ord, lyd og billeder til vores nation. Hvad ville Danmark være uden guldaldermalerne, 
højskolesangbogen, PH-lamperne og Matador? Uden Holbergs komedier, Oehlen-
schlægers digte, H.C. Andersens eventyr, Søren Kirkegaards filosofi og Grundtvigs salmer? 
Uden Karen Blixen, Benny Andersen, Tove Ditlevsen, Lars von Trier, Kim Larsen og Anne 
Linnet?  Alt det er Danmark. Det er indkogt danskhed manifesteret i kultur. 
De glemmer også, at selve demokratiet hviler på kulturen. Det var de litterære samtale-
saloner, der bar den danske guldalder i første halvdel af 1800-tallet. Her sad nogle af 
de mennesker, der i dag er blandt Danmarks største nationale ikoner – Adam Oehlen-
schlæger, H.C. Andersen, Søren Kirkegaard, H.C. Ørsted, N.F.S. Grundtvig – og inspirerede 
hinanden til at skabe dansk kulturarv. Da der i 1840’erne blev holdt stormøder på køben-
havnske teatre, var det med til at berede vejen for vores første danske grundlov. Den lov 
der stadig i dag er kernen i vores demokrati.
I dag udvikler vi fortsat vores folkestyre gennem samtaler. Meget ofte tager de samtaler 
udgangspunkt i en kulturel begivenhed – en roman, en udstilling, en teaterforestilling,
4
en koncert, en film. Og samtalerne finder sted over hele Danmark. Fra de mindste for-
samlingshuse til de største scener. Fra statslige kulturinstitutioner til højskoler overalt i 
kongeriget.       
De samtaler er forudsætninger for det politiske. Fuldkommen som det politiske kan skabe 
fundamentet for samtalerne – eller ødelægge dem.
Vi skal styrke dansk kunst og kultur, ikke det modsatte. Det gør vi ved at styrke kunst-
nerne og kulturlivet, og ved at styrke de steder, hvor danskernes mødes og taler om kunst 
og kultur. 
Med dette udspil markerer vi en tydelig anden kurs end nedskæringer og splittende 
fortællinger om land mod by; elite mod folk; kristne mod muslimer; mænd mod kvinder; 
kandisfans mod operaelskere.
Dette udspil vil samle Danmark. Det er båret af en uendelig kærlighed til danskernes 
kultur i alle dens mangeartede fremtrædelsesformer. Og det er skabt med et ønske om at 
prioritere et rigt og varieret kulturliv, hvor vi knytter forbindelser mellem kulturarven og 
det nye; bredden og eliten; land og by; det nationale og det internationale. 
Kultur som erhverv og middel til at løse de store kriser
Udspillet bygger også på en anerkendelse af kultur som erhverv og en del af svaret på 
nogle af tidens største kriser. 
Kunsten går om bord i tidens store udfordringer og er i den forstand et spejl på det sam-
fund og den tid, vi lever i. Men den gør mere end at spejle – den søger at føje noget til 
– refleksion, mening, æstetik og fællesskab. På den måde er den også med til at forme de 
forandringer, der kommer. Og det får vi brug for.
Vi befinder os i en brydningstid. Kloden er ved at koge over. Velfærdssamfundet slår revner. 
Flere og flere mennesker brænder sammen med stress og angst. Det er tegn på, at der er 
noget fundamentalt galt med vores samfund. Det er ikke nok med småjusteringer og teknol-
ogiske fiks. Et mere økologisk, socialt og mentalt bæredygtigt samfund er i allerhøjeste 
grad også et spørgsmål om ny æstetik, nye værdier, nye fortællinger – ny kultur. Men også 
mere kultur. For i fremtidens bæredygtige samfund skal vi finde en ny balance mellem res-
sourcekrævende forbrug og mere immaterielle værdier – herunder kunst og kultur. 
Vi må tænke kunsten og kulturen ind i løsningen af de store kriser. Hvordan integrerer 
vi kunsten i de store grønne anlægsprojekter, så de ikke bare er funktionelle, men også 
æstetiske og meningsgivende? Hvordan bruger vi kunsten og kulturen til at skabe menin-
gsfulde fællesskaber og afhjælpe mistrivsel, ensomhed og sygdom? Hvordan skaber vi en 
ny balance mellem ressourcekrævende forbrug og mere immaterielle værdier, herunder 
kunst og kultur?
Alligevel står den overstrømmende kærlighed, som dansk landbrug møder på Christians-
borg, i skærende kontrast til den kulde, der strømmer i kulturarbejdernes retning. Hvorfor 
er det sådan? Måske fordi den evindelige fortælling om storbyens snyltende kunstnere 
som kontrast til de hårdtarbejdende mennesker på landet er en politisk fortælling, der har 
bundtræk. Men den fortælling er ikke sand. For kulturarbejderen trækker lige så mange
5
penge hjem til vores statskasse, som manden på traktoren i det blå kansastøj. Alligevel er 
den danske kulturpolitik de sidste tyve år blevet stadig mere uambitiøs og indadvendt. 
Så sent som sidste år foreslog regeringen at nedlægge den såkaldte Lektoratsordning. Den 
har i snart 85 år sikret danskundervisning og formidling af dansk kultur på universiteter 
i hele verden. Det er naturligvis i danskernes interesse, at der findes mennesker i mange 
lande, der kan læse, tale og forstå dansk. På den måde kan vores kultur hjælpes afsted 
ud i verden. Men det eneste regeringen så, var muligheden for at sparre et par håndører. 
Forstår de slet ikke, hvad de har mellem hænderne?
Helt modsat forholder det sig i vores nordiske nabolande. Her satser politikerne målrettet 
på kultureksport, og det ses som et politisk resultat, når deres kunstnere har succes i 
udlandet. Tænk, hvor stort potentialet ville være, hvis Danmark på samme vis begyndte at 
satse på kultur som et eksporterhverv? Mon ikke de kreative branchers bidrag til national-
økonomien meget hurtigt ville overstige landbrugets? Under alle omstændigheder er det 
på tide, at vi forstår og anerkender, at Danmark i mindst lige så høj grad er et kulturland 
som et landbrugsland. 
Uanset om vi tænker i kunstnernes betydning for vores nationale fortælling. I den demok-
ratiske værdi af danskernes kulturelle samtaler og mødesteder. I kulturens potentiale for 
at finde svar på tidens store spørgsmål. Eller i kulturens økonomiske bidrag til national-
økonomien. Så er kulturen en af grundpillerne i vores samfund. Det er på tide, at vores 
kulturpolitik også kommer til at afspejle det. 
vi vil reformere og investere i dansk kulturliv
Som støtteparti har vi ved de seneste tre finanslove prioriteret kulturen. I 2019 pressede 
vi regeringen til at afskaffe omprioriteringsbidraget. Året efter kom vi bl.a. igennem med 
en ny spillestedsordning og et stort børne- og ungekulturudspil. Og sidste år lykkedes det 
bl.a. at få etableret Kulturens Analyseinstitut og sætte Danmarks nationale teaterfestival 
på Finansloven. 
Men vores ambitioner rækker længere end til enkeltbevillinger og enkeltinstitutioner. Vi 
vil løfte kunsten og kulturens stilling i samfundet. Vi vil styrke kulturen i hele landet. Vi vil 
bringe kulturen ind i danskernes hverdag. Vi vil rydde op i forældede strukturer og frigøre 
midler til udvikling. Vi vil skabe bedre indtægtsmuligheder for vores kunstnere. Vi vil 
bære dansk kunst og kultur ud i verden. Vi vil bruge kunsten og kulturen til at løse tidens 
store kriser.
Det vil vi først og fremmest gøre ved at behandle kulturlivet med den seriøsitet og 
grundighed, som det fortjener. Kulturlivet har ikke brug for flere hovsaløsninger eller 
smarte signaturprojekter, der i virkeligheden bare har til formål at skjule, at der hverken 
er økonomi til at investere i kulturen eller indsigt til at forny strukturerne. Der er brug for 
ægte kulturpolitisk rugbrødsarbejde: Rigtige investeringer. Reelle reformer.
Der er nok at tage fat på. Museerne og scenekunsten har ventet i ti år på en reform. Den 
rytmiske musik fik aldrig det løft, der var forudsat i forarbejdet til den nye spillestedslov. 
Orkesterlandskabet er en rodebutik. Litteraturpolitikken, der kan løfte dansk litteratur ud 
til et bredere publikum i både Danmark og resten af verden – sådan én har vi slet ikke. Og 
den kulturelle offentlighed er langsomt ved at forsvinde. Osv. Osv.
6
400 millioner kroner mere om året til kultur 
Med dette investerings- og reformudspil lægger vi op til et løft af hele Danmarks kulturliv 
på 400 millioner kroner frem mod 2030. Udspillet omfatter konkrete forslag til invester-
inger og reformer på alle de store kunst- og kulturområder og med blik for de konkrete 
udfordringer og muligheder, der gør sig gældende på de enkelte områder. Det drejer sig 
om museer, scenekunst, musik, litteratur, billedkunst, arkitektur og højskoler1. Samtidig 
foreslår vi en række tværgående initiativer, der kan løfte kunsten og kulturens generelle 
stilling i samfundet og skabe en stærkere kulturel offentlighed.  
1. mU seUms RefoRm  
Radikale Venstre vil have en museumsreform, der åbner for flere statsanerkendte 
museer, indfører et differentieret tilskudssystem med forskellige museumskatego-
rier og skaber en mere retfærdig og gennemsigtig fordeling af museumsmidlerne. 
Debatten om en museumsreform har efterhånden varet i et årti. Den nuværende muse-
umslov er fra 2001, men blev revideret i 2013 på baggrund af en udredning om fremtidens 
museumslandskab. Siden har debatten bølget frem og tilbage, og museumsloven kritis-
eres fortsat for at være forældet. Kritikken går dels på, at museumsloven ikke afspejler 
museernes eksisterende rolle og arbejdsgrundlag, men også at tilskudsfordelingen er 
uigennemsigtig og uretfærdig. 
Debatten kulminerede under daværende kulturminister Mette Bock, der i 2017 igangsatte 
en proces for udviklingen af en ny museumsstruktur. Hun nedsatte to visionsgrupper, 
der skulle se på arbejdsdelingen mellem stat og kommuner og komme med forslag, der 
skabte råderum, objektivitet og transparens i tilskudssystemet. Men et folketingsvalg kom 
på tværs. 
Da Joy Mogensen tiltrådte som kulturminister, tog hun museumsstafetten op og satte sit 
ministerium til at arbejde videre med konkrete forslag til en ny tilskudsmodel. Men så 
kom corona på tværs. Nu sidder der en ny kulturminister på Gammel Strand, og selvom 
Ane Halsboe-Jørgensen for nyligt åbnede for en reform, så kommer der ikke til at ske 
noget før et valg. 
Vi vil til gengæld arbejde for, at det bliver det allerførste, en ny kulturminister kaster sig 
over. Efter ti års debat, usikkerhed og udskydelser fortjener museerne afklaring. Men de 
fortjener frem for alt en moderne museumslov, der afspejler deres rolle i et moderne sam-
fund, og som fordeler museumskronerne på en gennemsigtig og retfærdig måde.
Arbejdet med en museumsreform og tilskudsfordeling skal tage udgangspunkt i en 
fornyet diskussion af museernes opgaver i forhold til samling, formidling, forankring og 
forskning – men også en diskussion af, om det giver mening at stille de samme opgaver 
til alle. Vi mener, at tiden er kommet til en mere differentieret museumslov med forskel-
lige museumskategorier, opgaver og bevillingsniveauer. Akkurat som vi kender det fra 
1  Filmområdet og sport-, fritids- og foreningsområdet er ikke berørt af dette udspil. Den radikale filmpolitik er 
behandlet i vores medieudspil og vil blive uddybet i et selvstændigt filmudspil op til filmforhandlingerne. Vi 
vil også komme med et selvstændigt udspil i fht. sport, fritid og foreningsliv.
7
andre kulturområder – scenekunsten, orkesterområdet og spillestederne – der opererer 
med forskellige kategorier og niveauer. 
Vi vil nedsætte en ekspertgrupper bestående af en bred gruppe af museumsfolk fra det 
danske museumsvæsen og udlandet, der skal udarbejdet konkrete forslag til en differen-
tieret museumslov og et nyt, differentieret tilskudssystem. Både de ikke-statsanerkendte, 
statsanerkendte og statslige museer skal indgå i arbejdet, og der skal arbejdes med for-
skellige museumskategorier (fx specialmuseer) med forskellige opgaver og forpligtelser. 
Vi afsætter 40 millioner til reformen, så det både bliver muligt at åbne for nye statsanerk-
endte museer og løfte nogle museer til et højere bevillingsniveau, uden at det dog fører 
til alt for store nedskæringer andre steder. 
Økonomi 
MUsEER BELØB i Mio. KR . 
Museumsreform  40 
i alt 40  
2. RevIsIon af sceneKUnsTLoven 
Radikale Venstre vil revidere scenekunstloven for at etablere flere regionale tea-
tre, oprette en permanent ordning for turné- og projektteatre og frigøre midler 
til udvikling inden for scenekunsten. Vi vil oprette en ny uddannelse i drama- og 
dansepædagogik i Holstebro og bevare den eksisterende danseuddannelse i Køben-
havn. Vi vil gøre de midlertidige finanslovsbevillinger til børne- og ungdomsteater 
og Danmarks nationale teaterfestival permanent. 
Debatten om en ny støttestruktur med flere teaterkategorier har rumlet i over 10 år. Pro-
blemerne er velkendte og detaljeret beskrevet i rapport efter rapport. Men der er ikke 
taget hånd om de gammelkendte problemer eller grebet ud efter nye potentialer. Det er 
et ulykkeligt spild. For dansk scenekunst har et umanerligt højt niveau. 
Helt tilbage i 2010 udgav Teaterudvalget – efter bestilling fra kulturministeren – den store 
rapport, ”Veje til udvikling”. Rapporten kom med anbefalinger til en ny og mere fleksi-
bel støttestruktur og havde især fokus på turné- og projektteatrenes usikre rammer og 
behovet for flere frie midler. Anbefalingerne i ”Veje til udvikling” blev imidlertid aldrig 
fulgt op af egentlig politisk handling. Så i 2015 tog en ny kulturminister initiativ til en ny 
dialogrække – Scenekunstdialog – som resulterede i endnu et visionspapir. Også dette 
visionspapir satte fokus på turné- og projektteatrenes usikre rammer – uden at det dog 
førte til en løsning, hvorfor problemet fortsat er uløst
2 . 
2  Scenekunstdialog mundede ud i Udviklingsplatformen, der arbejder med at opkvalificere turné- og projekt-
teatrene, men som altså ikke gør noget ved det grundlæggende problem: Manglen på en sikker økonomisk 
ramme.
8
I de seneste fem år er der dukket et nyt emne op i teaterdebatten: Egnsteatrenes uind-
friede potentiale. Egnsteatrene har flere steder fået vokseværk. Produktionerne strutter 
af kunstnerisk selvtillid, teatrene går i samspil med deres publikum på helt nye måder og 
rækker ud til større geografiske områder. Det blev delvist honoreret i scenekunstaftalen 
fra 2019, hvor tre jyske teatre blev løftet op til såkaldte §5 teatre. Der blev i den forbindel-
se oprettet en særlig kategori af teatre med regionale opgaver på tværs af flere kommun-
er inden for rammerne af scenekunstloven. Problemet er dog, at der reelt kun var tale om, 
at tre teatre blev løftet over i § 5-ordningen, selvom det har vist sig, at potentialet er langt 
større. Egnsteatre rundt i hele landet står og tripper for at opnå samme status og blive et 
regionalt kraftcenter for scenekunst. 
Det varmeste emne i scenekunstpolitikken lige nu er dog uden tvivl beslutningen om 
at flytte danseuddannelsen fra København til Holstebro. Beslutningen er blevet mødt af 
kraftig kritik fra en samlet scenekunstbranche, der ser det som et opgør med 20 års  
pionerarbejde for at skabe en verdensanerkendt
3 danseuddannelse i Danmark og inte-
grere dansen og teatret i et samlet scenekunstmiljø. Samtidig har miljøet længe efterlyst 
en ny uddannelse i drama- og dansepædagogik. 
Vi foreslår derfor en revision af scenekunstloven med følgende fokus: 
ny permanent ordning for turné- og projektteatre
Vi vil give turné og projektteatrene en permanent ordning. 
Turné- og projektteatrene har ikke egen scene, men baserer deres virksomhed på co-
produktioner og turnerer. De spiller både på højtprofilerede scener i ind- og udland og 
rundt på danske skoler, plejehjem, boligområder mv. Turné- og projektteatrene er således 
på en og samme tid noget af det mest nyskabende i dansk teater, og noget af det allerm-
est borgernære, der findes. En stor del af udbuddet af danseteater og børne- og ungdom-
steater i Danmark produceres af turné- og projektteatre. 
Men selvom turné- og projektteatrene er en vital del af dansk scenekunst, findes der ikke 
en særlig ordning for dem. De trækker i stedet på løbende bevillinger i Statens Kunst-
fonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst, der egentlig er tiltænkt støtte til nye eksperi-
menterende projekter. 
Vi vil derfor skabe en ny permanent støtteordning for de stærkeste turné- og projekttea-
tre, hvor de kan indgå 3-4-årige driftsaftaler med Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg 
for Scenekunst. Norge har en tilsvarende ordning for deres turné- og projektteatre. Det vil 
sikre stabile og langsigtede rammer om de stærkeste danske turné- og projektteatre og 
modgå den proletarisering af scenekunsten, som desværre har været et vilkår på området 
i mange år. 
Ved at give turné- og projektteatrene deres egen ordning frigøres der midler i Projektstøt-
teudvalget for Scenekunst til udvikling i hele scenekunstmiljøet. 
3  Det er ikke mere end et par år siden, at danseuddannelsen som den første kunstneriske uddannelse i 
Danmark opnåede den særlige akkrediteringen. Akkrediteringen bygger blandt på nærheden til resten af 
scenekunstområdet og det professionelle scenekunstmiljø i København.
9
1-2 regionale teatre i hver region
Vi vil udvide §5 ordningen for regionale teatre, så der bliver mellem 1-3 regionale teatre i 
hver region. Det vil føre til en markant styrkelse af teater i provinsen. I dag er der kun §5 
teatre i Nordjylland (Vendsyssel Teater), Midtjylland (Randers Teater) og Region Syddan-
mark (Fredericia Teater). 
Ordningen skal fungere som en overbygning til den eksisterende egnsteaterordning og 
gives som et særligt statsligt tilskud til de teatre, der kan løfte den særlige regionale 
forpligtelse. Denne består bl.a. i at række ud til publikum i hele regionen, indgå samarbe-
jde med de lokale kommuner og andre lokale institutioner, bidrage til lokal talentudvikling 
og dramapædagogiske indsatser samt sikre adgang til projektteatre uden fast scene. 
ny uddannelse i drama- og dansepædagogik
Der er et stort potentiale i at bruge dans og drama som pædagogisk redskab flere steder 
i den offentlige sektor – især i fht. børn, unge og ældre. Men drama- og danseundervisn-
ing har desværre været underprioriteret i årevis på vores uddannelser. Det skyldes blandt 
andet, at der mangler uddannede kompetencer indenfor feltet. Scenekunstmiljøet har 
derfor længe efterlyst en egentlig uddannelse i drama- og dansepædagogik. 
I forbindelse med beslutningen om at udflytte Den Danske Scenekunstskoles danseud-
dannelser fra afdelingen i København til Holstebro, spillede en samlet dansk scenekun-
stbranche ud med et alternativt forslag om i stedet at oprette en helt ny bachelor- og 
masteruddannelse i Holstebro
4 . 
Uddannelsen skal svare til 30 studiepladser og både uddanne egentlige drama- og dan-
sepædagoger samt tilbyde efteruddannelse til lærere, pædagoger og kunstnere, der 
ønsker at bygge bro mellem scenekunsten og den offentlige sektor. 
Vi støtter branchens forslag om at oprette en ny drama- og dansepædagogisk uddannelse 
i Holstebro og bevare den eksisterende danseuddannelse omkring scenekunstmiljøet i 
København. Det vil give et samlet løft af hele danseområdet og gøre, at Holstebro kan 
blive for dansen, hvad Fredericia er for musicalen. Samtidig sikrer vi, at mange års pioner-
arbejde for at integrere dansen med resten af scenekunsten og skabe en af Europas 
førende koreografi- og danseuddannelser ikke skylles ud med badevandet. 
national teaterfestival 
Danmarks store nationale teaterfestival, CPH STAGE, er blevet et samlingspunkt i dansk 
scenekunst. Festivalen opstod oprindeligt på initiativ af fire teatre, men er i dag en åben 
teaterfestival, hvor teatre fra hele Danmark kommer og præsenterer deres forestillinger 
over festivalens 10 dage. Programmet består af mere end 100 forestillinger foruden di-
verse events, readings, debatter, seminarer og meget mere. 
4  Forslaget er udformet og støttet af en samlet dansk scenekunstbranche bestående af Dansk Skuespiller-
forbund, Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Scenekunst, Udviklingsplatformen for Scenekunst, 
Scenekunstskolens Aftagerpanel samt branche- og arbejdsgiverorganisationen Dansk Teater.
10
Radikale Venstre fik sat festivalen på Finansloven i 2022. Den statslige bevilling aner-
kender festivalens betydning for det danske scenekunstmiljø og gør det muligt at udvide 
det åbne festivalprogram med et kurateret program, der præsenterer de vigtigste og mest 
bemærkelsesværdige forestillinger fra hele landet. Men nok så væsentligt sikrer bevil-
lingen, at store forestillinger fra Vestdanmark kan få økonomisk tilskud til at flytte deres 
forestilling til festivalen – og at der kan laves turnéversioner af udvalgte forestillinger, så 
de kan komme rundt i hele landet efter selve festivalen. Vi vil gøre bevillingen permanent, 
der ellers udløber i 2025. 
Børne- og ungdomsteater i skolen 
Vi vil give alle børn og unge mulighed for at se en teaterforestilling på deres skole eller 
ungdomsuddannelse mindst én gang om året. Radikale Venstre fik derfor i forbindelse 
med Finansloven for 2021 næsten fordoblet tilskuddet til refusionsordningen, der yder 50 
pct. tilskud til kommunernes indkøb af teaterforestillinger til aldersgruppen 0-16. Ord-
ningen gjaldt oprindeligt kun for kommunale daginstitutioner og folkeskoler, men med 
bevillingsudvidelsen fik vi også udvidet den til ungdomsuddannelser, privat- og friskoler. 
Bevillingen har nu har en størrelse, der kan indfri målet om, at alle børn og unge på lan-
dets daginstitutioner, grundskoler og ungdomsuddannelser skal se en forestilling mindst 
én gang om året. Bevillingsforøgelsen udløber i 2024, men vi vil gøre den permanent. 
Økonomi 
scEnEKUnsT  BELØB i Mio. KR . 
Ny permanent ordning for turné- og projektteatre  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
Flere regionsteatre   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20 
Ny efteruddannelse i drama- og dansepædagogik  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5 
National teaterfestival CPH STAGE (forlængelse af FL) .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5 
Børne- og ungdomsteater på skoler (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
i alt 70  
3. RevIsIon af mUsIKLoven og ny mUsIKhand LIngsp Lan 
Radikale Venstre vil overføre basisensemblerne og genre- og netværksspille-
stederne til musikloven og give dem en fast bevilling på finansloven. Det vil frigive 
midler til Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Musik, som bl.a. kan bruges 
til at udpege flere specialensembler og skabe en ny ordning for stadsorkestre. Deru-
dover vil vi øge musikhandlingsplanens tilskud til koncertaktiviteter og  
udviklingsinitiativer inden for både den rytmiske og klassiske musik. 
Musik er en af de bredeste kunstgenrer. Genremæssigt spænder det fra kommerciel pop 
til moderne kompositionsmusik. Og kulturpolitisk er der også tale om en pose blandede 
bolsjer – fra symfoniorkestre til rytmiske spillesteder til skolekoncerter. 
Det gør det svært at behandle musikområdet under én hat, og det gør det heller ikke 
nemmere, at området er knopskudt i alle mulige retninger og med ulogiske opdelinger til
11
følge. Nogle orkestre og spillesteder ligger således under musikloven med en fast bevil-
ling på finansloven. Andre må klare sig for midlertidige projekttilskud fra Kunstfondens 
Projektstøtteudvalg for Musik, Musikhandlingsplanen, udlodningsmidlerne eller midlerti-
dige finanslovsbevillinger. 
Det er derfor et mål i sig at rydde op i strukturerne, så der sikres større sikkerhed for 
etablerede kulturinstitutioner, samtidig med at der frigøres midler til udvikling af hele 
musikområdet. Og så halter den rytmiske musik stadig langt bagud på bevillingssiden. 
Revision af musikloven
Basisensembler og specialensembler – og ny stadsorkesterordning
Alle etablerede orkestre og ensembler bør samles under musikloven. Det vil skabe stabi-
litet og sikkerhed for orkestre, der for længst har vist deres værd som etablerede dele af 
dansk musikliv. 
Det gælder navnlig Danmarks fem basisensembler, der har været en fast del af det danske 
musikliv lige så længe som landsdelsorkestrene. De er en vigtig partner for de danske 
komponister og står for hovedparten af bestillinger og uropførelser af ny dansk kompo-
sitionsmusik. Alligevel er de ikke en del af musikloven, men må klare sig for midlertidige 
bevillinger fra Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Musik. 
Vi vil flytte Danmarks fem basisensembler ind under musikloven og give dem en fast 
driftsbevilling på finansloven. Det drejer sig om Ensemble MidtVest (hjemmehørende i 
Herning), Esbjerg Ensemble, Randers Kammerorkester, Aarhus Jazz Orchestra og Ensem-
ble Storstrøm. Ensemblerne skal fastholde deres stærke lokale forankring, og derfor skal 
kommunal medfinansiering fortsat være en vigtig del af deres økonomi. 
Ved at flytte basisensemblerne ind på Musikloven frigøres der midler i Statens Kunstfonds
Projektstøtteudvalg for Musik, som kan bruges til udvikling og udpegning af flere special-
ensembler. 
Der er i dag udpeget syv specialensembler inden for både klassisk musik og folkemusik. 
Med de frigjorte midler vil man både kunne løfte eksisterende specialensembler og ud-
pege endnu flere. Det vil skabe et rigere og mere varieret orkesterlandskab, især hvis der 
udvides med specialensembler inden for andre genrer. Det kunne for eksempel være hele 
BigBand-området med Nordkraft BigBand i Aalborg, Odense BigBand og Copenhagen Jaz-
zorchestra, der i dag klarer sig for et-årige bevillinger, men som med den rette investering 
ville kunne løfte både lokale og regionale opgaver. 
Vi vil undersøge, om specialensembleordningen kan udbygges med en stadsorkesterord-
ning, der tilskynder kommuner til at indgå samarbejde med specialensemblerne om at 
blive stadsorkestre – lige som det fx er sket med specialensembler Dreamers Cirkus, der 
er blevet stadsorkester i Roskilde. På den måde sikrer vi ikke bare kvalitet og variation i 
det danske orkesterlandskab – men også lokal forankring og geografisk spredning. 
Kvalitetsvurderinger af orkestre under Musikloven
I dag bliver der ikke foretaget en egentlig kvalitativ vurdering af det kunstneriske niveau 
blandt orkestre, ensembler og kor under musikloven. Det betyder, at vi ikke ved, om de 
lever op til det ønskede kunstneriske niveau, samtidig med at dem, der gør det godt, ikke 
får nogen formel anerkendelse af det.
12
Vi vil derfor indføre et krav om, at der foretages faste og tilbagevendende vurderinger af 
det kunstneriske niveau af alle orkestre, ensembler og kor under Musikloven. Vurderingen 
skal foretages af uvildige og udenlandske eksperter.
genre- og netværksspillesteder
I forbindelse med Finansloven for 2021 fik Radikale Venstre etableret en ny spillestedsor-
dning for mindre lokale og mere specialiserede spillesteder, de såkaldte genre- og net-
værksspillesteder. Men ordningen udløber i 2024. 
Vi ønsker at sikre genre- og netværksspillestederne som en fast del af fremtidens danske 
livescene ved at rykkes dem ind i musikloven og over på en fast finanslovsbevilling paral-
lelt med de regionale spillesteder. 
styrket musikhandlingsplan 
Musikhandlingsplanen har siden 2004 fungeret som et dynamisk værktøj, der skal under-
støtte fødekæden og udviklingsmulighederne i dansk musikliv. Den er især essentiel for 
den rytmiske musik, der fortsat er stærkt underfinansieret. Men behovet og potentialet på 
tværs af hele musikområdet er langt større, end de økonomiske rammer hidtil har lagt op 
til. 
Vi vil derfor forøge Musikhandlingsplanen fra 40 til 65 millioner kroner med fokus på at 
styrke koncertudbuddet i hele landet og inden for alle genrer, sikre udvikling inden for 
både den rytmiske og klassiske musik samt bringe dansk musik ud over landets grænser.
Koncertvirksomhed, talentudvikling og eksport inden for den rytmiske musik
Da spillestedslovgivningen blev vedtaget i 2000, blev der kun afsat halvt så mange midler 
til implementeringen, som Statens Musikråd havde anbefalet i forarbejdet til spillested-
sloven. Derfor taler man i livebranchen ofte om den ”halve spillestedslov”. Det var bag-
grunden for, at vi i 2021 etablerede ordningen for genre- og netværksspillesteder. Men vi 
er slet ikke i mål. Vi ønsker at give den rytmiske scene endnu et økonomisk rygstød ved at 
udvide Musikhandlingsplanens tilskud til koncertvirksomhed og talentudvikling. 
Vi vil sørge for mere levende musik rundt i hele landet ved at 
øge honorarstøtten og 
transportstøtten. De to ordninger bidrager til at bringe musikken rundt i hele landet og 
skabe mangfoldighed både i forhold til genrer, koncertformater og publikum. Dengang 
honorarstøtten blev foreslået, blev der lagt op til ca. 50 mio. kr. årligt, men den samlede 
ramme er i dag kun lige knapt 20 mio. kr. Ordningerne er nemme at ansøge og animerer 
derfor til at også små foreninger, forsamlingshuse, kulturhuse og kommuner sætter pro-
fessionelle musikere på plakaten. 
Vi vil styrke de regionale spillesteders arbejde med talentudvikling og ungdomspleje. Ar-
bejdet med de unge talenter er vigtigt for udviklingen af det nationale musikliv. Samtidig 
rummer det et stort potentiale for at gøre spillestederne til kulturelle samlingssteder for 
unge i hele lokalmiljøet. 
Vi vil støtte Bandakademiet og andre initiativer, der arbejder professionelt med talent- og 
karriereudvikling inden for den rytmiske musik. De er i høj grad finansieret gennem part-
nerskaber og vil kunne få langt større gennemslagskraft og nå endnu bredere ud, hvis de 
også understøttes kulturpolitisk.
13
Vi vil øge støtten til MXD Music Export Denmark. Det kræver investering, viden og net-
værk at løfte sin musik ud af landets grænser. De store pladeselskaber har musklerne til 
at gøre det. Men i dag er mange musikere selvstændige chefer i eget hus. De skal have en 
ekstra håndsrækning for at bryde igennem på den internationale musikscene. Den ekstra 
støtte til MXD Music Export Denmark skal målrettes artister, der ikke har et stort plade-
selskab i ryggen. 
Når danske sangskrivere bidrager til store internationale gennembrud, sker det ofte på 
sangskriver camps, hvor professionelle sangskrivere og producere mødes og skriver nye 
sange. Det intensive format gør, at innovationen og inspirationen er tårnhøj. Gevinsten 
er både højt kunstnerisk output, styrket netværk og økonomi. Vi vil støtte professionelle 
sangskriver camps i forskellige genrer. 
opsøgende aktiviteter og talentudvikling inden for den klassiske musik
Landsdelsorkestrene fik i sidste musikhandlingsplan et lille ekstra tilskud til at lave 
opsøgende aktiviteter i deres region. Orkestrene har mod på opgaven, men det kræver 
en mere fleksibel model, hvis det fulde potentiale skal indfries. Vi foreslår derfor en ny 
forsøgsordning med Aarhus symfoniorkester, hvor orkestret får en ekstra bevilling til at 
oprette et fleksibelt ’rejsehold’ af musikere (”Ensemble X”). Musikerne er fuldtidsansatte 
i Aarhus Symfoniorkester, men deler deres arbejdstid mellem symfoniske koncerter og 
outreach. 
Danmark er håbløst bagefter Norge og Finland, når det gælder udviklingen af dirigenter. 
For at skabe udviklingsmuligheder for unge dirigenter, har Aarhus Symfoniorkester 
oprettet en Assisterende Dirigent stilling med støtte fra Augustinus Fonden. Men indtil 
videre er det en franskmand og en colombianer, der har fungeret i stillingen, fordi der 
simpelthen ikke har været kvalificerede danske ansøgere. Senest er Malko dirigentskolen, 
der egentlig udsprang af Malko konkurrencen, konverteret til en international skole, og 
ingen af de nuværende studerende kommer fra Danmark. Vi vil derfor lave en strategi for 
at uddanne gode dirigenter med inspiration fra Norges ”Dirigentløftet”.
Udbredelse af folkedans 
Folkedansen er på vej frem og er både levende dansk kulturarv og en mulighed for fælles 
oplevelser og fysiske fællesskaber. Levende musik i skolen har allerede folkemusik i deres 
katalog og vil gerne tilføje dansen, men det vil kræve ekstra midler til danseinstruktører 
og opdateret undervisningsmateriale til lærerne. Vi foreslår en ekstra bevilling til Levende 
musik i skolen, så de kan inkludere folkedans i deres katalog til landets folkeskoler. Det 
ville potentielt kunne bringe dansen ud til hundredtusindvis af folkeskolebørn med en 
relativt lille indsats. 
Levende Musik i skolen
Vi vil give alle børn og unge mulighed for at høre en koncert af professionelle musikere 
mindst én gang om året på deres skole. Radikale Venstre fik derfor udvidet bevillingen til 
Levende Musik i Skolen og ”Koncertløftet” med 10 mio. kr. på Finansloven for 2021. Det er 
vurderingen, at de med bevillingsudvidelsen ikke bare kan nå ud til alle skoler, men også 
alle ungdomsuddannelser. Vi vil gøre bevillingsudvidelsen permanent, der ellers udløber 
efter 2024.
14
copenhagen phil – hele s jællands symfoniorkester 
I forbindelse med Finansloven for 2021 og 2022 sørgede vi for, at Copenhagen Phils 
økonomi blev genoprettet efter omprioriteringsbidraget, så de er tilbage på deres oprin-
delige niveau ligesom de øvrige fire landsdelsorkestre. Men genopretningen udløber efter 
2024. Vi ønsker at gøre den permanent på linje med de andre landsdelsorkestre. 
Revision af loven om den kommunale musikskole 
Under 10 pct. af de danske børn bruger den kommunale musikskole, og især i København 
er det påfaldende få, der har mulighed for at få plads i musikskolen. Samtidig vokser der 
private tilbud frem, der udvikler nye undervisningsformater og bryder med den tradi-
tionelle musikskoles fokus på eneundervisning i et instrument. 
Det har åbnet for en diskussion af, om rammerne for den kommunale musikskole overho-
vedet svarer til den tid, vi lever i, og til den nye generation af musikskoleelever. Er der for 
meget fokus på eneundervisning og for lidt på gruppeundervisning og samspil? Udeluk-
ker den dyre eneundervisning for mange børn og unge fra at deltage? Kan det digitale i 
højere grad integreres i musikundervisningen? Kan samarbejdet mellem musikskolen og 
folkeskolen forbedres? Kan vi nå endnu flere børn ved at ændre på de lovgivningsmæs-
sige rammer?
I Finansloven for 2021 blev der derfor afsat 20 mio. kr. årligt i 2021-2022 til at kommuner 
kan udvikle nye, eksperimenterende modeller for musik- og kulturskoler med det formål 
at give flere børn og unge adgang og lyst til kunstnerisk deltagelse. 
Vi vil nedsætte en arbejdsgruppe, der på baggrund af forsøgene og i dialog med musik-
skolemiljøet udarbejder et oplæg til ændringer i Musikskoleloven og bekendtgørelse for 
musikskolerne. Arbejdsgruppen skal også afdække forskelle i kommunernes prioritering 
af musikskolerne og overveje, om der skal indføres krav til den kommunale musikskoles 
rolle og størrelse, så man undgår store forskelle og sikrer, at alle børn får mulighed for at 
modtage fritidsundervisning i musik på eller i nærheden af deres folkeskole. 
Det skal også undersøges, om Musikskoleloven skal samtænkes og måske ligefrem integr-
eres med en ny lovramme for billedskolerne – altså i en fælles lov om kommunale kultur-
skoler. Arbejdsgruppen må gerne operere med forskellige økonomiske scenarier, men der 
er i dette udspil ikke taget stilling til den endelig økonomi. 
Økonomi
MUsiK BELØB i Mio. KR . 
Basisensembler ind i musikloven (herunder frigivelse  
af midler til specialensembler og stadsorkestre)   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 30
Netværksspillesteder ind i Musikloven (Forlængelse af FL)   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .12
Udvidelse af Musikhandlingsplanen  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .25
Revision af Musikskoleloven   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . -
Levende Musik i Skolen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Copenhagen Phil – Hele Sjællands Symfoniorkester (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  . 5,9
i alt 82,9
15
4. LITTeRaTURpoLITIK 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark får en litteraturpolitik, der styrker 
produktionen af ny dansk litteratur, fremmer den danske læsekultur og bringer 
dansk litteratur ud i verden. 
Danmark skal have en litteraturpolitik. Vi halter langt bagud i forhold til lande som Norge og 
Island, der har gjort litteratur til en offensiv kulturpolitisk og udenrigspolitisk satsning. 
Grundmaterialet i Danmark fejler ellers ikke noget og spændvidden er enorm. Antallet af 
danske udgivelser er steget de sidste ti år, og vi har et bredt felt at dygtige forfattere inden 
for alle genrer: Morten Papes Amagerrealisme, Thomas Korsgaards udkantslitteratur, Helle 
Helles provinspoesi, Stine Pilgaards hverdagseksistentialisme, Anne Lise Marstrand Jørgen-
sens store historiske romaner og Charlotte Weitzes klimalitteratur. De kaster nyt lys over 
vores land og historie, de reflekterer over tidens store spørgsmål, og de fornyer vores sprog. 
Men det er – med få undtagelser – ikke nemt at leve af at være forfatter i Danmark. Selv 
anerkendte forfattere må klare sig med en kludetæppeøkonomi bestående af legatpenge, 
bibliotekspenge og indtægter fra salg, undervisning og foredrag. Det gør det svært at 
koncentrere sig om selve kerneopgaven – at skrive. 
Samtidig må vi se i øjnene, at den danske læsekultur er truet. Danske børn og voksne 
læser simpelthen mindre. På børneområdet er flere parter gået sammen om at udvikle 
en national læsestrategi for børn og unge. Det er et vigtigt initiativ, for uden fremtidens 
læsere, forsvinder litteraturen.
Men der er også brug for en mere grundlæggende indsats for at styrke litteraturens rolle 
i samfundet. Engang var litteraturen en naturlig del af den offentlige samtale. De store 
bogklubber leverede litteratur af høj kvalitet direkte hjem i danskernes reoler og sørgede 
for, at mange læste og talte om de samme bøger. Litteraturen var en fælles referencer-
amme og en social aktivitet. I dag har tv-serierne i vidt omfang overtaget den rolle. Det 
er dem, der udveksles anbefalinger af på de sociale medier, og som diskuteres henover 
kantinebordet.
Vi vil arbejde for, at litteraturen genindtager positionen som samtaleemne rundt ved 
landets middagsborde og kantiner. Og så vil vi arbejde for, at Danmark igen kommer på 
det litterære verdenskort. Dansk litteratur fortjener et meget bredere publikum både her-
hjemme og ude i verden. 
Vi vil derfor give Danmark en offensiv litteraturpolitik, der skaber mere arbejdsro og flere 
indtægtskilder for forfatterne, øger læselysten blandt danskerne og bringer dansk littera-
tur ud i verden. 
Kunstnerlegater (arbejdslegater)
Det sted, hvor litteraturstøtten virkelig rykker i forhold til nyskabelse og sikring af en fri 
og levende dansksproget litteratur, er i Statens Kunstfond, både de frie midler i form af 
arbejdslegaterne og projektstøtten. 
Den seneste undersøgelse fra Kulturministeriets Bogpanel viser, at litteraturstøtten i 
Kunstfonden virker og virker godt. Men den viser også, at der er øget pres på støtten. Den
16
skal dække flere og flere hybridgenrer, og i det hele taget er ansøgningsmængden steget 
betydeligt. Midlerne fordeles i et tyndere og tyndere lag, hvilket gør udfordringerne med 
kludetæppeøkonomien endnu større. Vi vil derfor afsætte flere midler til arbejdslegater. 
Litterære saloner
Selvom dét at læse oftest sker alene, så spiller fællesskab og samtale en stor rolle for 
læseoplevelsen. Det kan være i deciderede bogklubber, litteraturmøder, til foredrag eller i 
uformel samtale med familie, venner og kolleger. Samtidig ser vi en udvikling, hvor fore-
drag omkring en udgivelse efterhånden er blevet en lige så vigtig indtægtskilde for forfat-
terne som selve salget. En udvikling som i øvrigt er helt parallel med udviklingen inden 
for musikken, hvor koncerter er blevet et lige så vigtigt indtægtsben som musiksalg. 
På børneområdet lancerede Kunstfonden sidste år ordningen, ”Levende litteraturmøder 
for børn”. Ordningen betyder, at institutioner kan søge om honorarstøtte til besøg af 
forfattere, illustratorer og kritikere. Ordningen indeholder også et katalog med et bredt 
udvalg af forfattere, illustratorer og litteraturkritikere, som kan tjene som inspiration for 
lærere og pædagoger. Forfattere kan ansøge om at komme med i kataloget. 
Vi vil lave en tilsvarende ordning for litterære saloner for voksne. Arrangører af enhver 
slags – foreninger, biblioteker, boghandlere, arbejdspladser etc. – kan søge om honorar-
støtte til besøg af forfattere, illustratorer og kritikere. Hvert år udarbejdes der et katalog 
med inspiration til konkrete arrangementer. Ordningen vil kunne få sendt flere forfattere 
ud i landet og skabe nye læsere gennem konkrete møder med forfattere og litterær for-
midling. 
national læsestrategi 
Dansk læsekultur er truet. Børn og voksne læser mindre. Ændringerne er størst i forhold 
til læsning af skønlitteratur og ses mest i aldersgruppen 30-59 år. Her er andelen af dan-
skere, der ofte læser skønlitteratur, faldet med 10 procentpoint siden 2010. Blandt dan-
ske skoleelever er det blot 20 procent, der rigtig godt kan lide at læse – mod 43 procent 
internationalt. 
Udviklingen er hverken ny eller overraskende. Konkurrencen om vores tid er enorm. Ikke 
mindst fra gaming, streaming og YouTube. Vi ønsker os ikke tilbage til en tid uden de 
mange nye, internationale tilbud. Men vi bliver nødt til at erkende, at jo hårdere og mere 
international konkurrencen om vores tid er, desto mere må vi lægge os i selen for at fast-
holde et rum for vores egen nationale kultur og litteraturen som kulturelt samlingspunkt. 
Det er derfor vigtigt, at en række aktører – med Danmarks Biblioteksforening i spidsen 
– er gået sammen om at foreslå en national læsestrategi for børn og unge. Strategien 
bygger på en fælles indsats på tværs af skole, hjem, bibliotek og andre aktører, der er 
omkring børns læsning. 
Vi vil skabe en politisk opfølgning på strategien – og udvide med et voksenperspektiv. 
For det er ikke kun læsekulturen blandt børn, der er truet. Målet er at udvikle en stærk 
læsekultur i Danmark, der sikrer litteraturen en stærk position i danskernes hverdag og 
dansk kultur.
17
Lektoratsordningen 
Lektoratsordningen medvirker til at udbrede kendskabet til dansk sprog, litteratur og 
samfundsforhold i udlandet gennem støtte til udenlandske universiteter. Der undervises 
og forskes i dansk sprog, litteratur, kultur og samfundsforhold på flere end 65 univer-
siteter verden over, hvor over 2.000 udenlandske studerende læser dansk som hoved- el-
ler bifag. Ordningen var ved at blive nedlagt i 2022, men det lykkedes at få den videreført 
indtil i 2025. Vi ønsker at gøre den permanent. 
Økonomi 
LiTTERa TUR BELØB i Mio. KR . 
Arbejdslegater øges med 50 pct. (fra 30 til 45 mio. kr.)   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .15
Litterære saloner   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
National læsestrategi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Lektoratsordningen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 7,5
i alt 37,5  
5. BILLedKUnsTpoLITIK og aRKITeKTURpoLITIK  
Radikale Venstre vil fremme den kunstneriske vision i det offentlige rum, bringe kunsten 
ud til flere danskere og styrke billedkunstnernes arbejdsforhold. Vi vil også integrere kun-
sten og klimaet i en kommende arkitekturpolitik.
I de seneste år har billedkunstpolitik især handlet om billedkunstnernes sårbare økonomi. 
Debatten tog for alvor fart i 2018, hvor CBS udgav et forskningsprojekt, der viste, at 
billedkunstnernes økonomi er stærkt presset, og at de må hente mere end halvdelen af 
deres indkomst på andet arbejde end kunstnerisk virksomhed. Det er med andre ord en 
kæmpe udfordring at leve af sin kunst i Danmark til trods for, at der er tale om mennesk-
er, der har taget nogle af landets bedste og dyreste uddannelser. 
En del af forklaringen er, at vi som samfund simpelthen ikke honorerer kunstnere rimeligt 
for deres arbejde. Det var den problemstilling, kunster Jens Haaning satte på spidsen med 
sit værk ”Take the Money and Run”. Mange kunstnerne får ikke noget honorar, når de ud-
stiller, og det er sjældent, at de modtager støtte til produktion af nye værker. Den form for 
proletarisering af billedkunsten kan vi ikke være bekendt. Men det er også et vanvittigt 
spild af kunstnerisk potentiale, når uddannede og anerkendte kunstnere skal bruge deres 
tid på alt muligt andet end kunst – eller ligefrem vælger at søge væk fra kunsten. 
Men vi har også brug for en mere generel diskussion af, hvad vi vil med kunsten – og 
hvor vi har brug for den. Vi skal væk fra den smalle opfattelse af kunst som noget, der 
bare hænger på et kunstmuseum eller i et privat hjem. Kunst handler grundlæggende 
om at tale til vores æstetiske sans, pirke til vores nysgerrighed, udfordre vores intellekt, 
åbne vores sanser, vække vores fantasi, skabe genkendelse og fremmedgørelse og røre 
vores følelser. Det er en tilgang til dét at være menneske og samfund, som gerne skulle 
gennemsyre alt, hvad vi gør – og ikke mindst den måde, vi gør det på. Lige fra at bygge
18
en bro til at drive en børnehave. Vi er så vant til at tænke i funktion i vores super effektive 
moderne samfund. Men som mennesker har vi også brug for at tænke i æstetik og  
mening. 
Udvid kunstcirkulæret med kommuner, regioner og anlæg
Kunst er ikke kun noget, man går på museum for at se. Kunst handler grundlæggende om 
at gå til verden med et nysgerrigt og æstetisk blik. Det er derfor vigtigt, at alle offentlige 
rum altid bærer en kunstnerisk vision. Tænk bare på, hvad smukke gamle broer og indus-
tribyggerier har gjort for vores byrum. Det er eksempler på byggerier, hvor funktion og 
kunstnerisk vision går hånd i hånd. 
Der findes allerede i dag et krav om, at alt større statsligt byggeri – eller byggeri til brug 
for institutioner, der modtager statsligt driftstilskud på mindst 50 procent – skal afsætte 
1,5 procent af de samlede håndværkerudgifter til kunst. Men der findes ikke et tilsvarende 
krav for regionale og kommunale byggerier samt for statslige anlægsarbejder. 
Nogle kommuner og regioner har alligevel valgt at prioritere kunst i forbindelse med 
byggeri – for eksempel Gladsaxe kommune og Region Hovedstaden. Sidstnævnte har for 
eksempel taget initiativ til den meget smukke udsmykning i Rigshospitalets nye fløj. Men 
andre kommuner og regioner er meget langt fra tanken om kunst i byggeriet. Det er ikke 
bare trist for dansk kultur, men også for borgerne, fordi der er evidens for, at kunst og 
haver kan bidrage til helingsprocessen. 
Potentialerne i at tænke kunsten ind i den grønne omstilling er også store. Hvis vi formår 
at tænke arkitektur, landskab og billedkunst sammen fra starten, kan Danmarks ikke bare 
blive et foregangsland i forhold til bæredygtige løsninger, men også i forhold til kunst, 
æstetik og folkelig opbakning. Tænk for eksempel, hvis energi-øen ikke bare blev en 
teknologisk hjørnesten i den grønne omstilling, men også en global turistattraktion. 
Vi vil arbejde for, at der afsættes 0,5 pct. af håndværkerbudgettet til kunst i statslige 
anlæg og regionale og kommunale byggerier, og at kunstcirkulæret på sigt bør udvides til 
regioner, kommuner og anlæg. 
Krav om rådgivning fra akademiraadet 
Hvis vi skal sikre, at kunsten integreres i alt offentligt byggeri, så er det ikke nok, at vi 
afsætter en bestemt andel af håndsværksudgifterne til ”kunstnerisk udsmykning”. Det er 
også vigtigt, at der er en overordnet vision for den kunstneriske og arkitektoniske helhed, 
og at kunsten indgår som en integreret del af selve byggeriet. 
Det er noget, der let går tabt i den nuværende praksis, hvor billedkunsten ofte kommer 
ind efter byggeriet. Arkitekturen og kunsten skal i stedet integreres i en samlet, kunstner-
isk vision for byggeriet. Vi vil derfor indføre et krav om, at offentlige byggerier af en vis 
størrelse allerede tidligt i processen skal søge rådgivning hos Akademiraadet for at lave en 
egentlig kunstnerisk og arkitektonisk helhedsvision. 
Akademiraadet består af både billedkunstnere, bygnings- og landskabsarkitekter og har 
derfor altid øje for helheden – fra den store byplan til den lille lokale udsmykning. Aka-
demiraadet har allerede i dag erfaring med uvildig, principiel og overordnet rådgivning. 
Rådet peger ikke på konkrete billedkunstnere, men på metoder og forbilleder fra ind- og 
udland.
19
Bredere opdrag for offentlig arkitekturpolitik
Regeringen har nedsat et ekspertudvalg, der skal komme med inspiration til en ny 
national arkitekturpolitik. Ekspertudvalget skal fokusere på alment byggeri, bæredygtig 
arkitektur og aktive bymidter og landsbyer. 
Vi mener, at kommissoriet skal udvides, så det også fremgår som et selvstændigt fokus at 
genskabe sammenhængen mellem billedkunst og arkitektur. Integreret billedkunst skal 
igen blive en naturlig del af al kvalitetsbyggeri. Ekspertgruppen bør af samme grund ud-
vides med mindst én billedkunstner, så de to perspektiver integreres, som vi også kender 
det fra Akademiraadet. 
Det bør også understreges, at bæredygtighedsperspektivet ikke kun drejer sig om driften 
af byggeriet – el, vand og varme – men også om selve opførelsen af nybyggeri. Vi har 
ganske få år til at nedbringe vores CO2-udledning markant, og derfor er det ikke nok at 
have fokus på et byggeris langsigtede klimaregnskab. Alle alarmklokker ringer, når der i 
2022 ser ud til at blive bygget mere end nogensinde, samtidig med at beton stadig er det 
foretrukne byggemateriale. Beton er en alvorlig udfordring for klimaet, men udgør også i 
stigende grad en trussel mod natur og biodiversitet, da det lægger beslag på stadig større 
land- og havarealer. Ekspertgruppen skal derfor udvide bæredygtighedsperspektivet, så 
det ikke kun omfatter krav til bæredygtig drift, men også til genanvendelse af byggemate-
rialer, udvikling og anvendelse af nye bæredygtige byggematerialer samt incitamenter til 
bevaring frem for nedrivning. 
støtte til kunsthallerne og andre udstillingssteders  
honorering af kunstnere  
Vi vil understøtte samtidskunsten i Danmark. Det kræver bedre honorering af udstillende 
kunstnere og mere stabile rammer om samtidskunsten institutioner. 
En undersøgelse fra 2019 viste, at omkring halvdelen af de billedkunstnere, der har udstil-
let på statslige og statsstøttede kunstinstitutioner, har finansieret det meste af udstilling-
sarbejdet af egen lomme. To tredjedele af kunstnerne oplyser, at de ikke har fået honorar 
af udstillingsstedet, og hele 80 procent har ikke modtaget støtte til produktion af nye 
værker. Vi vil derfor indføre et krav om ordentlig honorering af kunstnere på statslige og 
statsanerkendte institutioner og samtidig skabe en ordning med mulighed for at få dæk-
ket halvdelen af honoraret af staten. 
De danske kunsthaller spiller en helt særlig rolle for samtidskunsten ved at vise udstill-
inger med levende og skabende kunstnere, som reflekterer det samfund, vi er en del af. 
Kunsthallerne i Danmark løfter også en særlig opgave i billedkunstens økosystem ved 
at forme fremtidens talenter og bygge bro til den internationale kunstscene. Men kun-
sthallernes økonomi er meget ustabil og primært baseret på tilskud fra fonde og kom-
muner. Vi vil understøtte kunsthallerne ved at give dem en fast statslig bevilling, som skal 
bruges til honorering af udstillende kunstnere. 
Kunstsaloner 
Ligesom litterære saloner kan spille en stor rolle for læseoplevelsen, så kan kunstsaloner 
også være en god indgang til billedkunsten. Kunstneren kan åbne sine værker for pub-
likum, og der kan opstå en samtale og et fællesskab omkring kunsten. Det vil samtidig
20
skabe en ekstra indtægtskilde for kunstnerne – helt ligesom forfatterforedrag er det for 
forfatterne. 
Vi vil derfor lave en honorarstøtteordning for kunstsaloner helt parallel med ordningen for 
litterære saloner. Arrangører af enhver slags – skoler, foreninger, biblioteker, arbejdsplad-
ser, festivaler etc. – kan således søge om honorarstøtte til besøg af billedkunstnere og kri-
tikere. Ligesom inden for litteraturens område skal der hver år udarbejdes et katalog med 
inspiration til arrangementer. Ordningen vil kunne få sendt billedkunstnere ud i landet og 
skabe ny interesse for billedkunsten.
Kunst på arbejde 
Det er en vigtig demokratisk opgave at bringe kunsten ud til dem, der ikke selv opsøger 
den. Ligesom det er en vigtig kulturpolitisk opgave at bryde skellet ned mellem samfund 
og kultur og gøre kunsten til en integreret del af vores fælles rum og samtaler. 
Gennem snart 70 år har foreningen Kunst på Arbejde bragt kunst af høj kvalitet ud til 
offentlige og private arbejdspladser i hele Danmark. Kunst På Arbejde er en non-profit 
forening, som blev stiftet i 1954 af bl.a. Knud W. Jensen, nogle år inden han åbnede Loui-
siana. Kunst på Arbejde modtager ikke offentlig støtte, men er i praksis en af Danmarks 
største samlinger og museer med godt 2.500 værker fra 1950’erne til i dag og et dagligt 
”besøgstal” på 30.000. 
Efterspørgslen og potentialet er dog endnu større, end foreningens økonomi og ressourc-
er rækker til. Foreningen ønsker at øge kapaciteten ved at indgå aftaler med en række af 
landets dygtige kunstnere om at bringe deres værker ud til arbejdspladser. Der vil være 
tale om en ny model, hvor Kunst på Arbejde erhverver værkerne over tid. En rundspørge 
blandt kunstnere og arbejdspladser viser, at der er stor interesse for modellen, der både 
vil bidrage til at kunst, der ellers står opmagasineret, vil komme ud til danskerne, samti-
dig med at det vil bidrage til en mere bæredygtig kunstscene.
arbejdsophold
 
Der har gennem en årrække været debat om danske billedkunstnere og kunsthåndværk-
eres håndværksmæssige færdigheder samt indtjeningsmuligheder. Gennem de sidste 
årtier er store dele af produktionen flyttet ud af Danmark. Det betyder, at danske kun-
stnere ikke længere har de samme muligheder for at komme i praktik på større produk-
tionsfaciliteter, få fingrene i materien og få viden og knowhow fra de faglige medarbe-
jdere. Samtidig har de kunstneriske uddannelser skåret på faciliteterne og i antallet af 
værkstedstimer, hvor de studerende arbejder med hænderne. 
Danske billedkunstnere og kunsthåndværkere står derfor i dag i en situation, hvor de 
mangler både faciliteter og tid til at opøve konkrete teknikker og metoder. Det gælder 
uanset om man er billedkunstner, der laver litografier, eller om man er keramiker eller 
stenhugger. Det påvirker også indtjeningsmulighederne, da det er svært at takke ja til 
opgaver, hvis man hverken har de nødvendige færdigheder eller faciliteter til at realisere 
opgaverne. Meget udstyr er simpelthen for dyrt at investere i som kunstner. 
Derfor ansøger flere og flere kunstnere om et arbejdsophold på Statens Værksteder for 
Kunst. Gennem arbejdsopholdet får de adgang til konkrete faciliteter og mulighed for at
21
udvikle metoder og teknikker. Opholdet kan være forudsætningen for at takke ja til en 
konkret opgave, men det er også en mere langsigtet investering i den enkeltes faglige 
kompetence, konkurrenceevne og netværk.
Desværre kan kapaciteten ikke følge med behovet for arbejdsophold. Flere og flere bliver 
afvist, og for nogen er det heller ikke foreneligt med et familieliv at tage et længerevar-
ende arbejdsophold i København. Dertil kommer, at der er nogle metoder og teknikker, 
som kræver plads, og som kan indebære nabogener i tætbebyggede områder i form af 
støj, larm, røg og lugt.  
Derfor vil vi give flere mulighed for at tage et arbejdsophold på et af de tre artist-in-resi-
dence-steder uden for København: Guldagergaard (for keramikere), Hollufgård (for billed-
huggere, men desværre lukningstruet pt.) og Grafisk Værksted Næstved (for grafikere). 
Statens Værksteder samarbejder allerede med AIR MALT i Ebeltoft om arbejdsophold 
inden for glaskunst. 
Lov om kommunale billedkunstskoler
 
Landets selvejende og kommunale billedskoler modtager ikke statsstøtte og har ingen 
selvstændig lovramme, der kan sikre standarder for undervisningskvalitet og for under-
viseres arbejdsvilkår. Til sammenligning er landets musikskoler statsstøttede og har egen 
lovgivning, der blandt andet sikrer fælles standarder for læreplaner og refusion af lærer-
lønninger. 
Det giver hverken mening eller er rimeligt, at der er denne forskel. Billedkunst er en lige 
så værdifuld og alment dannende kunstform som musik. Børn og unge med interesse i 
billedkunst fortjener de samme muligheder for at møde den professionelle billedkunst, 
lære om kunstneriske arbejdsprocesser og afprøve deres talent.
Flere kommuner har da også allerede integreret de to områder i fælles kulturelle og mu-
siske skoler. Men det er både bøvlet og urimeligt, at man kan opnå statsstøtte til den ene 
aktivitet, men ikke den anden. Vi ønsker at ligestille de to områder, så billedkunstskolerne 
får sin egen lovramme og et statstilskud. 
huskunstnerordningen
Huskunstnerordningen knytter en professionel kunstner til en institution – for eksempel 
en skole eller en ungdomsuddannelse – hvor de gennemfører et længere forløb, der giver 
eleverne indblik i den kunstneriske proces. Vi fik i forbindelse med Finansloven for 2021 
skabt et markant løft af ordningen. Vi ønsker at gøre denne forøgelse permanent, så vi 
kan give endnu flere børn og unge nogle redskaber til at forholde sig kompetent og kritisk 
til kunsten.
22
Økonomi
BiLLEdKUnsT  og aRKiTEKTUR BELØB i Mio. KR . 
Udvid Kunstcirkulæret til kommuner, regioner og anlæg   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .-
Krav om rådgivning fra Akademiraadet   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .  3
Tilskud til honorering af udstillende kunstnere  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 7
Kunstsaloner  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
Kunst på arbejde .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 2
Arbejdsophold  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
Lovramme for lokale billedkunstskoler   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .20
Huskunstnerordningen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
i alt 50  
6. hØjsKoLeR 
Radikale Venstre vil styrke højskolernes rolle i løsningen af tidens store kriser. Vi vil lave 
særlige stipendieordninger til udsatte unge og ældre og give højskolerne en særlig rolle 
for at udvikle redskaber for bæredygtig dannelse. 
Højskolerne er en dansk opfindelse, der har rødder helt tilbage til Grundtvig. De opstod 
da det danske samfund var ved at omstille sig fra kongedømme til folkestyre, fra land-
brugsland til industriland. Det er guldalderens saloner ført ud til den danske ungdom 
overalt i landet. 
Højskolen skulle klæde nationens ungdom på til mødet med tidens kriser og danne folket 
til kulturel og demokratisk deltagelse. Sådan var det dengang, og sådan er det nu. I dag 
tager højskolerne også udfordringen op i mødet med nutidens kriser – for eksempel den 
globale klimakrise og trivselskrisen blandt unge. 
Den unikke danske undervisningsform, hvor man lever og lærer sammen, har fremtiden 
for sig. ”Skolen for livet” kaldte Grundtvig det, og det er det virkelig. Højskolebevægelsen 
er en unik dansk kulturform, som kræver politisk kærlighed, så den kan vokse sig endnu 
større og endnu stærkere til gavn for fremtidige generationers unge – og for os alle.
statslig finansiering af elevbetaling af EgU-elevers højskoleophold  
 
I en ny meningsmåling peger danskerne på trivsel og demokratisk deltagelse som højskol-
ernes allervigtigste mål. Det svarer heldigvis godt med højskolerne egen opfattelse og vir-
keligheden: Højskoleophold motiverer til uddannelse, klæder på til studievalg, mindsker 
frafald fra uddannelse, styrker trivslen og stimulerer til demokratisk deltagelse. 
Men højskolerne kan og vil gerne tage et endnu større ansvar for de unge, hvis trivsel og 
demokratiske deltagelse er allermest udfordret. Højskolerne har således gode erfaringer 
med at hjælpe unge videre i uddannelsessystemet, og EGU-eleverne har for eksempel 
stort udbytte af et højskoleophold, både fagligt, personligt, demokratisk og socialt.  
Højskoleopholdet har vist sig at være en meget givtig vej til afklaring og videre uddan-
nelsesforløb.
23
Vi vil derfor gøre den foreløbige forsøgsordning for statslig finansiering af EGU-elevers 
elevbetaling permanent. 
             
stipendier for frafaldne på videregående uddannelser                     
                 
Frafald på de videregående uddannelser er en stor udfordring for den enkelte, for uddan-
nelsesinstitutionen, men også for samfundet. Vi vil derfor lave en stipendieordning for 
frafaldne studerende på de videregående uddannelser, så de kan komme på højskole for 
at re-orientere sig, styrke deres trivsel, hente nyt mod på uddannelse samt blive afklaret 
på deres studievalg. 
stipendier for unge fra udviklingslande og konfliktområder 
Da Rusland angreb Ukraine, etablerede højskolerne straks en stipendieordning for unge 
ukrainere og russeres mulighed for højskoleophold i DK. Demokratiske civilsamfund-
skræfter var allerede i gang med at etablere højskole i Ukraine, og disse kræfter kontak-
tede højskolerne med et ønske: ”Åben jeres skoler for vores unge”. Samtidigt modtog de 
danske højskoler beretninger fra tidligere højskoleelever fra Rusland, der med livet som 
indsats, organiserede og deltog i protester mod krigen. Vi ser i disse år, at internationale 
unge som får mulighed for at gå på højskole i Danmark, sætter store aftryk i deres land, 
når de vender tilbage. Aftryk som styrker ligestilling, ytringsfrihed, vidensniveauet, civil-
samfundet og demokratiet nedefra, imponerende effektivt. Samtidigt styrkes de danske 
højskoleelevers indsigt i demokratiudviklingen udenfor Danmarks grænser. 
Vi vil derfor lave en stipendieordning for unge, som arbejder aktivt med medborgerskab 
og demokratiudvikling i udviklingslande eller konfliktområder. Motivationen skal være 
den enkelte unges ønske om at styrke demokratiet der, hvor de er.
højskole kan fortsat kvalificere til optagelse på kvote 2               
                                       
Regeringen foreslog i initiativet ”Flere veje, nye muligheder” at højskoleophold ikke 
længere må kvalificere kvote 2 ansøgninger med begrundelsen, at ”højskoleophold er 
dokumenteret socialt skævvridende”. Men en kortlægning af højskolernes elevgrundlag 
dokumenterer, at højskolernes elever i vid udstrækning følger befolkningssammensæt-
ningen. 
Kortlægningen viser også, at 77 pct. af alle højskoleelever selv finansierer deres højsko-
leophold, at det derfor kun er et mindretal, der er afhængig af forældreindkomst. Det 
er et stort ønske at den enkelte uddannelse får friheden til at beslutte om højskole skal 
kvalificere til optag via kvote 2, ikke mindst fordi det for meget målrettede unge kan legi-
timere højskoleopholdet. 
pulje til mindrebemidlede ældres mulighed for højskoleophold 
Der er i Danmark 50.000 svært ensomme ældre. Særligt ældre, som bor alene og har dår-
lig økonomi, er udsat for at opleve ensomhed. Under corona blev der derfor etableret en 
pulje, der gav mindrebemidlede ældre økonomisk tilskud til korte højskoleophold. Puljen 
viste et stort behov hos denne ældregruppe, som højskoleopholdet styrkede med fæl-
lesskab, håb og ny energi. Vi vil derfor etablere en pulje, der kan nedsætte egenbetalin-
gen for mindrebemidlede ældre.
24
højskolerne skal være frontløbere i bæredygtig dannelse 
Ligesom højskolerne altid har været spydspids inden for demokratisk dannelse, så skal 
de nu være pionerer inden for bæredygtig dannelse. Højskolerne arbejder allerede i dag 
med bæredygtighed. Eksperimenter med plantebaseret kost, forebyggelse af madspild og 
bæredygtigt design er blot nogle af eksemplerne på, at højskolen arbejder konkret med at 
præge eleverne til bæredygtige valg. 
Men selvom eksemplerne er mange og empirien rig, så har det endnu ikke udviklet sig til 
en egentlig pædagogisk praksis for bæredygtig dannelse. Vi vil derfor sætte højskoler og 
forskere sammen om at udvikle en egentlig pædagogisk praksis for bæredygtig dannelse, 
som kan danne skole for resten af uddannelsesverdenen og civilsamfundet. 
Ønsket er at skabe en pædagogisk praksis, der sikrer, at alle mennesker – også uden for 
det etablerede uddannelsessystem – får viden og værktøjer til at bidrage til en bære-
dygtig omstilling. Dels at udvikle nye metoder, som skaber engagement og håb i arbejdet 
med at adressere klima- og biodiversitetskrisen.
De mange tiltag for bæredygtige valg og bæredygtig dannelse står desværre mange sted-
er i kontrast til selve driften af højskolernes bygninger. Vi vil derfor også give højskolerne 
en energirenoveringspulje, som kan styrke højskolernes eksempel på bæredygtig drift og 
mindske deres økonomiske sårbarhed. 
Økonomi
FoRM åL  BELØB i Mio. KR . 
Diverse stipendier til sårbare unge .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Mindrebemidlede ældres højskoleophold  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
Højskolernes bidrag til bæredygtig udvikling  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .12
i alt 25  
7. KULTUReL offenTLIghed og andRe Tvæ Rgående IndsaTseR
Radikale Venstre vil styrke dansk kultur ved at styrke den kulturelle offentlighed. Vi 
vil skabe en ny digitale kulturkanal, og vi vil støtte kulturelle medier, så der fortsat 
er en fagprofessionel dækning af dansk kunst. Vi vil nedsætte et Kulturelt kriseråd, 
der kan se på kulturens bidrag til at løse tidens store kriser. Vi vil desuden sikre 
Kulturens Analyseinstitut, Applaus og LEX.dk en permanent bevilling. 
En vigtig – og ofte undervurderet – del af et stærkt kulturliv er en stærk kulturel offent-
lighed. Til en stærk kulturel offentlighed hører fagprofessionelle anmeldere, der kan folde 
værkerne ud for publikum, gå i dialog med stoffet og give kunsten frugtbart modspil. 
Måske endda i diskussion med andre anmeldere, så der opstår en både højloftet og højt-
kvalificeret debat om kunsten. Med til den kulturelle offentlighed hører også muligheden 
for at sætte samfundsmæssige problemstillinger under kulturel lup.
25
Desværre har vi oplevet et decideret skred i den kulturelle offentlighed de seneste ti-tyve 
år. Tidligere havde vi både P2, DRK og dagbladenes kritikere. Men P2 er skåret ned til en 
aftenflade, DRK blev lukket i forbindelse med det forrige medieforlig og dagbladene har 
skåret kraftigt ned for kritikken. DAB-kanalen – det nuværende 24Syv – blev oprindeligt 
oprettet med det formål at sende kulturradio i partnerskab med kulturaktører, men efter 
Berlingske har overtaget mediet, er der skåret kraftigt ned på både kulturindholdet og 
kulturpartnerskaberne. 
Til gengæld er der skudt en masse private medier og blogs op, og mange kulturinstitu-
tioner er selv begyndt at producere film og podcast til deres forskellige platforme. Men 
det er svært at skabe overblik og skelne fagprofessionalisme fra synsninger i den meget 
fragmenterede kulturelle offentlighed. Men det største problem er næsten, at den store 
nationale samtale om dansk kunst og kultur er blevet en undergrundsaktivitet. Det har 
været med til at fortrænge kunsten og kulturen fra toppen af det samfundsmæssige hier-
arki – og langt ned i bunden, hvor det ikke hører hjemme. 
ny digital kulturkanal
Vi vil skabe en ny digital kulturkanal efter inspiration fra det fransk-tyske Arte. Den nye 
digitale kulturkanal skal være stedet, der formidler mangfoldigheden i dansk kulturliv, og 
hvor de stærkeste stemmer i kulturdebatten mødes og diskuterer kunsten – eller disku-
terer samfundet med udgangspunkt i kunsten.
Der har i mange år været en udpræget skuffelse over, at DR ikke i tilstrækkelig grad 
påtager sig denne opgave – senest i forbindelse med den annoncerede sparerunde. Til 
DR’s forsvar må det dog nævnes, at det var en politisk beslutning at beskære P2 til en 
aftenflade og senere spare så meget på DR’s samlede budget, at kanalen så sig nødsaget 
til at lukke DRK. Det har kostet på den smalle kulturdækning. 
Til gengæld er det med programmer som Skattejagt på museet, Kunstnerkolonien, Oper-
arejsen, Danmarks næste klassiker og julekalenderen Dansefeber lykkedes DR at skabe 
nogle brede formater, der kan samle hele nationen om dansk kunst og kultur og klare sig i 
konkurrencen mod populære genrer som krimi, underholdning og sport.
Men det har efterladt et hul i den kulturelle offentlighed. For der er stadig brug for de 
smallere formater, som aldrig kommer til at vinde konkurrencen om seertal. Men som al-
ligevel er altafgørende for samtalen om dansk kunst og kultur. 
Dét hul skal den nye digitale kulturkanal udfylde. Den skal ikke konkurrere på høje seer-
tal, men til gengæld være det sted, hvor mangfoldigheden i dansk kulturliv præsenteres. 
Den skal åbne værkerne for publikum og lægge fundamentet for en stærk, faglig debat 
om kunsten. Kanalen skal også bidrage til at bringe eksisterende kulturbegivenheder i 
Danmark endnu bredere ud – for eksempel digtoplæsninger, museumsrundvisninger, 
teaterforestillinger, koncertoptagelser og smallere film.
På den måde kan kunst fra hele landet gøres tilgængelig for alle danskere uanset geografi 
og indgå i en national fortælling om dansk kunst og kultur. Samtidig er det en chance 
for at aktivere kunst, der i dag ligger og samler støv. Det gælder for eksempel Danmarks 
mange professionelle orkestre, ensembler og kor, der ligger inde med tusindvis af egne 
koncerter, men som ikke bliver brugt og derfor bare er ’død kunst’.
26
Tænk, hvis en koncert, der oprindeligt blev opført for 1500 publikummer i Musikhuset 
Aarhus, pludselig kan få ekstra 10.000 publikummer via den digitale kulturkanal. Eller 
hvis en debat mellem to kritikere, som normalt ville kunne samle 100 mennesker i en 
foredragssal, pludselig kan samle 5000 seere på den digitale kulturkanal. Det vil være en 
kæmpe succes, til trods for at den aldrig ville blive anerkendt som sådan i en traditionel 
medievirksomhed.
For at sikre, at den digitale kulturkanal behandles og forvaltes som en kulturinstitution 
og ikke en medievirksomhed, lægger vi op til, at den etableres som en selvejende institu-
tion med egen bestyrelse – og med repræsentation af bestyrelsesmedlemmer med stærke 
kulturfaglige kompetencer.
Kulturelle nichemedier
Jo mere de store mediehuse og dagblade skruer ned for det kulturelle stof og den fag-
professionelle kritik, desto vigtigere er det, at der er nogle kulturelle og fagprofessionelle 
nichemedier til at tage over. Det er vigtigt for kulturlivet, der har brug for den fagprofes-
sionelle kritik for at udvikle sig. Men de tjener også en vigtig funktion for kulturforbru-
gerne, der i stigende grad finder frem til de kulturelle nichemedier, når de går på nettet 
og søger efter artikler om konkrete forestillinger, udstillinger osv. 
Der eksisterer allerede i dag en støtteordning under Kunstfonden. Det såkaldte Tidsskrift-
sstøtteudvalg støtter således produktion af kunst- og kulturtidsskrifter – både på tryk, 
digitalt og som podcast. Kravet er, at tidsskriftet har væsentlig betydning for de kunst-
neriske miljøer inden for litteratur, billedkunst, arkitektur, musik, scenekunst og design 
og kunsthåndværk og er offentligt tilgængelige. Det er altså ikke tilskud til private blogs, 
men derimod fagprofessionelle medier. 
Tidsskriftsstøtteudvalget har 1,7 mio. kr. til uddeling i hele 2022, men interessen er langt 
større. I 2020 modtog Tidsskriftsstøtteudvalget således knap 100 ansøgning for i alt 7,9 
mio. kr. Vi vil give puljen et markant løft. Et styrket udvalg af fagprofessionelle nicheme-
dier vil også kunne bruges af den nye digitale kulturkanal. 
Kulturelt kriseråd
Kunsten går om bord i tidens store udfordringer og er i den forstand et spejl på det sam-
fund og den tid, vi lever i. Men den gør mere end at spejle – den søger at føje noget til 
– refleksion, mening, æstetik og fællesskab. På den måde er den også med til at forme de 
forandringer, der kommer. Og det får vi brug for.
Vi befinder os midt i en brydningstid. Kloden er ved at koge over, velfærdssamfundet slår 
revner og flere og flere mennesker går ned med stres og angst. Det er tegn på, at der er 
noget fundamentalt galt med den måde, vi har indrettet vores liv og samfund på. Det er 
ikke nok med småjusteringer og teknologiske fiks. Der skal større strukturelle og kulturelle 
ændringer til, hvis vi skal skabe et økologisk, socialt og mentalt bæredygtigt samfund. 
I den transformation kommer kunsten og kulturen til at spille en afgørende rolle. For 
et mere bæredygtigt samfund er i allerhøjeste grad også et spørgsmål om ny æstetik, 
nye værdier, nye fortællinger – ny kultur. Hvordan sender vi kulturlivet af sted som 
foregangsmænd i de store forandringer, vi står overfor? Og hvordan tænker vi kulturen 
ind i løsningen af nogle af tidens store kriser?
27
Det er et spørgsmål, der rækker længere end til kulturministeriets ressort. For det handler 
ikke kun om, hvordan kulturlivet tager tidens store kriser under behandling. Det handler 
også om, hvordan alle andre områder inddrager kunsten og kulturen som svar på de store 
kriser – for eksempel inden for byggeriet, skatte- og afgiftssystemet, sundhedsområdet, 
socialpolitikken, uddannelserne, beskæftigelse, forskning etc. 
Hvilken rolle kan kunsten og kulturen for eksempel spille for den grønne omstilling – og 
hvilken rolle spiller kulturen i fremtidens bæredygtige samfund? Hvordan kan vi for ek-
sempel tænke kunsten og kulturen ind i de store grønne omstillingsprojekter, så de ikke 
bare er funktionelle, men også æstetiske og meningsfulde? Kan vi bruge skatten til at 
ændre balancen mellem ressourcekrævende forbrug og immaterielt forbrug – herunder 
kunst og kultur? Danmark har verdens højeste bogmoms, og det vil koste mange hun-
drede millioner kroner at sænke den. Men hvilken effekt ville en sænkelse af bogmomsen 
have for danskernes læsekultur, kritiske sans, evne til fordybelse, fællesskabsfølelse og 
forbrugsmønster? Kunne det være et argument for at tilgodese kulturforbrug i en fremti-
dig grøn skattereform?
Hvilke potentialer er der for eksempel i at tænke kunst og kultur ind i sundhed-, social- og 
omsorgssektoren? Vi ved, at kunst og haver kan bidrage til helingsprocessen, og at musik 
kan bruges i behandlingen af demens, Parkinson, depression, angst, smerte og stress. Der 
er også evidens for, at ”kultur på recept” er et effektivt redskab til at øge trivslen blandt 
langtidsledige med forskellige psykiske lidelser. Lige nu arbejder Aalborg Universitet på et 
metodeprojekt, der skal bruge folkedansen til at skabe øget livsglæde og fysisk formåen-
hed blandt sårbare unge, voksne og ældre. Men hvordan kommer vi fra enkeltstående 
projekter drevet af ildsjæle til formel anerkendelse, systematisk integration og økonomisk 
prioritering af kunst og kultur i hele sundheds- og omsorgssektoren? 
Vi vil nedsætte et råd af repræsentanter fra kulturlivet, forskningsverdenen, det private 
erhvervsliv og de store velfærdsområder, der kan afdække potentialer og diskutere konk-
rete forslag til, hvordan kunst og kultur kan bidrage til at løse tidens store kriser, herunder 
klimakrisen, naturkrisen, velfærdskrisen og trivselskrisen. Rådet forankres i Kulturens 
Analyseinstitut. 
Rådet skal have et helt frit mandat. Det kan tage alle emner op, inddrage alle områder og 
behandle alle forslag uanset økonomiske konsekvenser og lovgivningsmæssige kon-
sekvenser. 
Kulturens analyseinstitut 
Efter mange års debat lykkedes det i forbindelse med Finansloven for 2022 at etablere 
Kulturens Analyseinstitut. Instituttet skal skabe mere viden om kunst og kultur med afsæt 
i evidens- og forskningsbaserede undersøgelser. Kulturens Analyseinstitut er nu etableret 
som et uafhængigt institut med egen bestyrelse og bosat i Roskilde. Men bevillingen 
løber kun til 2025. Vi ønsker at gøre den permanent. 
applaus 
Applaus er et nationalt publikumsudviklingsprojekt, som blev startet, da Marianne Jelved 
var kulturminister, og som siden 2018 har haft til formål at hjælpe den danske scenekun-
stbranche med at nå ud til et større, bredere og mere mangfoldigt publikum i hele landet 
og med fokus på lokale indsatser.
28
Under corona opstod der imidlertid et tæt samarbejde mellem Dansk Teater, Dansk Live 
og DEOO, som bl.a. mundende ud i et ønske om at udbrede Applaus til større dele af det 
publikumsrettede kulturliv og dermed skabe en fælles indsats for at arbejde med publi-
kumsudvikling og publikumsdata. 
Ved finansloven for 2022 fik Radikale Venstre afsat en øget bevilling til Applaus. Applaus 
er på denne baggrund omdannet til en selvejende institution, der arbejder med hele det 
publikumsrettede kulturliv – på tværs af genrer. Bevillingen løber kun til 2025, men vi 
ønsker at gøre den permanent. 
LEX.dk
Verden er i konstant bevægelse, og informationsstrømmen rykker sig hele tiden. Hvad 
er rigtigt, og hvad er aktuelt? Lex.dk leverer nogle af svarene, og arbejder med udgang-
spunkt i Den Store Danske Encyklopædi og Trap Danmark på at gøre det lettere at finde 
vej til viden, der ikke er fake, men fakta. Sitet er beskrevet ud fra et dansk perspektiv, 
skrevet af omkring 1000 danske forskere og eksperter. Sitet har +250.000 artikler, som er 
frit tilgængeligt for alle.
Vores demokrati skal være for alle. Vi skal styrke den demokratiske samtale og den vid-
ensbaserede meningsudveksling. Vi skal bekæmpe fake news og obskure konspiration-
steorier. Lex.dk er en vigtig del af den kildekritiske dannelse, og er en nødvendig del af 
undervisningen fra folkeskolen til universiteterne. Med lex.dk får vi et stærkere demokra-
ti, hvor vi styrker den demokratiske samtale, styrker vores kildekritiske sans og bekæmper 
fake news og misinformation. Vi fik i forbindelse med Finansloven for 2022 afsat 10 mio. 
kr. årligt til Lex.dk. Men bevillingen udløber i 2025. Vi ønsker at gøre den permanent. 
Økonomi
KULTUREL oFFEnTLighEd og TvæR gåEndE  iniTia TivER BELØB i Mio. KR . 
Kulturelt mediehus   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 60
Kulturelle nichemedier   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 4
Kulturelt kriseråd   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 1
Kulturens Analyseinstitut (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 8
Applaus (forlængelse af FL) .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
Lex.dk (forlængelse af FL)   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
i alt 88
29
UdspILLeTs samLede ØKonom I
Udspillet er finansieret via vores 2030-plan, der dels afsætter 300 mio. kr. ekstra til kul-
turområdet frem mod 2030, dels muliggør en permanentgørelse af eksisterende midler-
tidige finanslovsbevillinger til kultur på i alt 93,4 mio. kr. Det vil sige en samlet ramme på 
knap 400 mio. kr. mere til kultur frem mod 2030. 
MUsEER  BELØB i Mio. KR . 
Museumsreform  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 40
i alt 40  
scEnEKUnsT  BELØB i Mio. KR . 
Ny permanent ordning for turné- og projektteatre  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
Flere regionale teatre  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20 
Ny uddannelse i drama- og dansepædagogik  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5 
National teaterfestival CPH STAGE (forlængelse af FL) .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5 
Børne- og ungdomsteater på skoler (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
i alt 70  
MUsiK BELØB i Mio. KR . 
Revision af Musikloven (basisensembler)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 30
Revision af Musikloven (genre- og netværksspillesteder) (Forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .12
Musikhandlingsplanen   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .25
Revision af musikskoleloven   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . -
Levende Musik i Skolen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Copenhagen Phil – Hele Sjællands Symfoniorkester (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  . 5,9
i alt 82,9  
LiTTERa TUR BELØB i Mio. KR . 
Arbejdslegater    .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 15
Litterære saloner   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
National læsestrategi   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Lektoratsordningen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .7,5
i alt 37,5  
BiLLEdKUnsT  og aRKiTEKTUR BELØB i Mio. KR . 
Lovramme for lokale billedkunstskoler   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 20
Udvid Kunstcirkulæret til kommuner, regioner og anlæg   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . -
Krav om rådgivning fra Akademiraadet   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .   .  3
Honorering til udstillingssteder   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 7 
Kunstsaloner  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
Arbejdsophold  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
Kunst på arbejde .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 2
Huskunstnerordningen (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
i alt 50
30
Radikale Venstres folketingsgruppe
Oktober 2022
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk
 
hØJsK oLER BELØB i Mio. KR . 
Stipendier og statslig betaling af elevbetaling   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
Mindrebemidlede ældres højskoleophold  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 3
Bæredygtig dannelse   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .12
i alt 25
KULTUREL oFFEnTLighEd og TvæR gåEndE  iniTia TivER BELØB i Mio. KR . 
TV-kanal   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 60
Kulturelle nichemedier   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 4
Kulturelt kriseråd   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 1
Kulturens Analyseinstitut (forlængelse af FL)  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 8
Applaus (forlængelse af FL) .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 5
Lex.dk (forlængelse af FL)   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .10
i alt 88
ToTaL 393,4
31
Radikale Venstres folketingsgruppe
Oktober 2022
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk


---

# [PDF] frihedsfond-skal-sikre-kulturel-oprustning-mod-putin.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/fotb1vdx/frihedsfond-skal-sikre-kulturel-oprustning-mod-putin.pdf

Frihedsfond skal sikre kulturel 
oprustning mod Putin 
 
Putin fører ikke kun krig med bomber og 
tanks. Han fører også krig mod det frie 
åndsliv og den frie presse. Frie stemmer 
undertrykkes i Ukraine og Rusland, og de 
har brug for hjælp udefra. Radikale 
Venstre foreslår at oprette en Frihedsfond 
på 50 mio. kr., der med fuld armslængde 
skal støtte frie kulturelle og journalistiske 
stemmer i Ukraine og Rusland. 
 
 
Der er krig på Danmarks dørtærskel. Men krigen udkæmpes ikke kun 
militært. Putins angreb består ikke kun af bombninger og hackerangreb. Han 
har i mange år ført kulturel krig. Krig mod den uafhængige ukrainske nation. 
Krig mod den frie russiske opinion. Krig mod grundlæggende frihedsværdier.  
 
Putin forsøger at udøve tankekontrol med tråde tilbage til sovjettiden. 
Strategien er at begrænse den frie meningsdannelse, sprede 
misinformation, kontrollere pressen og intimidere åndslivet. Alle de klassiske 
tricks i håndbogen for despoter er i anvendelse. Først rydder man vejen for 
intern modstand. Så ruller man kampvognene frem.  
 
Krigen mod Putin kalder derfor ikke kun på et militært og økonomisk 
modsvar. Vi skal også skabe et stærkt kulturelt modsvar. Men svaret kan 
ikke være at udstede statslige dekreter om at slukke for al russisk kultur og 
udelukke alle russere fra dansk kulturliv. For det er friheden og pluralismen, 
der er det modsatte af Putins tyranniske og manipulerede verdensbillede. 
Ikke kontrol og censur. 
 
Støtte til den frie presse og det frie kulturliv 
 
Svaret er derimod at skrue op for den frie presse og det frie kulturliv i 
kampen mod Putins totalitære regime – og for den suveræne ukrainske 
nation og russernes frie opinion.  
 
Vi skal støtte ukrainske kunstnere, kulturinstitutioner, journalister og medier i 
deres kamp for at forsvare og formidle ukrainsk kultur og ukrainsk national 
identitet. Det er en kamp for den litteratur, musik, billedkunst, historie, 
fortællinger, kulturarv og symboler, der formidler den ukrainske folkesjæl og 
skaber nationale samlingspunkter.  
 
Vi skal også støtte de frie russiske stemmer i deres kamp for en fri opinion. 
Det er en kamp for at bekæmpe misinformation og undertrykkelse – og for at
2 
fremme uafhængige nyheder, frie stemmer og udviklingen af alternativer til 
Putins Rusland.  
 
Historiske eksempler på kulturel krigsførelse 
 
Kultur spillede også en stor rolle under Den kolde krig. Dengang som nu går 
skillelinjen om friheden. Under Den kolde krig promoverede CIA aktivt – men 
hemmeligt – kunstnerisk frihed op imod den ufri sovjetiske kultur. Det 
samme skal vi gøre igen. Men denne gang skal vi spille med åbne kort. Vi 
behøver ikke efterretningstjenesten til at føre hemmelig kulturkamp.  
 
Tværtimod har vi i Danmark en lang tradition for at engagere det frie 
samfundsliv i kampen for frihed og demokrati. Senest i Den Ny 
Demokratifond, der blev oprettet i 2020 for at understøtte den demokratiske 
udvikling i EU’s østlige nabolande, herunder Ukraine, Hviderusland, 
Georgien og Moldova. Den Ny Demokratifond ledes af et konsortium af fem 
danske civilsamfundsorganisationer, som har fået 50 mio. kr. til at skaber 
civilsamfundspartnerskaber i 2020-2022.  
 
Oprettelse af Frihedsfond på 50 mio. kr. til støtte for fri presse og kultur  
 
Radikale Venstre foreslår, at der oprettes en Frihedsfond på 50 mio. kr. til 
støtte for frie stemmer fra det ukrainske og russiske åndsliv. Fondens formål 
kan på sigt omfatte alle EU’s østlige nabolande – herunder ikke bare 
Rusland og Ukraine, men også fx Hviderusland, Georgien og Moldova. 
 
Fonden bygger på den grundlæggende tanke, at man ikke kan bekæmpe 
propaganda og undertrykkelse med mere propaganda. Hvor Putin bruger 
kulturen til at kontrollere. Så skal vi bruge kulturen til at frisætte.  
 
Fonden ledes derfor af et konsortium bestående af repræsentanter fra den 
frie danske presse og det frie danske kulturliv. Fonden får fuld armslængde 
og bestemmer selv, hvilke initiativer der kan støttes. Men der kan fx være 
tale om:  
 
 Legater, stipendier og arbejdsophold. 
 Støtte til projekter, produktioner, publikationer, oversættelser og 
udstyr. 
 Støtte til initiativer, der har fokus på at skabe øget kendskab 
herhjemme til ukrainsk kultur og russisk dissidentkultur.


---

# Grøn frihed for Danmark uden russisk gas, olie og kul - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/miljoe-og-klima/groen-frihed-for-danmark-uden-russisk-gas-olie-og-kul

Energipolitik er sikkerhedspolitik Radikale Venstre vil gøre os uafhængige af russisk kul, olie og gas. På rekordtid. Så længe vi er afhængige af Putins sorte energi, er vi ikke frie.
Danmark importerer en stor del af vores naturgas fra Rusland. Trods løfter om det modsatte, har vores afhængighed af russisk energi været støt stigende. Ikke alene i Danmark men i hele EU anført af Tyskland som er verdens største importør af russisk gas. I EU’s gassystem flyder der i dag omkring 40 procent russisk gas.
Så længe der flyder russisk gas i Europas gassystem, er vi afhængige af Putin, om vi vil det eller ej. Sort energi bidrager direkte til hans krigsmaskine. Kan vi gøre os uafhængige af russisk energi, kan vi fjerne Ruslands største og vigtigste indtægtskilde.
Derudover importerer Danmark omkring 15 procent af vores olie, over 90 procent af vores kul og omkring 12 procent af vores biomasse fra Rusland.
Russisk gas udstiller vores største sårbarhed, fordi millioner af europæiske husstande får deres energi herfra. Olien derimod udgør Ruslands største sårbarhed, fordi eksport af disse produkter udgør 232 mia. USD, mens gas kun udgør 55 mia. USD og kul 19 mia. USD. Derfor er det nødvendigt med en gennemgribende omstilling af det danske energimarked, der på rekordtid gør os fri af alle former for fossile brændsler, så vi adresserer både vores egen og Ruslands sårbarhed.
Hvis EU skal være uafhængig af importeret russisk energi, kræver det, at alle medlemslande gør, hvad der er muligt for at omstille deres energisystem. Også Danmark, selvom vi er længere på denne rejse end andre medlemslande. Vi skal vise, at EU kan stå sammen om denne omkalfatring af den måde, vi bruger energi på.
Det er vores politiske mål at halvere Danmarks afhængighed af naturgas allerede i 2025. Derfor foreslår Radikale Venstre 20 tiltag, som skal gøre os uafhængige af al energi fra Rusland og samtidig hjælpe klimaet. Det er Grøn Frihed.
Og gennemfører vi denne plan, vil vi allerede i 2028 være 100 procent fri for olie og gas i vores opvarmning. Og allerede de kommende år vil langt flere danskere varme deres hjem med grøn strøm fra danske vindmøller eller fjernvarme fra den danske undergrund. Og samtidig vil industrien bruge mere strøm og mindre gas end i dag.
“Så længe der flyder russisk gas i Europas gassystem, er vi afhængige af Putin, om vi vil det eller ej. Sort energi bidrager direkte til hans krigsmaskine. Kan vi gøre os uafhængige af russisk energi, kan vi fjerne Ruslands største og vigtigste indtægtskilde”
Et lavere gasforbrug gør os mere robuste Vi bruger i dag naturgas importeret fra Rusland, som finansierer Ruslands krig i Ukraine og gør os sikkerhedspolitisk sårbare. Heldigvis har vi værktøjerne til at frisætte os fra russisk gas – grøn energi. Opvarmer man sit hus med naturgas, er det både dyrt og usikkert. Det har vinterens markante stigninger i energipriser vist os. Derfor vil Radikale Venstre fremrykke planen for udfasning af naturgas. Det vil kræve et akut fuldt stop for nye investeringer i naturgas. Industrien skal have et investeringsvindue, så de kan fremrykke investeringer, der kan gøre dem uafhængige af kul, olie og naturgas. Og så skal vi have en grøn varmeplan og forceret udbygning med både fjernvarme og varmepumper i hidtil uset grad og med uset hastighed.
Konkret foreslår Radikale Venstre:     Akut stop for al ny gas hvor der er grønne alternativer  Vi bliver aldrig uafhængige af gas fra Rusland, hvis vi bliver ved med at tilslutte nyt gasforbrug. Derfor foreslår Radikale Venstre et fuldt stop for tilslutning af gasforbrugende anlæg fx gasfyr til opvarmning eller gaskedler i industrien, hvor direkte elektrificering er en mulighed.  Drop gasledningen til Lolland – flere gasrør betyder mere gas  Flere gasledninger betyder mere gasforbrug, som blot øger afhængigheden af russisk gas. Radikale Venstre vil en helt anden vej og foreslår, at vi dropper gasledningen til 800 mio. kr. og i stedet satser på udvikling af elektrificerede løsninger. Der er store solcelleparker på vej på Lolland, som skal hjælpes på vej med bedre elinfrastruktur nu.  Målret og øg puljer til at gøre industrien fri for russisk kul, olie og gas  Flere virksomheder kan bruge deres energi mere effektivt, end de gør i dag. Derfor foreslår Radikale Venstre at man - her og nu - målretter alle eksisterende tilskudspuljer for industrien til udfasning af kul, olie og naturgas. Det skal altså kun være muligt at søge puljerne, hvis projektet reducerer afhængigheden af fossile brændsler. Puljerne er i dag for svære at søge. Derfor skal puljerne afbureaukratiseres og tilføjes yderligere 200 mio. kr. i perioden 2022-26. Dette vil kunne nedbringe energiforbruget yderligere i industrien, med hvad der svarer til 25 procent af gasforbruget.  Luk for gasnettet og forbyd olie i opvarmningen senest i 2028  Senest i 2028 skal al opvarmning være grøn varme – fri for import af olie og naturgas. Kun med grøn varme kan vi mindske vores sårbarhed i en usikker verden. Derfor skal vi sætte en ’sidste anvendelsesdato’ på oliefyr og naturgas i opvarmning. Og det skal være allersenest i 2028 – men gerne før.  En grøn varmeplan inden sommeren 2022  Energistyrelsen skal pålægges at lave en grøn varmeplan for Danmark uden olie og naturgas. Fjernvarme og varmepumper er fremtidens grønne varme. Med udgangspunkt i hvad der er bedst for både samfunds- og privatøkonomien, skal Energistyrelsen opdele de eksisterende naturgasområder og områder med individuel opvarmning i hhv. varmepumpe- og fjernvarmeområder. Denne kortlægning skal danne grundlag for en forceret udbygning mod 2028. Danskerne har ret til at kende deres nye grønne varmeforsyning, så de træffe den klogeste beslutning.  Forceret udbygning af fjernvarme med automatisk ’ja tak’  Fjernvarmeselskaberne gives grønt lys til udbygning uden bøvl og bureaukrati. Inden udgangen af 2022 skal fjernvarmeselskaberne lave udbygningsplaner, der dækker alle fjernvarmeområder i den grønne varmeplan med henblik på at sikre 90 procent udfasning af naturgas i fjernvarmeområderne senest i 2026. I denne periode har bygningsejere som udgangspunkt sagt ’ja tak’ til fjernvarmen, men kan aktivt frasige sig fjernvarmetilslutning, enten fordi der allerede er installeret en varmepumpe eller er planer herom, inden fjernvarme udrulles i området. I takt med fjernvarmeudbygningen pålægges Evida løbende at nedlukke gasnettet, så afkobling kan ske samlet og mere effektivt. Omkostninger til den samlede nedlukning indgår i Evidas tariffer og modsvares delvist af reducerede omkostninger til etableringen af gasnettet til Lolland.  Loft over sagsbehandlingstid og fjernvarme-task force  Da store dele af sagsbehandlingen af fjernvarmeprojekter håndteres med den grønne varmeplan, skal de lange sagsbehandlingstider hos kommunen bringes ned. Derfor må den kommunale sagsbehandling maksimalt vare 2 mdr. Til at sikre dette standardiseres godkendelsesprocessen og til at understøtte kommunerne, tilbydes assistance fra Energistyrelsen til de forberedende arbejder via en midlertidig task force.  Flere penge til udrulning af varmepumper og fjernvarme  Udenfor områder hvor fjernvarme er samfundsøkonomisk at foretrække, øges eksisterende puljer til installation af varmepumper, hvor der er olie- og naturgasfyr med 300 mio. kr. årligt i perioden 2022-2026. I fjernvarmeområder øges fjernvarmepuljen med samlet set 300 mio. kr. årligt i perioden 2022-2026. Derudover afsættes 400 mio. kr., som ydes i direkte tilskud til at dække tilslutningsbidrag, hvor forbrugere ikke er koblet på igangværende fjernvarmeprojekter til udmøntning i 2022.  Grænsen for elvarmeafgift skal sænkes til 3.000 KWh  Når du varmer op med el, kan du få reduceret elafgiften. Det kan du i dag, hvis du bruger mere end 4.000 kWh om året. Mange husstande har dog et lavere elforbrug, og derfor foreslår Radikale Venstre at sænke grænsen til 3.000 kWh for at sikre, at langt flere husejere, som skifter til en varmepumpe, får gavn af den lavere afgift.  Fjernvarmeproduktionen skal være helt fri for naturgas  Skal vi have grøn varme, skal fjernvarmeproduktionen være uden naturgas. Overskudsvarme og geotermi vinder frem, men i 2020 brugte vi stadig omkring 350 mio. m³ gas til produktion af fjernvarme på omkring 230 fjernvarmeværker. Derfor skal alle naturgaskedler i fjernvarmeproduktion udfases inden 2028. Grøn energi skal gøre os uafhængige af Rusland Når vi nedsætter gasforbruget, skal grøn strøm tage over. Skal Danmark blive uafhængig af russisk kul, olie, gas og biomasse, kræver det derfor meget mere grøn strøm end planlagt nu. Derudover skal Danmark ikke blot forsyne danskerne, men også eksportere grøn energi til resten af Europa. Desværre er udbygningen af vindmøller på land gået i stå i verdens vindmølleland, ligesom udbygningen af havvind går for langsomt.
Derfor foreslår Radikale Venstre en nødpakke til grøn energi i Danmark.
1
Udbyd mest muligt havvind - hurtigst muligt  Vi har brug for meget grøn strøm. Budrunder i områder ud for New York og New Jersey viser, at havvind er blevet en meget rentabel forretning for både udviklere og staten. Derfor er det nu muligt at udbygge med meget store mængder havvind uden omkostninger fra starten, også selvom det alt andet lige vil være dyrere at fremrykke udbygningen så massivt, som vi ser behov for. Vi foreslår derfor at stoppe den gammeldags måde med at bygge én park ad gangen, men tværtimod åbne op for langt flere parker i ét hug. Det vil sikre hastighed i udbygningen. Udbuddene kan i første omgang tage udgangspunkt i Energistyrelsens screening af havvindspotentialet fra 2019, hvor der blev identificeret arealer til 12,4 GW havvind.
2
Fremryk energiø Bornholm og udbyd mindst 3 GW  Energiø Bornholm vil kunne udbygges hurtigere end i Nordsøen, da øen allerede ligger klar. Radikale Venstre vil fremrykke udbuddet hurtigst muligt og udvide det til ét samlet udbud på mindst 3 GW.
3
Sæt krav til kommunerne om at finde plads til vind og sol på land  Radikale Venstre foreslår, at staten i samarbejde med KL udarbejder en samlet plan for udbygning af vind og sol på land. Planen skal sikre, at der årligt udbygges vind og sol på land, med hvad der svarer til mindst 600 MW landvind eller 150 vindmøller årligt mod 2030. Kommunerne skal bidrage til at finde arealer til minimum 600 MW om året. Arbejdet skal ske sammen med netselskaberne, miljøorganisationer og med inddragelse af borger- og forbrugerorganisationer. Større anlæg kan evt. opføres ved anlægslov. Og så skal vi droppe vindmølleloftet. Grøn strøm giver os friheden til at vælge grønne alternativer til olie og gas. Det må vi ikke sætte loft over. Derfor vil Radikale Venstre afskaffe vindmølleloftet, som begrænser, hvor mange vindmøller der må bygges på land.
4
Forceret tilslutning af vind og sol  Der findes i dag landvind- og solcelleprojekter svarende til omkring 1 GW havvind, som ligger klar i skuffen og vil kunne levere strøm i 2023. Men den grønne strøm bliver i skuffen på grund af usikkerhed om betaling for nettilslutning. Radikale Venstre foreslår en nødpakke som sikrer, at vind- og solprojekter med igangværende sagsbehandling kan tilsluttes under den nuværende overgangsordning. Tiltaget koster omkring 300 mio. kr. som finansieres ved at benytte ubrugte midler fra pulje til teknologineutrale udbud. Dette giver op til 2,3 GW sol og 0,4 landvind. Det er nok strøm til omkring 1 mio. danske husstande.
5
Sæt fuld fart på udbygningen af sol på offentlige tage  Radikale Venstre foreslår, at alle større offentlige tage skal have opsat solceller indenfor 2 år. Kommunerne, regioner og staten skal igangsætte solcelleprojekterne på alle større tage eller begrunde, hvorfor det ikke bliver gjort.
6
Fasttrack for udbygning af elnettet og tilslutning af energianlæg  Radikale Venstre foreslår, at regeringen her og nu pålægger Energinet og netselskaber at udbygge elnettet, hvor der allerede i dag er udfordringer med kapaciteten. Regeringen skal samtidig sikre en hurtigere udbygning af elnettet, så udbygningen er på forkant med elforbruget. Det kræver ny regulering, som understøtter elektrificeringen af vores samfund. Det må ikke tage flere år at få tilsluttet vind, sol eller ladestandere. Det forsinker den grønne omstilling. På den korte bane skal reguleringen fremme udbygningen af vindmøller og solceller i samme geografiske område, og det skal være muligt for private aktører at stå for nettilslutning, hvis der ikke kapacitet hos netselskaberne til at udføre opgaven.
7
Stop elproduktion på biogas og fremryk  I dag bruges omkring 250 mio. m³ biogas til produktion af grøn strøm. Det giver ikke mening, når vi så desperat mangler den grønne gas i vores gasrør, og når vi kan producere strømmen på vind og sol. Mange af gasmotorerne er allerede ved at konvertere grundet de høje gaspriser. Hvis al biogas som i dag bruges til elproduktion i stedet sendes på gasnettet, vil det kunne opvarme yderligere 150.000 boliger med biogas, indtil gasnettet udfases i opvarmning. Derudover skal de allerede politisk vedtagne udbud af støtte til biogas fremrykkes mest muligt.
“Radikale Venstre foreslår et stop for salg af nye benzin- og dieselbiler i 2025. Dette er i tråd med fx Norge og er ambitiøst i forhold til EU's nuværende stop i 2035.”
Vi skal transportere os på dansk strøm  ikke russisk olie Selvom der er stort politisk fokus på vores afhængighed af russisk naturgas, importerer vi også store mængder olie til Danmark og EU fra Rusland, og for Rusland er olieimporten vigtigere end gas. Derfor skal elbiler erstatte fossilbiler langt hurtigere og i langt højere grad og mindske vores afhængighed af russisk olie. Vi importerer olie fra Rusland for omkring 1,4 mia. kr. årligt. Penge, der går direkte til den russiske statskasse.
Derfor vil Radikale Venstre tage følgende skridt:     Vi skal sikre flere elbiler og fjerne rabatten på plug-in-hybrider   Kun ved at omstille vores biler helt til elbiler kan vi blive uafhængige af russisk import. Derfor fjernes rabatten til plug-in-hybrider hurtigst muligt. Firmabilsbeskatning ændres, så den i højere grad fremmer elbiler.  Fremryk stop for salg af nye benzin- og dieselbiler  Radikale Venstre foreslår et stop for salg af nye benzin- og dieselbiler i 2025. Dette er i tråd med fx Norge og er ambitiøst i forhold til EU's nuværende stop i 2035.  I fremtiden skal vi flyve på flybrændstof, der er dansk og grønt - ikke importeret og kulsort  I Danmark producerer vi ikke vores eget flybrændstof nok, men køber det ofte fra lande udenfor Europa. Radikale Venstre vil indføre et klimabidrag på fly for at få penge til at erstatte importeret flybrændstof med danskproduceret grønt flybrændstof. Klimabidraget skal være på 100, 300 og 450 kr. for hhv. korte, mellemlange og lange flyrejser i 2030. Pengene går til at udvikle og producere grønne brændstoffer fra grøn el. Hent udspil
Grøn frihed [PDF]


---

# [PDF] regnbuen-skal-forsvares-ikke-forbydes.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/v5kfdg2d/regnbuen-skal-forsvares-ikke-forbydes.pdf

Regnbuen skal 
forsvares, ikke 
forbydes.
22
Regnbuen skal forsvares  
– ikke forbydes
EU har i mange år været frontkæmper i at sikre frihed, tryghed og lighed 
for alle – uanset køn, seksualitet eller etnicitet. Til trods for store fremskridt 
opleves der stadig alt for mange hindringer for LGBT+-personers ret til at 
være den, man er og elske, hvem man vil. I flere EU-lande krakelerer rettig-
hederne for seksuelle minoriteter, og menneskerettigheder tilsidesættes og 
tilbagerulles, hvor de burde beskyttes og udbygges. 
Derfor går Radikale Venstre til Europa-Parlamentsvalg på at styrke LGBT+-
personers rettigheder i Europa, så EU kan leve op til sit eget motto om at 
være en union ”forenet i mangfoldighed”. Vi foreslår, at vi: 
1. stiller krav på EU-niveau om en fælles tilgang til anerkendelse af ægte- 
 skaber og partnerskaber mellem personer af samme køn med alle de   
 fordele og rettigheder, der hører med ægteskabet
2. udvider opholdsdirektivet til at gælde for alle par – uanset køn
3. indleder retssager mod lande, der ikke overholder regler om familiesam-  
 menføring af personer med samme køn 
4. bruger de hårdeste sanktionsmuligheder i værktøjskassen mod lande,   
 hvis lovgivning diskriminerer LGBT+ personer
5. fremsætter fælles lovgivning, der forpligter medlemslande på at beskytte   
 og styrke LGBT+-personers rettigheder bredt
6. vedtager et EU-direktiv, der sikrer, at diskrimination mod LGBT+ personer   
 skal dømmes som hadforbrydelse i alle medlemslande
7. beskytter og understøtter LGBT+- og SRSR-organisationer og menneske-  
 rettighedsforkæmpere
Regnbuen skal forsvares - ikke forbydes. Det er på tide, at EU sætter handling 
bag ordene og lever op til sine egne idealer om frihed, ligeværd og ligebe-
handling. 
Der er brug for en plan B!
33
Forenet i mangfoldighed 
En bekymrende konservativ bølge skyller i disse år ind over Europa til stor 
skade for kvinder og minoritetsgruppers rettigheder og sikkerhed. Anti-gen -
der-bevægelsen spreder sig og trækker visse medlemslande i en antidemo-
kratisk retning, hvor den med særligt køn, ligestilling og reproduktion som 
helt centralt omdrejningspunkt skaber øget polarisering. Den skarpe højre -
drejning truer Europa indefra. LGBT+-fjendsk lovgivning spreder sig mellem 
medlemslande, og ryster ved de grundlæggende værdier, som EU bygger på: 
At alle mennesker fødes frie og ligeværdige, og at ingen derfor må diskrimi-
neres i deres adgang til de grundlæggende rettigheder. EU er nemlig mere 
end et økonomisk fællesskab - det er et værdifællesskab, og i dag lykkes EU 
ikke med at levere tilstrækkelig beskyttelse af helt fundamentale friheds -
værdier. 
EU vedtog i 2020 en strategi, der skal sikre, at alle LGBT+-personer i unionen 
skal beskyttes, have lige muligheder og deltage fuldt ud i samfundet. Allige-
vel accepterer vi, at denne gruppe af borgeres helt basale menneskerettig-
heder krænkes hver eneste dag i vores egen union. De seneste år er der 
taget drastiske tiltag. I Ungarn er der indført såkaldt “anti-LGBT+-lovgivning”, 
der blandt andet forbyder, at børn og unge bliver præsenteret for homo-
seksualitet og alternative kønsidentiteter i undervisningen. Det svarer til, 
at skolebørn ikke vil kunne se et afsnit af Gurli Gris, hvor Penny Polar Bear 
er med, fordi hun har to mødre. I 2024 er der stadigvæk 12 europæiske 
medlemslande, der ikke tillader ægteskab mellem to personer af samme 
køn. I Polen har præsident Duda tilmed ytret ønske om at forbyde LGBT+-par 
at adoptere. I Italien kan man med tilbagevirkende kraft få fjernet sit navn fra 
sit barns fødselsattest, hvis man er medmor. Og i Bulgarien har man netop 
forbudt juridisk kønsskifte for transpersoner. Det er forældede og diskrimi -
nerende menneskesyn - som vi for længst burde have forladt - der gentagen -
de dukker op og sågar cementeres i lovgivning. 
Det kan ikke fortsætte. Det handler ikke kun om rettigheder for bestemte 
minoritetsgrupper. Det handler grundlæggende om, hvilket EU vi vil have i 
fremtiden. I Radikale Venstre vil vi fra LGBT+-frie zoner til en LGBT+-friheds-
zone i hele unionen. Vi drømmer om en union, der sikrer tryghed i alle regn -
buens farver, og hvor alle har både formel og reel ret til at være, den de er, 
og elske, hvem de vil. 
Men kan vi overhovedet løse den slags problemer i EU? Det mener vi, at vi 
både kan og skal. I Danmark har vi blandt andet EU at takke for, at vi har lige 
løn for lige arbejde, en ligebehandlingslov og nu også mere ligelig fordeling 
af barslen. Ligesom det var debatten i EU, der førte til, at Danmark for ikke 
meget mere end et årti siden afskaffede de såkaldte “konerabatter”, der gav 
gerningsmænd mildere straffe, hvis det “bare” var deres kone eller samlever, 
som de havde voldtaget eller slået ihjel. Går det for langsomt med at sikre
44
lige muligheder for alle? Selvfølgelig gør det det – også i EU. Til gengæld kan 
EU skabe enorme forandringer, når først beslutningerne træffes, og der er i 
den grad beslutninger, der venter på at blive truffet på det her område. Det 
skal vi løse i det vigtigste fællesskab, vi har: EU. 
I EU dikterer forældede forestillinger om køn stadigvæk, hvem man må 
elske og gifte sig med. Det er ikke mere end 12 år siden, at ægteskab mel-
lem to personer af samme køn blev lovligt i Danmark. Selvom to personer af 
samme køn nu kan leve frit i et ægteskab herhjemme, er det fortsat sådan, 
at så snart de krydser grænsen til flere andre unionsmedlemslande som 
eksempelvis Letland, Slovakiet eller Polen, anses de ikke længere som en 
familie. Problemet skal især findes i, at meget af den lovgivning, der regulerer 
LGBT+-personers rettigheder og muligheder, falder under familiepolitik, 
der hører under medlemslandenes kompetence. Det muliggør blandt andet 
begrænsninger af LGBT+-personers muligheder for at stifte familie, gifte sig 
mv., fordi det kan anskues som værende i modstrid til “traditionelle familie-
værdier” i et medlemsland. 
EU sikrer, som reglerne er i dag, at et medlemsland er forpligtet til at aner-
kende et ægteskab mellem to personer med samme køn, hvis ægteskabet 
er indgået i et andet medlemsland som eksempelvis Danmark. EU forpligter 
også medlemslandene på at anerkende ægteskabet i en vis grad i hjemlan -
det. Forpligtelsen gælder dog alene med henblik på at anerkende opholdsret 
til unionsborgerens ægtefælle. Det tager sig dog meget forskelligt ud. I flere 
medlemslande vil det være sådan, at selvom man anerkender, at de to per-
soner er blevet gift, vil de ikke få adgang til de formelle rettigheder, der følger 
med et ægteskab. Det udgør ligeledes en hindring for den frie bevægelighed, 
at en række EU-medlemsstater ikke sidestiller et registreret partnerskab 
med ægteskab. Det betyder nemlig, at EU-reglerne ikke giver en automatisk 
ret til familiesammenføring med en ægtefælle af samme køn.
Den forældede forestilling om, at kærlighed kun finder sted mellem mand 
og kvinde, ses ikke alene ift. ægteskaber og partnerskaber men også i nogle 
medlemslandes syn på, hvad der er en rigtig familie. Sidste år ændrede den 
ungarske regering eksempelvis landets forfatning, så det nu er blevet stort 
set umuligt for homoseksuelle par at adoptere. Ungarske børn skal fremover 
opdrages efter en kristen fortolkning af kønsrollerne, hvor forældreskabet 
kun kan bestå af en kvinde og en mand.
LGBT+-personer er i langt større risiko for at blive udsat for diskrimina -
tion og forskelsbehandling. 43 % af LGBT+-personer i EU følte sig i 2019 
udsat for forskelsbehandling. Det er ikke mere end syv år siden, at Dan -
mark fjernede transkønnethed fra listen over psykiske sygdomme og seks 
år siden, at WHO fulgte trop. Selvom vi herhjemme de seneste år har taget 
en række vigtige skridt henimod bedre beskyttelse af LGBT+-personer, er 
denne gruppe stadig enormt udsat. Det gælder både på arbejdsmarkedet,
55
i uddannelsessystemet, i adgangen til sundhedsydelser, i sportsudøvelse, 
muligheden for at stifte familie mm. Ligesom at LGBT+-personer er stærkt 
overrepræsenterede i statistikker om mistrivsel, selvskade og ensomhed. 
Homo- og biseksuelle har lavere uddannelsesgrad end heteroseksuelle, og 
transkønnede personer forsøger otte gange så ofte at tage deres eget liv 
sammenlignet med resten af befolkningen.
Det seneste år, er der dokumenteret en klar stigning i antallet af hadefulde 
politiske udmeldinger rettet imod LGBT+-personer og især imod transper-
soner (ILGA, 2024). En af forklaringerne er den anti-gender-lovgivning, der 
fremsættes i flere medlemslande blandt andet om forbud mod juridisk køns- 
skifte. En debat, der også fandt vej til Danmark. Selvom vi herhjemme er 
blandt de lande i EU, der beskytter LGBT+-personer bedst, så fremhæves 
Danmark i denne forbindelse, som et af de lande, hvor transpersoner især er 
udsat for had.
Det er hovedrystende, at disse ting kan få lov at finde sted hver eneste dag i 
en union, der bygger på demokratiske værdier og menneskerettigheder.
66
Radikale Venstre foreslår
At alle skal have ret til at elske, hvem de vil  
 
• Vi vil stille krav på EU-niveau om en fælles tilgang til anerkendelse  
 af ægteskaber og partnerskaber mellem personer af samme køn    
 med alle de fordele og rettigheder, der hører med ægteskabet, samt at  
 EU-medlemsstaterne skal indføre relevant lovgivning med henblik på 
  at sikre fuld respekt for retten til privat- og familieliv uden forskels-  
 behandling. To personer med samme køn skal kunne tage til eksem- 
 pelvis Danmark og blive gift og få deres ægteskab anerkendt fuldt og   
 helt i deres hjemland efterfølgende.  
• Udvide opholdsdirektivet til at gælde for alle par – uanset køn – så 
 vi fjerner de hindringer, som personer af samme køn står over for, når  
 de udøver den grundlæggende ret til at fri bevægelighed inden for EU.  
• Kommissionen skal rejse sager ved EU-domstolen  mod medlems- 
 lande, der kompromitterer den frie bevægelighed ved ikke at overhol- 
 de EU’s bestemmelse om familiesammenføring af personer med   
 samme køn, som det er tilfældet i eksempelvis Rumænien.
 
At vi reelt beskytter mennesker mod diskrimination  
på baggrund af køn og seksualitet 
 
• EU skal bruge de hårdeste sanktionsmuligheder i værktøjskassen  
  mod lande, hvis lovgivning diskriminerer LGBT+ personer. At rejse en   
 sag ved EU-domstolen er det mest effektive redskab, som vi har i EU   
 ift. at sætte ind overfor lande, der ikke overholder reglerne. Derfor skal  
 Kommissionen mere systematisk indlede retssager, når medlemslande  
 ikke lever op til grundlæggende værdier og diskriminerer minoriteter   
 og kvinder. Ved gentagende brud, skal pengekassen smækkes i, så det   
 bliver tydeligt for alle medlemslande, at det kan koste dyrt, hvis man   
 bryder med demokratiske værdier, som man selv, har skrevet under   
 på. 
• EU skal fremsætte fælles lovgivning, der forpligter medlemslande  
 på at beskytte og styrke LGBT+-personers rettigheder bredt fx ift.  
 til sundhed, uddannelse, arbejdsmarked, beskæftigelse, familiesam-
 men føring herunder med fælles børn, anerkendelse mm.
77
 Radikale Venstres folketingsgruppe  
og kandidater til EP-valget 2024
JUNI 2024
• Diskrimination af LGBT+-personer skal kunne dømmes som had-   
 forbrydelse i alle medlemslande: EU skal udarbejde et direktiv, der   
 beskytter LGBT+-personer mod hadforbrydelser, herunder at medtage  
 homofobisk og transfobisk had som mulige motiver i den nationale  
 lovgivning om kriminalitet motiveret af fordomme. Desuden skal der   
 igangsættes  et samarbejde i Europol, om hvordan retshåndhævende  
 personale opkvalificeres til bedre at håndtere sager om hadforbrydel-  
 ser begået af LGBT+-personer herunder, hvordan hændelser registre-   
 res.
• LGBT+-organisationer og menneskerettighedsforkæmpere skal   
 forsvares og understøttes, blandt andet gennem bæredygtig EU-  
 finansiering til civilsamfundet, herunder LGBT+- og SRSR-organisa-  
 tioner.


---

# [PDF] et-europaeisk-opgor-med-vold-mod-kvinder.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/qz1hlhrt/et-europaeisk-opgor-med-vold-mod-kvinder.pdf

Et europæisk 
opgør med vold
mod kvinder.
22
Et europæisk opgør  
med vold mod kvinder
 
Overalt i verden er kvinders grundlæggende frihedsrettigheder under pres. I 
disse år buldrer højreradikale strømninger frem og mobiliserer massivt omkring 
forældede kvindesyn. Der sættes spørgsmålstegn ved noget så fundamentalt 
som retten til sin egen krop. Det gælder også hos os her i Europa, og eksempler-
ne er brutale. I Ungarn og Polen indføres restriktive love, der i udstrakt grad 
begrænser kvinder, og de kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, der gør 
oprør, udsættes massivt for vold og trusler. 
 
I disse år er verden og ikke mindst Europa præget af krig, konflikt og ustabilitet. 
Det øger risikoen for blandt andet flugt, seksuel vold og undertrykkelse, der 
især rammer kvinder. Det sker hver eneste dag også i Ukraine, hvor seksuel vold 
og voldtægt benyttes som våben i krigsførelse. 
Vold mod kvinder og piger er en af de mest systematiske og udbredte menne-  
skerettighedskrænkelser på verdensplan. Alene i EU har hver tredje kvinde 
været udsat for fysisk eller seksuel vold, hovedsagelig begået af partnere 1. Her-
hjemme udgør partnerdrab den største enkeltstående drabstype. Hvert femte 
drab i Danmark er et partnerdrab, og langt størstedelen af ofrene er kvinder 2. 
 
I Radikale Venstre er vi bekymrede for den højredrejning, der vinder frem i disse 
år med Orbán, Duda, Meloni mfl. Vi vil en anden vej. Vi ønsker et stærkt og frit 
Europa, hvor man kan være, hvem man er og elske, hvem man vil. Vi vil arbejde 
for en progressiv union, og vi drømmer om en fælles styrket indsats mod diskri-
mination og vold mod kvinder, så vi kan sikre lige muligheder for alle – uanset 
køn, seksualitet eller baggrund. Tiden kalder i den grad på at stå imod kvinde-
fjendskhed og værne om kvinders sikkerhed og frihed. Der er brug for en plan B.  
1 FRA, 2014: https://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-
results-report 
2 Justitsministeriet, 2024: https://www.justitsministeriet.dk/pressemeddelelse/ny-rapport-hvert-femte-
drab-i-danmark-er-et-partnerdrab/
33
Den frie abort er under pres 
Kvinders krop har altid været en kampplads. Mens vi i Danmark er i færd med 
at modernisere og forbedre reglerne for den frie abort, som vi har kunne fejre 
i mere end 50 år, er en modsat bevægelse i gang rundt om i verden - også her i 
Europa! I USA har højesteretten underkendt den afgørelse, der de seneste 50 år 
har sikret amerikanske kvinder ret til fri abort. Næsten 30% af de amerikanske 
kvinder bor nu i stater, hvor det enten er ulovligt eller stort set umuligt at få 
en abort. I Ungarn har Orbáns regering skærpet reglerne for, hvad en ansøg-
ning om abort skal indeholde, herunder krav om at gravide kvinder fremover 
bl.a. skal lytte til fostrets hjerteslag, før de får lov til at gennemføre en eventuel 
abort. I Polen har parlamentet indført en af Europas strammeste abortlovgiv -
ninger. Den såkaldte ”anti-abortlov”, der stort set umuliggør abort til stor fare 
for de polske kvinders liv og sundhed. Kvinder, der forsøger at få en abort alli-
gevel pga. fosterskade, kan få op til fem års fængsel. En lovgivning, som vi kun 
kan håbe på, at den nye pro-europæiske koalitionsregering lykkes med at rulle 
tilbage. I Italien forsøger Melonis regering at indskrænke abortretten og har ind -
ført foranstaltninger, der giver anti-abort-aktivister adgang til abortklinikker. På 
Malta er der totalforbud mod abort. Og i vores eget rigsfællesskab på Færøerne 
- der er tæt samarbejdspartner med EU - er det her i 2024 stadig ulovligt at få 
en abort, medmindre kvinden har været udsat for voldtægt. I EU’s charter om 
grundlæggende rettigheder står der, at alle har ret til at drive virksomhed, mens 
retten til sin egen krop ikke står nævnt med et ord. Det kan og skal vi gøre bedre 
i Europa.
  
Vold mod kvinder er stadig et udbredt og dødeligt problem  
i hele EU
Kønsbaseret vold og vold i hjemmet er fortsat almindeligt i Europa og rammer 
særligt kvinder og piger. “Text me when you get home” viste os tydeligt, hvordan 
vold og risikoen for vold er et problem, som kvinder på tværs af alders- og 
landegrænser lever med. Langt de fleste kvinder lærer hinanden at dele liveloka -
tioner fra deres telefoner, når de går hjem alene om natten, holde nøglerne i 
hånden, skifte fortov og holde sig på oplyste veje. Vold har enorme konsekven -
ser for de udsattes livsmuligheder og store økonomiske omkostninger for sam -
fundet. I 2021 blev kønsbaseret vold i hele unionen anslået til at koste omkring 
366 milliarder euro om året. Vold mod kvinder udgør 79 procent af disse omko -
stninger. Det svarer til 289 milliarder euro3. Vold mod kvinder er især udbredt 
i hjemmet, som ellers skulle være trygt. På tværs af medlemslandene blev der 
registreret en betydelig stigning i fysisk og psykisk vold mod kvinder under 
covid-19-pandemien. Undersøgelser viser, at opkald til hjælpelinjer vedrørende 
vold i hjemmet er femdoblet i nogle lande 4. Derfor er det enormt positivt, at EU-
landene i februar blev enige om at vedtage et EU-direktiv med en række indsat -
ser, der skal imødegå vold mod kvinder. Med direktivet sættes der nu bredt ind 
3 EIGE, 2021
4 Gender Equality Index, 2022
44
overfor især cyber vold – som er et stigende problem i hele unionen – og kvin -
delig kønslemlæstelse, som 600.000 kvinder i Europa estimeres at have været 
udsat for5. Det er vigtige og gode skridt, men der er stadig lang vej igen ift. at 
bekæmpe både seksuel, fysisk og psykisk vold mod kvinder, som er et udbredt, 
ødelæggende og dødeligt problem. I Radikale Venstre ønsker vi en fælles koordi -
neret indsats på hele voldsområdet. 
 
Sex uden samtykke er voldtægt – uanset hvor det sker
Et sted at starte kunne være at fastslå, at sex uden samtykke er voldtægt uan -
set, hvor det sker. I dag er det fortsat kun 14 ud af de 27 medlemslande, der har 
en samtykkebaseret definition af voldtægt i deres lovgivning. Det er helt forkert, 
at man som kvinde er dårligere stillet juridisk, hvis man bliver voldtaget på sin 
ferie til Sydfrankrig end i sin seng i Danmark. I forbindelse med forhandlingerne 
om EU-direktivet fra februar forsøgte særligt de irske medlemmer at presse på 
for at indføre en samtykkebaseret definition af voldtægt på europæisk niveau. 
Det lykkedes dog ikke at nå til enighed i denne omgang, og særligt Tyskland og 
Frankrig var imod. Vi ved fra erfaringerne med at kæmpe for en samtykkelov 
herhjemme, at det tager tid og vedvarende fokus at flytte kultur og holdninger. 
Derfor vil vi blive ved med at presse på for, at vi får indført en samtykkebestem -
melse på europæisk niveau.
5 EP, 2020 https://www.europarl.europa.eu/topics/da/article/20200206STO72031/omskaering-af-  
kvinder-hvor-hvorfor-og-hvad-er-konsekvenserne
55
Radikale Venstre foreslår
Fælles europæisk handlingsplan om vold mod kvinder   
Vi ønsker en koordineret indsats gennem en handlingsplan om vold mod 
kvinder på EU-niveau, der tager vold alvorligt som det eksistentielle sik -
kerhedsproblem, det er. Vi er glade for det EU-direktiv, der blev vedtaget 
i februar - særligt ift. at tage flere tiltag mod at kriminalisere digital vold 
og misbrug af kvinder. Men vi ønsker at gå væsentligt videre, end aftalen 
lægger op til. Handlingsplanen kan bl.a. indeholde investeringer i fore -
byggelse af vold i nære relationer og viden om vold, skærpede sanktioner 
mod medlemslande, der diskriminerer kvinder eller eksempelvis ikke le -
ver op til Istanbulkonventionen, skærpede krav til ratificering af ILO c190 
om seksuel chikane på arbejdspladsen, og at indføre at vold mod kvinder 
betragtes som et brud på EU-traktater.  
Indskriv retten til fri abort i EU’s charter om grundlæggende 
rettigheder 
Så det gøres helt tydeligt, at en indskrænkning af kvinders frie valg over 
deres egen krop er i modstrid med grundlæggende frihedsrettigheder. 
Det kan ikke være rigtigt, at det er en grundlæggende rettighed at drive 
virksomhed, men ikke at bestemme over sin egen krop. Retten til at 
beslutte om man vil sætte et barn i verden, skal altid være kvindens – 
ikke statens.   
Give alle kvinder ret til fri og gratis abort i Danmark, hvis 
deres hjemland forbyder det
Så eksempelvis polske, ungarske og maltesiske kvinder kan få adgang 
til sikker, fri og gratis abort, så længe deres hjemlande bliver ved med at 
forbyde det. 
Indfør samtykkelovgivning på EU-niveau
Vi ønsker at ensarte medlemslandenes voldtægtslovgivning ved at ind -
føre en fælles europæisk juridisk definition af voldtægt baseret på sam -
tykke. Vi vil stille alle europæiske kvinder lige, så det står helt klart i alle 
medlemslande, at sex uden samtykke er voldtægt.
•
•
•
•
 Radikale Venstres folketingsgruppe  
og kandidater til EP-valget 2024
MAJ 2024


---

# [PDF] allemandsret_rv-udspil_20-05-2025.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/yywb4tg4/allemandsret_rv-udspil_20-05-2025.pdf

Ny dansk allemandsret 
med bedre adgang til   
mere natur for flere
 
 
 
Maj 2025
Ny dansk allemandsret 
med bedre adgang til   
mere natur for flere
 
 
Naturen er en gave, der gives videre fra 
generation til generation. Også helt 
bogstaveligt. På en vandretur. I et telt. 
Omkring et bål. På fisketuren. Eller på jagt 
efter kantareller dybt inde i skoven. Men 
alt for mange naturelskere – unge som 
ældre – møder ”adgang forbudt” skilte og 
strenge regler, når de vil ud i skove, enge og 
kystområder. Derfor vil Radikale Venstre 
indføre en dansk allemandsret, der kan åbne 
vores natur og skove for flere og forbedre 
rammerne for vores friluftsliv.
2 
Ud på tur – aldrig sur. Sådan lyder et norsk ordsprog. Og 
vores skandinaviske naboer har grund til ikke at være sure. 
For det er nemmere at komme ud på tur både i Sverige, 
Norge og Finland, hvor en lovfæstet allemandsret giver 
befolkningen ret til at færdes ansvarligt i naturen, ret til 
at overnatte i naturen og ikke mindst ret til at sanke fra 
naturens spisekammer. Og i Norge går snakken nu, om 
allemandsretten skal være en grundlovssikret ret. 
Det kan vi lære af i Danmark.
For allemandsretten er ikke bare en mulighed for at nyde 
naturen og blive klogere på dyr og planter. Med den følger 
også en dannende forpligtelse til at tage vare om naturen, 
at vise hensyn til andre mennesker, dyr og planter. Det er
en måde give bedre natur og naturoplevelser videre til næste 
generation. Derfor foreslår Radikale Venstre nu en dansk 
allemandsret. 
Der er desværre fortsat store begrænsninger, når vi færdes 
i naturen i Danmark – både alene og i fællesskab. For ofte 
mødes foreninger med et bestemt ’nej’ når de ansøger om at 
samles i offentlige skove. Og går du en tur i de private skove 
må du ikke gå uden for stier eller veje. Du må heller ikke færdes 
i skovene efter solnedgang. Og du må slet ikke slå et telt op – 
hverken i de private skove eller langs Danmarks kyster.   
Det vil Radikale Venstre lave om på. For vores natur er smuk, og 
med den grønne trepart vil der blive meget mere af den, som vi 
alle bør få glæde af, da vi også alle er med til at betale for den. 
Naturen er vores fælles arv. Men alt for længe er naturen blevet 
forsømt, og vi tror på, at en dansk allemandsret kan bidrage til 
at styrke vores bånd til naturen og vores ansvarsfølelse for den. 
For med en allemandsret følger også pligten til at tage vare om 
naturen.
Radikale Venstre vil give bedre og nemmere adgang til 
Danmarks natur ved at 
•  indføre en dansk udgave af allemandsretten
•  tillade fri teltning på alle offentlige skov- og naturarealer samt  
 langs hele den danske kyst 
•  styrke foreningslivet i naturen og de fælles friluftsaktiviteter
•  sikre bevaring af de sidste markveje, stier og læhegn
•  stille krav om bedre adgang til naturen i Grøn Trepart
•  give tilskud til etablering af teltpladser, sheltere og   
 vandreruter.
Med dette udspil vil Radikale Venstre styrke forståelsen for 
naturen og sikre, at endnu flere borgere – unge som gamle – får 
gode oplevelser i naturen og i vores skove. Det styrker vores 
trivsel, sundhed og velvære.
Vi vil give glæden ved naturen videre til den næste generation 
og sikre bedre adgang til mere natur for flere i Danmark.
Tiden er kommet til en dansk allemandsret.
3
4
Dansk allemandsret 
Hos vores skandinaviske naboer kan man uden bekymring tage 
et telt på ryggen og begive sig ud i naturen. Finde et stille sted, 
slå teltet op, tænde bål og lave mad. Og når natten trænger sig 
på, kryber man i soveposen. Det kan man, fordi vores nordiske 
naboer har indført en allemandsret, som giver offentligheden 
adgang til store dele af de offentlige og privatejede natur-
områder. Her er der som udgangspunkt offentlig adgang til 
stier, veje og i vidt omfang også adgang til at færdes uden for 
stier og veje, i skove og på udyrkede arealer. Allemandsretten 
har forskelligt udtryk i de enkelte lande, men fælles er, at den 
private ejendomsret og befolkningens adgang til naturen er 
sideordnede prioriteter i lovgivningen. Samtidig er der en pligt 
til at færdes under hensyn til natur, lodsejere og privat ejendom. 
Det har styrket borgernes forhold til naturen og bidraget til 
store naturoplevelser for store og små. 
Derfor foreslår Radikale Venstre, at der skal sikres bedre 
adgang til Danmarks natur på både offentlige og private arealer 
ved at indføre en dansk allemandsret, på en måde der ikke vil 
medføre negative konsekvenser for naturen. Den kan hente 
inspiration fra allemandsretten i de andre nordiske lande, men 
ville skulle tilpasses danske forhold. Det kan være ved at tage 
hensyn til, at naturen i Danmark er mere fragmenteret og udgør 
en begrænset del af det samlede landareal, samt at store dele 
af naturarealerne i Danmark er privat ejede. 
Kernen skal dog være, at en danske allemandsret skal 
udvide borgernes muligheder for at færdes til fods på private 
naturarealer, skove, langs søer og åer samt i det åbne land 
langs læhegn, diger, bræmmer, skovbryn og på udyrkede 
arealer, hvor der ikke kan ske skade på afgrøder, f.eks. 
stubmarker, mv. 
Det skal gøre det nemmere at tage på fisketur, vandretur eller 
en overnatning i skoven.
Derfor skal en dansk allemandsret indebære:  
•  Retten til at færdes til fods i de danske skove og øvrige natur  
 uanset ejerskab i passende afstand til bebyggelse
•  Retten til at fiske med fiskestang og sanke bær, svampe mv.  
 til eget forbrug – også længere inde i skoven
•  Og ikke mindst retten til overnatning i telt også på private  
 naturarealer og i skove, hvor naturen er tilstrækkelig robust  
 og med god afstand fra bebyggelse fx 300 meter. 
Med en udvidet ret til at færdes i naturen følger der en pligt til 
at færdes hensynsfuldt og ikke gøre skade på natur og privat 
ejendom.
Da Danmark er et lille land, skal der tages nærmere stilling 
til rækkevidden af en dansk allemandsret herunder særligt i 
forhold til at sikre, at allemandsretten ikke kommer til at have 
negative konsekvenser for naturen eller unødvendige gene 
for lodsejere.  Allemandsretten skal indrettes i respekt for 
beskyttede arter og naturtyper samt tilgodese fredninger, 
naturområdernes størrelse og give mulighed for aflukning 
af områder i forbindelse med f.eks. jagt, ynglesæson mv. 
Offentlige myndigheder skal derfor have muligheder for at 
fastlægge begrænsninger for allemandsretten f.eks. i forhold 
til, hvilke naturområder, der skal være ret til at overnatte i 
hvornår, hvis det er nødvendigt af hensyn til beskyttelse af 
naturgrundlaget.
Derfor foreslår Radikale Venstre også at nedsætte en 
Allemandsretskommission bestående af eksperter, forskere, 
friluftsforeninger og et bredt udsnit af naturen- og skovens 
interessenter, som skal udforme et forslag til de konkrete vilkår 
en dansk allemandsret, så der sikres videst mulig adgang til 
naturen, samtidig med at der tages hensyn til naturen, lokale 
forhold samt lodsejeres privatliv og legitime interesser.
Selvom en dansk allemandsret skal afvente 
Allemandsretskommissionen, kan det ikke vente med at styrke 
adgangen til naturen på den korte bane. Derfor vil allerede 
nu se på hvordan flere offentlige arealer kan åbnes mere op, 
give en håndsrækning til kommuner og lodsejere som ønsker 
at øge tilgængeligheden til deres arealer og ikke mindst give 
foreningslivet bedre rammer for at får unge og ældre med i 
naturen. 
Fri teltning på alle offentlige  
naturarealer, kyster og skove
Med Fredningsloven af 1917 blev der givet adgang til alle 
danske kyster og mulighed for at sove under åben himmel, og 
5
6
i 2004 blev det tilladt at slå sit telt op i flere statsskove, men 
langt fra alle. Nu er tiden kommet til at tage de næste skridt. 
Vi skal åbne adgangen til alle offentligt ejede naturarealer 
og skove – samt i videst muligt omfang til de private, under 
hensyn til at det i visse områder og perioder kan være rimeligt 
med begrænsninger for deres brug og udvikling. Mens en 
fuld implementering af den danske allemandsret skal afvente 
Allemandsretskommissionen, vil vi på den korte bane udvide 
retten til fri teltning i alle statslige, kommunale og regionale 
skove, åbne naturarealer, langs søer og åer og ikke mindst 
langs vores mere end 8750 km. lange kyststrækning landet 
rundt. Samme regler som i dag: højst 1 nat samme sted, højst  
2 telte sammen og ikke større end 3-personerstelte.
Sikre bevaring af de sidste  
markveje, stier og læhegn
Der er over 50 år sket en halvering af stier og markveje i det 
åbne land. Det er en følge af årtiers centralisering af dansk 
landbrug og en strukturudvikling, så landbruget i dag er på 
langt færre hænder end før, men med markant større og 
sammenhængende marker. På bekostning af biodiversiteten  
og adgangen til vores fælles natur.
I dag kan stier og veje nedlægges alene på baggrund af en 
anmeldelse fra en lodsejer til kommunen. Hvis kommunen ikke 
reagerer på en sådan henvendelse inden for fire uger, kan 
markvejen nedlægges. Markveje og stier er vigtige rekreative 
færdselsårer, og derfor bør der i kommunerne i stedet altid 
tages konkret stilling til en nedlæggelse. Det giver lystfiskeren 
mulighed for at komme ned til søer og åer, den vandrende 
mulighed for at komme videre til de næste lejrplads og så kan 
det være en grøn korridor for vilde planter, insekter og dyr og 
bidrager dermed til biologisk variation i landskabet. 
Derfor foreslår Radikale Venstre, at nedlæggelse af stier 
og veje i det åbne land skal begrænses og fremover vil 
kræve forudgående myndighedsgodkendelse med offentlig 
annoncering og mulighed for at anke til Klagenævnet. 
Eksisterende stier og veje i det åbne land må dog ikke 
blive barrierer for at genskabe større sammenhængende 
naturarealer, og derfor skal det fortsat i særlige tilfælde være 
muligt især at omlægge, men eventuelt også nedlægge, stier, 
når formålet er udvikling af sammenhængende natur.
Styrke foreningslivet i naturen  
og de fælles friluftsaktiviteter
I dag er der krav om anmeldelse og ansøgning hos lodsejere af 
en række organiserede friluftsaktiviteter som f.eks. spejderne 
på tur, orienteringsløbere eller skoler og fritidsinstitutioner på 
udflugt. Radikale Venstre ønsker at gøre det endnu mere enkelt 
for foreninger, skoler og institutioner at komme ud i naturen. 
Derfor foreslår Radikale Venstre at reglerne forenkles, så de 
organiserede friluftsaktiviteter med op til f.eks. 50 deltager 
sidestilles med uorganiserede aktiviteter, så der ikke længere 
er krav om anmeldelse og ansøgning når man vil ud i naturen, 
så længe det sker i respekt med naturen. 
Anmeldelsesordningen sikrer, at der kan ske en afvejning af, 
om det rekreative pres udgør et problem for natur mv. Flere 
steder, særligt i den bynære natur, er der et kæmpe pres fra 
flere forskellige sider for at komme ud og bruge naturen. Det er 
positivt, men kan betyde at der er områder, hvor der kan være 
behov for at regulere brugen af naturen. 
Derudover vil Radikale Venstre styrke samarbejdet mellem 
de private lodsejere og foreningerne og bl.a. stille midler til 
rådighed i en kommende landdistriktspulje, som bl.a. kan 
bruges til at forbedre faciliteter i skovene og mindske generne 
for de lodsejere, som stiller arealer til rådighed for foreninger. 
Tilskud til etablering af teltpladser,  
sheltere og vandreruter
I takt med vi får et grønnere Danmarkskort og mere natur, skal 
vi også sikre, at der kommer flere telt- og shelterpladser og 
vandreruter. Danmark har allerede internationalt anerkendte 
vandreruter, men endnu flere kan komme til i takt med at vi 
får større sammenhængende naturområder. Det kunne bl.a. 
være i Ålandet ved Skjern Å. Under COVID-nedlukningerne 
fik endnu flere øjnene op for naturens mange muligheder, så 
der aldrig før har være så stor efterspørgsel på de statslige 
shelterpladser. 
Derfor vil Radikale Venstre som en del af en større 
landdistriktsindsats afsætte 100 mio. kr. til en Naturpulje, så 
de grønneste kommunalbestyrelser, som ønsker at gå foran 
for at skabe bedre adgang til naturen i deres kommune, kan 
få medfinansiering til etablering af bl.a. vandreruter, nye stier, 
7
8
shelters og lejrpladser i pagt med naturen eller lignende f.eks. i 
forbindelse med projektet ’Danmarks Naturstier’. 
Styrke adgang til naturen i Grøn Trepart
Med den grønne trepart tegner vi et nyt Danmarkskort. 
Landbrugsjord skal tages ud, og der skal i stedet skabes ny 
og mangfoldig natur. Det er en kæmpe opgave, men også en 
unik mulighed for at styrke samhørigheden mellem menneske 
og natur. Det kan forbedre vores naturforståelse, sundhed og 
trivsel og ikke mindst give plads til, at mange flere borgere i 
Danmark kan komme ud og nyde naturen, hvis det bliver et krav 
for omlægningen. 
Det ønsker Radikale Venstre. Da en stor del af omlægningen 
og udtagning af landbrugsjorden i den lokale udmøntning 
af Grøn Trepart bliver betalt over skatten af os allesammen, 
bør vi også alle have glæde af den ’nye’ natur, det medfører. 
Radikale Venstre foreslår derfor, at treparten skal medtænke 
etableringen og adgangen til flere stier, shelter- og telt-
pladser, ligesom der skal sikres adgang og fiskeret for 
lyst- og sportsfiskere i vandløb i de ådale, som er en del 
af udtagningsprojekterne og hvor der er en bæredygtig 
fiskebestand. Især skal der sikres adgang til vores store 
sammenhængende naturområder samt de store nye 
skovarealer og vådområder, som vil blive skabt. Konkret vil vi 
kæmpe for, at der i tilskudsordninger for skovrejsning, udtag 
af lavbundsarealer, etablering af vådområder m.v. sikres bedre 
adgangsforhold for brugere af naturen. Det kan være ved at 
stille krav om bedre adgang til arealerne, end hvad der følger af 
almindelig lovgivning, eller ved at belønne lodsejere, der skaber 
god adgang til arealerne for offentligheden og etablerer stier, 
veje, overnatningsmuligheder og friluftsfaciliteter.


---

# [PDF] rent_drikkevand_til_den_naeste_generation_aug2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/roin2tps/rent_drikkevand_til_den_naeste_generation_aug2023.pdf

RADIKALE VENSTRES FOLKETINGSGRUPPE
AUGUST 2023
GRUNDVANDSPARKER 
SKAL SIKRE  
RENT DRIKKEVAND
TIL DEN NÆSTE
GENERATION
22
Grundvand uden kemikalier og sprøjtemidler er vores  
ansvar. Med etablering af 200.000 hektar sprøjtningsfrie 
grundvandsparker vil Radikale Venstre sikre rent 
drikkevand til den næste generation.
FORURENING AF VORES GRUNDVAND TRUER DEN NÆSTE GENERATION  
I dag er vores grundvand forurenet af tidligere tiders brug af sprøjtegift og skødesløse 
håndtering af miljøskadeligt affald, mens de pesticider og andre miljøskadelige stoffer vi 
bruger i dag forværrer problemet. 
Hvis ikke vi tager beskyttelse af vores grundvand alvorligt, kan vi ikke sikre vores børn 
og børnebørn rent drikkevand. En effektiv grundvandsbeskyttelse kræver derfor, at vi 
indfører nultolerance overfor giftstoffer i områder, hvor grundvandet til vores drikkevand 
dannes. Kun med et paradigmeskifte i beskyttelsen af vores grundvand kan vi sikre rent 
drikkevand til kommende generationer. 
Det er 40 år siden, at vi for alvor begyndte at tale om grundvandsforurening fra affalds-
depoter, nitrat og pesticider som en videnskabelig erkendt trussel mod vores drikkevand. 
Siden da har Danmark etableret et meget omfattende og kompliceret system af lovgivn-
ing og virkemidler, der skulle forhindre grundvandsforureningen med at fortsætte. Vores 
godkendelsessystem for pesticider, grundvandsovervågningen og det tilknyttede Varsling-
ssystem for Pesticider (VAP) har sikret, at de værste pesticider nu ikke længere benyttes. 
Sideløbende har først amterne og siden regionerne arbejdet med at identificere, karakte-
risere og oprense punktkilder med giftgrunde og affaldsdepoter.
Alligevel stiger fundene af pesticider og andre kemikalier i grundvandet år for år. I dag 
indeholder 55% af vandværkernes aktive boringer pesticidrester. Det skyldes bl.a., at vi 
analyserer for flere og flere stoffer, heriblandt også nedbrydningsprodukter. De fleste af 
de giftstoffer, vi finder, stammer fra pesticider, der blev forbudt for mange år siden, men 
vi finder også stoffer, der stadig er tilladte, herunder uønskede fluor-organiske stoffer. 
Samtidig dukker andre miljøfremmede stoffer som f.eks. PFAS, der er skadelige ”evigheds-
kemikalier”, der bl.a. stammer fra brandskum, sprøjtemidler og andre punktkilder, også op 
mange steder. Den ulykkelige situation i dag dokumenterer, at den præmis, vi har haft de 
sidste 40 år – nemlig at grundvandsforurening kan forhindres ved at regulere brugen af 
de enkelte giftstoffer - ikke holder i virkeligheden. 
NUVÆRENDE BESKYTTELSE AF VORES GRUNDVAND ER IKKE NOK 
 
Den igangværende grundvandsbeskyttelse i boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) 
kan ses som et første skridt hen imod grundvandsparker. Langt størsteparten af det 
grundvand, vi oppumper til drikkevand, kommer imidlertid fra områder uden for BNBO, 
og der er derfor behov for at beskytte de grundvandsdannende oplande. Udover de 
grundvandsmagasiner, hvorfra der i dag sker vandindvinding, er der behov for at beskytte 
nogle magasiner, som vi kan få behov for i fremtiden, når nogle af de eksisterende maga-
siner viser sig at blive forurenede af stoffer, vi ikke kender i dag. Mens BNBO udgør  
0,5-1 % af Danmarks areal, udgør de grundvandsdannende oplande til den samlede
33
eksisterende vandindvinding (eksklusive markvanding) i størrelsesorden 10 gange så store 
arealer - med store variationer mellem landsdelene.
Fremsynede vandselskaber i Aalborg, Hjørring, Odense og Aarhus er allerede godt i gang 
med at gøre grundvandsdannende områder fri for sprøjtegift, men vi kan gøre endnu 
mere, endnu hurtigere hvis der den politiske vilje til det.
ET PARADIGMESKIFTE I BESKYTTELSEN AF VORES GRUNDVAND 
 
Det overordnede formål med grundvandsbeskyttelse er at sikre produktion af rent drik-
kevand på basis af rent grundvand. Sikring af rent grundvand til kommende generationer 
vil kræve, at der fremover ikke benyttes pesticider eller andre miljøfremmede stoffer i de 
områder, hvor grundvandet til vores drikkevand dannes. Desuden skal affaldsdepoter med 
kemikalier fjernes.
Det grundvand, vi pumper op til drikkevand, er en blanding af nyt og gammelt vand. Det 
vil derfor vare et par årtier, inden effekten af grundvandsbeskyttelsen slår fuldt igen-
nem i form af rent grundvand i alle grundvandsparker. For at sikre rent drikkevand til 
forbrugerne vil det derfor i nogle områder være nødvendigt i en periode at fjerne de 
forurenende stoffer ved avanceret rensning på vandværkerne eller finde rent grundvand 
andre steder, hvilket er svært. 
GRUNDVANDSPARKER SKAL SIKRE DRIKKEVAND UDEN GIFTSTOFFER 
 
Som et centralt element i fremtidens grundvandsbeskyttelse vil Radikale Venstre etablere 
hvad vi kalder Grundvandsparker. I grundvandsparkerne skal det rene grundvand have 
første prioritet, så rent drikkevand fremstillet ved simpel bæredygtig vandbehandling 
også fremtiden kan hentes direkte fra Danmarks undergrund. 
Grundvandsparker er vandværkernes grundvandsdannende oplande, hvor der ikke må 
forekomme grundvandsforurenende aktiviteter og affaldsdepoter, så grundvand, over de 
næste mange årtier, kan dannes i en giftfri undergrund.
I fremtiden vil grundvandsparkerne ikke bare være omdrejningspunkt for rent drikkevand, 
men skabe rammerne for mere økologisk landbrug, bæredygtig skovdrift, sammenhæn-
gende naturområder, rekreative formål og produktion af grøn energi. 
NULTOLERANCE OVERFOR GIFTSTOFFER KRÆVER FORBUD MOD SPRØJTNING  
 
En giftfri undergrund gør det nødvendigt at forbyde anvendelse af pesticider, biocider og 
andre grundvandstruende kemikalier samt at fortsætte regionernes arbejde med at fjerne 
og inddæmme punktkilder. Ligeledes vil der i nitratfølsomme områder være behov for at 
begrænse nitratudvaskningen, og der kan være behov for at forbyde vertikale boringer til 
jordvarme. 
Hvor grundvandsparker ligger i bynære områder, kan der også være behov for at regulere 
grundvandstruende erhverv, at tætne kloakker og forhindre andre forureningskilder i at 
nå vores grundvand.
44
HVOR SKAL GRUNDVANDSPARKER PLACERES?  
 
Grundvandsparker skal etableres i de grundvandsdannende oplande til strategisk vigtige 
kildepladser hvor fremtidens drikkevand dannes. 
Vandværkerne kender allerede meget til vores undergrund. Grundvandskortlægning,  
forskningsaktiviteter og hidtidige erfaringer hos vandselskaberne har produceret megen 
nyttig viden og et righoldigt datagrundlag, som gør det muligt med relativ lille ekstra  
indsats at udpege de områder, der bør indgå i grundvandsparker. 
For at sikre hastighed og størst mulig effekt af indsatsen skal udpegning og afgrænsning 
af grundvandsparker ske på baggrund af en risikobaseret plan med en prioriteret fase-
inddelt indsats. På den måde beskytter vi de vigtigste drikkevandsopland først. 
200.000 HEKTAR GRUNDVANDSPARKER SKAL UDPEGES SENEST I 2024 
 
Det haster med at få udpeget grundvandsparkerne, da grundvandsparkerne kan danne 
grundlag for målsætninger om øget skovrejsning, omlægning af landbrugsjord og produk-
tion af grøn energi. Derfor vil Radikale Venstre have udpeget grundvandsparkerne senest 
i 2024. 
Det kræver, at der træffes en række beslutninger i denne folketingssamling: 
• Der skal vedtages en politisk aftale om etablering af grundvandsparker med en klar   
 målsætning om etablering af grundvandsparker med nultolerance overfor forurenende 
  stoffer. Forbuddet mod anvendelse og udledning af giftstoffer i grundvandsparker   
 gælder såvel i landområder som i byområder. 
• Staten skal udstede et landsplandirektiv til kommunerne, der forpligter dem til at  
 etablere grundvandsparker inden 2027 i overensstemmelse EU’s drikkevandsdirektiv. 
• Regulering af vandværkerne skal tilpasses, således at der kan opnås et tillæg til ind-  
 tægtsrammerne, når vandværkerne afholder omkostninger til langsigtet sikring af 
 drikkevandsgrundlaget. 
• Der skal vedtages en lovgivning, som gør det muligt at benytte ekspropriation, såfremt  
 der ikke indenfor en kort tidshorisont kan opnås frivillige aftaler om oprettelse af   
 grundvandsparker, herunder kompensation til jordejeren.
• Det skal sikres, at kommunerne har den nødvendige lovhjemmel, der sikrer landsplan  
 direktivets gennemførelse.
55
5
66
GRUNDVANDSPARKER ER STARTSKUDDET TIL ET GRØNNERE DANMARKSKORT  
 
Når 200.000 hektar af Danmarks areal udlægges til grundvandsparker, åbnes helt nye 
muligheder for at skabe et grønnere Danmarkskort i bedre balance mellem opdyrket 
arealer og den fri natur. 
Når sprøjtning ophører og den konventionelle landbrugsjord tages ud af drift, gives plads 
til naturnær skovdrift, økologisk landbrug, rekreative områder og plads til produktion af 
grøn energi fra vindmøller og solceller. Nye anvendelser der giver landmanden nye mu-
ligheder og samtidigt reducerer landbrugets klimaaftryk mens der sikres rent drikkevand 
til den næste generation. 
Skal den radikale – og nu også regeringens – vision om 250.000 hektar skovrejsning og 
en firedobling af produktionen af grøn strøm fra vind og sol blive til virkelighed, tæller 
hver en hektar og her vil grundvandsparkerne være et substantielt bidrag. Det kræver, at 
planlægningen af en sådan multifunktionel anvendelse sker i tæt dialog med borgerne 
omkring de berørte områder, hvis vi skal lykkes. Og det skal vi. 
FINANSIERING OG ØKONOMI 
 
Status som grundvandspark indebærer, at der ikke må benyttes pesticider eller andre 
giftstoffer på grundvandsparkens område. Når sprøjtning forbydes, reduceres jordens 
udbytte og værdi. Derfor vil det kræve økonomisk kompensation til de eksisterende ejere 
på baggrund af jordens markedsværdi. Afhængigt af jordens anvendelse og kvalitet samt 
om der er tale om ekspropriation eller frivillig udtagning af landbrugsjorden mv. kan en 
godtgørelse forventes i størrelsesorden 100–200.000 kr. pr. hektar for landbrugsområder. 
Denne omkostning foreslår Radikale Venstre at finansiere over vandregningen ved at give 
vandselskaberne mulighed for at hæve taksten ud fra et hvile-i-sig-selv princip. På bag-
grund af den forventede godtgørelse vil der være behov for at hæve prisen på 1 kubik-
meter vand med ca. 2-4 kroner. 
Med udgangspunkt i en gennemsnitlig husstand, der bruger omkring 80 kubikmeter 
vand årligt og med en samlet årlig vandregning på omkring 6000 kr. svarer det til en årlig 
stigning af vandregningen på 2½-5% svarende til omkring 160-320 kr. årligt.
Selvom etablering af 200.000 hektar grundvandsparkerne for at sikre rent drikkevand, er 
forbundet med store omkostninger, er omkostningerne større hvis ikke vi gør noget. For 
skal vi rense drikkevandet for at fjerne pesticider, PFAS eller lignende fra forurenet grund-
vand løber regningen op i omkring 5 kr. pr. kubikmeter for de stoffer, hvor der i dag findes 
kendte rensemetoder. For en række stoffer findes pt. ikke realistiske rensemetoder.
Forebyggelse af grundvandsforurening med grundvandsparker kombineret med den 
nuværende simple vandbehandling på vandværkerne frem for avanceret vandrensning af 
kemikalieforurenet grundvand er en langsigtet bæredygtig løsning, det er god samfunds-
økonomi og kan kombineres med andre ønsker om mere natur, klimatiltag, bedre rekrea-
tive muligheder mv.
77
FAKTA: EU’S DRIKKEVANDSDIREKTIV
Danmark er forsinket med implementering af EU’s nye Drikkevandsdirektiv fra 
2020. Direktivet indeholder en række målsætninger og hensigtserklæringer som 
understøttes af dette udspil.
I direktivet fremgår det af de indledende betragtninger at medlemsstaterne i 
gennemførelse af ”… risikovurdering og risikostyring af indvindingsoplandene for 
indvindingssteder bør følge en helhedsorienteret tilgang og tilsigte at gøre frem-
stillingen af drikkevand mindre behandlingskrævende, eksempelvis ved at mindske 
belastninger, som forurener — eller risikerer at forurene — vandområder, der 
benyttes til indvinding af drikkevand.” 
Videre beskrives i direktivets artikel 8, hvordan risikovurdering og risikostyring 
af indvindingsoplandene for indvindingssteder af drikkevand skal foretages. Her 
angives det, at der ud over en kortlægning af indvindingsoplandene for indvind-
ingssteder og tilhørende identifikation af farer for vandkvaliteten i disse oplande, 
skal ske en gennemførelse af forebyggende foranstaltninger i indvindingsop-
landene, herunder oprettelse af beskyttelseszoner for grundvand. 
Med EU’s målsætning og strategi får vandværkerne omsider opfyldt deres man-
geårige ønske om kvalitetskontrol i hele ’vandkæden’ fra indvindingsoplandet til 
forbrugernes vandhaner. I dag skal vandværkerne opfylde strenge, men rimelige, 
kvalitetskrav til drikkevandet, men uden at have kontrol med ”råvaren”, nemlig 
grundvandet. Dette er uholdbart. 
Radikale Venstres folketingsgruppe
August 2023
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads
1240 København K
radikale.dk


---

# Udspil fra Radikale Venstre - flere grønne og billige boliger til unge i København - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/flere-groenne-og-billige-boliger-til-unge-i-koebenhavn

Det skal være muligt for unge, studerende og førstegangskøbere at få en bolig i København uden at have en formue.
Vi vil derfor skabe flere boliger, der både er grønne og sociale. Læs hele udspillet Hent udspillet
Flere grønne og billige boliger til unge i København
Sådan vil Radikale Venstre skabe ekstra, grønne og billige boliger i København:
1. Udnytte potentialet for flere boliger i tagetager, tomme erhvervsejendomme og midlertidige boliger.
2. Bygge nye gangkollegier med små boliger og store fællesskaber i byudviklingsområder. Konkret ved bl.a. at fremrykke byggeplaner og tilpasse rammevilkår som lånegarantier, boligstøtteregler mv. lokalt og nationalt.
3. Hæve maksimumsbeløbet for almene boliger, så der kan bygges flere almene ungdomsboliger.
4. Øge bebyggelsesprocent for nul-emissionsbyggeri med 10 pct., så det bedre kan betale sig at bygge grønt.
5. Tillade fortætning og nybyggeri ved skinner og indfaldsveje, hvor der er begrænset naturværdi.
6. Øge kommunens boligmål fra 40.000 til 50.000 nye boliger frem mod 2036 (heraf minimum 12.500 almene boliger).  Læs hele udspillet her.


---

# Grøn fremtid for landdistrikterne - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/groen-fremtid-for-landdistrikterne

Danmark er dejligt – ikke mindst uden for de store byer. Vi kæmper for at gøre livet grundlæggende bedre i det lange løb: For næste generation. Både i byer og på landet.
Vores vision er, at flere familier vælger landdistrikter og lokalsamfund til, når de skal slå rødder, at flere unge vender tilbage efter studierne, og at flere seniorer bliver boende, når pensionisttilværelsen kalder. Læs hele udspillet Hent udspillet
Grøn fremtid for landdistrikterne
Udspillet kort fortalt Grønne jobsMere plads til mennesker og flere grønne jobs uden for byerne. Der skal investeres i nye jobs, grøn energi og skabes plads til en ny generation på landet frem for til landbruget.
NaturSkønnere, vildere og rigere natur i vores landdistrikter - åbent for alle.En dansk Allemandsret og den grønne trepart skal give naturen og naturoplevelserne forrang i fremtiden.Vi vil investere i de nødvendige kapaciteter og kræve en plan for at få bremset forureningen af alle danske søer.
Børneliv og uddannelsesmulighederMere leg, mindre mistrivsel og friere uddannelsesvalg.
I alle kommuner skal der ansættes flere uddannede pædagoger og lærere, bygges attraktive campusmiljøer og åbnes uddannelsesveje for flere unge.
Kollektiv transport, elbiler og cykeltureDu skal komme billigere, grønnere og nemmere rundt i hele landet.
Det skal være billigere for almindelige danskere at købe en ny elbil, sætte sig på elcyklen og rejse rundt mellem byerne i den offentlige transport.
Lokale fællesskaber og ildsjæle.
Vi vil sikre mere ilt til lokale ildsjæle, som kan tænde udvikling og fremgang i landdistrikterne.For selvom fællesskaberne er stærke, er vilkårene også hårde for nye projekter og initiativer i landdistrikterne.  Læs hele udspillet.
Du kan hente det som PDF her.


---

# 110% grønt Danmark - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/miljoe-og-klima/110-groent-danmark

Klimaforandringerne raser. De har vist sig at være langt vildere og gå hurtigere end først antaget. Verden har kurs mod en smertelig opvarmning. Fortsætter vi som nu, vil det blive mellem 2,1 og 3,5 grader varmere i 2100. FN’s klimapanel, IPCC, taler i sin nyeste rapport med en tydelighed, der ikke kan misforstås: Hvis ikke vi gør noget ekstraordinært nu, så risikerer vi allerede i 2030 at forbryde os mod Paris-aftalen, hvor vi globalt gav hinanden hånd på at begrænse den globale opvarmning til maks. 1,5 grader. Det siger sig selv, at vi ikke løser det problem med den tænkning, der skabte det. Og vi har ikke brug for flere hockeystave eller planer for planer. Vi har brug for et markant gearskifte. For det er handling og nytænkning, der sikrer grøn forandring. Derfor er her Radikale Venstres bud på at give vores unge og hinanden en tryghed for, at vi kan leve gode, grønne liv.
Visionen er klar. Vi skal have et godt liv uden afsavn i et land, hvor den sidste dråbe olie er væk. Hvor man kan tanke bilen og varme sig med grøn strøm fra vinden og solen. Hvor luften er ren og økonomien stærk, fordi vores landbrug er global ledestjerne på nye teknologier og plantebaserede føde varer. Vores virksomheder kører på grøn strøm – og hvor 100 pct. grøn produktion giver os en globalkonkurrencefordel.
Det er et liv, hvor vandet er rent. Hvor man kan tage på skovtur og fare vild. Og hvor skoven suger så meget CO₂ ud af luften, at livet kan leves i et Danmark, der som det første industrisamfund bliver klimapositivt i tiden efter 2040 - så vi betaler af på vores CO₂-gæld.
Visionen er et nyt partnerskab for et 110 procent grønt Danmark.
Vores plan og vision bygger på de 14 klimapartnerskaber, som dansk erhvervsliv allerede har lagt frem. Med det afsæt er vores bud, at det kan lade sig gøre at nå en CO₂-reduktion på op mod 80 procent i 2030, og at vi kan gå i nul i 2040. Håb og ikke frygt skal udgøre fundamentet for vores fælles fremtid. Og det håb vil vi gøre til virkelighed med inddragelse og medejerskab hos både borgere og erhvervsliv. Derfor vil vi invitere til et nyt partnerskab. Vi foreslår både en ny grøn fond, nye grønne afgifter og ny regulering, så omstillingen kan ske under hensyn til de laveste indkomster og erhvervslivets konkurrenceevne.
Det samlede regnestykke er opmuntrende. Det er en overkommelig investering at give alle danskere mulighed for at leve bæredygtigt – og dermed give vores bidrag til klimaet. Vi har lige nu en historisk chance for at skabe det gode grønne liv i hele Danmark, indfri vores løfter til den næste generation og igen stå som ledestjerne for resten af verden.
Vi kan, hvis vi vil. Hvis vi tør tænke nyt. Sammen. Læs hele udspillet som PDF
110 % grønt Danmark
Du kan også dykke ned i udspillets enkelte tiltag i faktaarkene, som du finder nederst på denne side.   Vejen til et 110% grønt Danmark Med dette udspil vil Radikale Venstre sætte rammerne for, at vi i fællesskab kan tænke nyt og grønt. Kort fortalt handler det om partnerskab, penge og plan.
Partnerskabet
Vores plan skal lede fremfor at diktere. Omstillingen sker bedst, hvis løsningerne udvikles sammen med erhvervsliv, civilsamfund, kommuner og regioner. Derfor vil vi etablere et nyt forpligtende offentligt-privat partnerskab. På den måde vil vi sikre, at løsningerne kan virke i virkeligheden og under hensyn til arbejdspladser, virksomhedernes konkurrenceevne og den sociale balance.
Pengene
Vi kan kun lykkes, hvis vi over de kommende år investerer massivt i omstillingen af hele vores samfund. Vores beregninger viser, at det kræver 25 mia. kr. i engangsinvesteringer. De penge finder vi og hegner ind med en ny grøn fond, Danmarks Klimafond. Så vi ikke år for år, skridt for skridt, skal slås om finansiering til at redde klimaet. Samtidig vil der være nogle løbende udgifter i form af afgiftstab, lempede elafgifter, tilskud til husholdninger og industrien samt støtte til fangst af CO₂, som vi foreslår finansieret af grønne afgifter og reformer.
Planen
På de følgende sider fremlægger vi en plan, som gør det muligt at nå tæt på 80 pct. reduktion af drivhusgasser i 2030. 1) Danskernes forbrug skal gøres grønt ved, at danske varer er produceret grønt og ved, at 2) den energi vi bruger, er grøn. Det kræver en højere CO₂-afgift, investeringer i ny teknologi og meget mere vedvarende energi. Og så skal vi 3) suge CO₂ ud af luften ved at rejse skov og bygge anlæg til fangst af CO₂. Det er vores bud. Konkrete tiltag for de næste 10 år, fordi det er nu, vi skal handle for at blive klimapositive omkring 2040. En plan med op mod 80% reduktion af CO2 i 2030 1990. Det er året som al klimapolitik holdes op i mod. Fra Kyoto-protokollen til verdens første klimalov. Den danske. I 1990 udledte Danmark 77,4 mio. ton CO₂. Med klimalovens målsætning om at udlede 70 pct. mindre drivhusgas end vi gjorde i 1990 kræver det, at vi ikke udleder mere end lidt over 23 mio. ton CO₂ årligt. Vores ambition er 80 pct. reduktioner i 2030. Det betyder, at vi, udover hvad der allerede er politisk besluttet, skal finde reduktioner svarende til mere end 10 mio. ton CO₂.
Det kræver at alle sektorer bidrager. Og dette er vores bud, som peger mod en reduktion af drivhusgasser på knapt 80 pct. omkring 2030. Men det er heller ikke nok. Udover konkrete reduktioner i alle sektorer, vil vi rette op på en historisk ubalance og igen begynde at optage mere CO₂ fra luften i vores store skove. Selvom effekten fra skovrejsning ikke indgår i den beregnede klimaeffekt, vil det over tid være et vigtigt instrument for et klimapositivt Danmark.
“Med klimapartnerskaberne har erhvervslivet vist en historisk vilje til grøn omstilling, der tilsammen peger frem mod både CO₂-fri produktion og service inden for en overskuelig tidshorisont.”
Ja tak til klimapartnerskaber I begyndelsen af 2020 leverede dansk erhvervsliv 13 analyser om deres egen grønne omstilling, de såkaldte klimapartnerskaber. Dertil er kommet et ekstra klimapartnerskab for Forsvaret. Radikale Venstre har tillige forslået et klimapartnerskab med kommuner, som også skal skabe ejerskab hos borgerne og aktivere grønne ildsjæle. Samlet repræsenterer klimapartnerskaberne hele bredden i vores samfund.
Med klimapartnerskaberne har erhvervslivet vist en historisk vilje til grøn omstilling, der tilsammen peger frem mod både CO₂-fri produktion og service inden for en overskuelig tidshorisont. Siden er der taget en række politiske beslutninger, der delvist følger anbefalingerne i de mange partnerskaber.Men der er lang vej igen – og langt flere muligheder.
Radikale Venstre foreslår at sige fuldtonet ja tak til dansk erhvervsliv.
Det arbejde, der allerede er gjort, skal være en trædesten til et nyt og forpligtende grønt partnerskab mellem den offentlige sektor, virksomheder og civilsamfundet i et storstilet offentligt-privat partnerskab, der kan bringe den grønne omstilling i mål. Derfor bygger vores forslag på det, erhvervslivetselv har lagt frem, justeret ud fra de seneste politiske aftaler og tilføjet enkelte nye tiltag, der hvor teknologiudviklingen i de seneste år allerede har gjort potentialet større.
Både forslag og beregninger er uundgåeligt behæftet med usikkerhed, alene fordi prisen på kvoter, fossile brændsler og vedvarende energi hele tiden ændrer sig. Men det må ikke blive en undskyldning for manglende handling. Tværtimod byder vi ind til, at vi handler sammen og finder løsningerne i fællesskab.
“Vi skal handle nu, og vi skal investere nu – og vi bliver nødt til at tænke nyt.”
Danmarks Klimafond: Den store, nødvendige investering Alle partier er i dag enige om, at det er helt nødvendigt at investere i den grønne omstilling. Men når pengene skal findes, forsvinder enigheden, og den politiske vilje støder på grund. Det betyder, at Danmark handler for langsomt i forhold til den klimakrise, vi står i.
Vi skal handle nu, og vi skal investere nu – og vi bliver nødt til at tænke nyt.
Derfor har vi brug for at sikre en større reserve til grønne investeringer – nu. Og derfor foreslår vi at etablere en ny grøn fond, Danmarks Klimafond, som skal finansiere engangsomkostningerne ved den grønne omstilling.
Det drejer sig især om:
• Udvikling og implementering af teknologier og anlæg til at indfange CO₂.• Støtte til erhvervsliv og husholdninger til at få produktionsapparat og varmeforsyning over på grøn strøm.• Danmarkshistoriens største rejsning af skov, der skal rejses nu, men især vil optage CO₂ efter 2030.
Frem mod 2030 kræver det engangsinvesteringer for staten på 25 mia. kr.
Fondens midler skal komme ved at fremrykke beskatningen af kapitalpensioner, så staten får det skatteprovenu ud nu i stedet for først, når pensionerne udbetales. Dermed vil fonden ikke føre til et øget skattetryk, men udelukkende til en fremrykning af skatterne, som borgerne ikke vil tabe på.Tværtimod foreslår vi, at de resterende kapitelpensionsdepoter beskattes med 37,3 pct. mod 40 pct. i dag – efter samme model som i 2012, hvor et politisk flertal bestående af Socialdemokratiet, Venstre, Konservative, SF og Radikale Venstre lavede et tilsvarende greb som led i en skatteaftale.
Med dette greb kan vi få den afgørende sikkerhed for, at pengene til at gennemføre den grønne omstilling er der NU, hvor der er brug for dem. Tempoet er afgørende i disse år, og derfor er vi villige til at fremrykke skatteindtægter på denne måde.
Fonden vil få en startkapital på ca. 75 mia. kr., som skal investeres på markedsvilkår, f.eks. af ATP eller udbydes til andre pensionskasser. Vi forudsætter et afkast på 4½ pct., der målrettes den grønne omstilling.
Klimafonden sikrer dermed finansieringen, der gør det muligt at nå op mod 80 pct. CO₂-reduktion allerede i 2030, klimaneutralitet i 2040 og 110 pct. CO₂-reduktion efter 2040.
Mens fonden skal sikre midler til engangsinvesteringer, skal de afledte løbende udgifter i form af afgiftstab, løbende støtte til CCS og lempede elafgifter finansieres gennem økonomiske reformer og grønne afgifter.
“Den grønne omstilling haster. Vi er nødt til at tage de første skridt nu. Det kan endda gøres ret simpelt, hvis vi tager fat i den CO₂-afgift, vi allerede har.”
CO₂-afgift er drivkraften til grøn omstilling Princippet om, at forureneren betaler, belønner den adfærd, vi gerne vil have og tilskynder til at begrænse den adfærd, som er skadelig. Derfor er afgifter på CO₂ et vigtigt redskab i den grønne omstilling. Det er både retfærdigt og et middel til at drive forandring.
Vores mål er en ensartet CO₂-afgift, som omfatter alle sektorer. Vi ved fra eksperter, at det vil være den billigste og mest effektive vej for samfundet til at nå vores klimamål. En ekspertgruppe ser lige nu på en model for en samlet CO₂-afgift. Når deres anbefalinger kommer, vil det være vigtigt at lytte til dem.
Men den grønne omstilling haster. Vi er nødt til at tage de første skridt nu. Det kan endda gøres ret simpelt, hvis vi tager fat i den CO₂-afgift, vi allerede har.
Vi foreslår at hæve den nuværende CO₂-afgift, så den får samme niveau som den pris, virksomheder betaler for CO₂-kvoter i EU. Det er en enkel model, der kan gennemføres hurtigt og uden stort bureaukrati. Den betyder, at virksomhederne vil betale en højere pris end i dag for at udlede CO₂. Dermed får virksomhederne også et bedre incitament til at træffe grønne, langsigtede og bæredygtige beslutninger.
I dag er kvoteprisen 450 kr. per ton CO₂, og vi sætter i gang med en dansk CO₂-afgift på samme niveau. Herfra skal CO₂-afgiften følge udviklingen i kvoteprisen. Med afsæt i den tendens, som tegner sig i dag, forudsætter vi, at kvoteprisen og CO₂-afgiften i 2026 når 800 kr. per ton CO₂.
Det er vigtigt, at dette forslag ses i sammenhæng med det nye partnerskab med erhvervslivet. Hvis partnerskabet rykker hurtigt og i løbet af få år når de nødvendige resultater ved denne enkle model, kan vi fortsætte med den også efter 2026. Hvis resultaterne ikke nås hurtigt nok, vil der derimod være brug for at hæve CO₂-afgiften til et højere niveau, som afspejler den samfundsøkonomiske omkostning. Her vil en del af provenuet skulle tilbageføres til de mest konkurrenceudsatte erhverv.
Med til partnerskabet hører også, at vi gennem den nye klimafond hjælper virksomhederne med at omstille sig, så de kan omstille sig i en bæredygtig retning og derved undgå den højere CO₂-afgift.
Klimakrisen er global. Alle verdens virksomheder skal omstille sig. Derfor skal Danmark arbejde aktivt for at fremme EU-Kommissionens forslag om, at kvotesystemet udvides, så der betales mere for forurening i EU. Så vi også internationalt får konkurrencevilkår, som gavner klimaet – og de danske virksomheder, som går forrest.   Plan 1: Grønt forbrug og grøn produktion    Elektrificering af danske produktionsvirksomheder  Vores samfund bliver bæredygtigt, når vores forbrug er det. Vores forbrug bliver bæredygtigt, når vi kan købe varer, køre i biler og bruge energikilder, som er grønne. Og danske virksomheder kan blive frontløbere i verden og få en global konkurrencefordel, når de før alle andre bliver i stand til at producere klimaneutralt.
Der skal sættes grøn strøm til danske produktionsvirksomheder
Danmark producerer billig, grøn el i stor stil og har udsigt til, at vores strøm i 2030 er tæt på 100 pct. grøn. Det næste store skridt i den grønne omstilling handler om at bruge vores grønne strøm bedre.Alt som kan elektrificeres direkte, skal elektrificeres direkte. Alt som ikke kan elektrificeres direkte, erstattes så vidt muligt af biologisk fremstillede brændsler, primært biogas. For den lille del af produktionen, hvor udledning af CO₂ ikke kan undgås, skal den i stedet indfanges.
I alle kroge af produktions-Danmark – fra traktoren på marken til ovnen der bager vores brød, fra opvarmning af storrumskontoret til industriens processer – skal grøn strøm fra vindmøller og solceller fortrænge kul, olie og gas. For den direkte anvendelse af strøm er den mest energieffektive og billigste sti i omstillingen mod et bæredygtigt samfund.
Teknologien er i rivende udvikling, og potentialet er stort, hvis vi investerer nu. Den nødvendige omlægning af dansk produktion og service vurderes at kræve ca. 14,5 mia. kr. i ekstra støtte til erhvervslivets og privates investeringer over de næste ti år, hvis omstillingen ikke skal belaste dansk konkurrenceevne.
Derfor vil vi:
Afsætte 2 mia. kr. til omstilling af erhvervslivets processer i forlængelse af puljen til grøn omstilling fra klimaaftalen 2020. Midlerne kan evt. udmøntes som et fradrag for investeringer i elektrificering eller energieffektiviseringer efter nærmere drøftelse i partnerskabet. En CO₂-afgift som beskrevet ovenfor vil yderligere tilskynde virksomhederne til at elektrificere deres produktion.
Landbruget: ny aftale med bindende reduktionsmål  Omstilling af landbruget er fundamentalt for den grønne omstilling. Med landbrugsaftalens bindende klimamål på 55-65 procent i 2030 skal landbruget bidrage markant til et grønnere Danmark. Mindre udledning fra landbrugsjord. Mere skov. Mere plantebaseret produktion. Og et grønnere energiforbrug. Alle er vigtige elementer i landbrugets omstilling, og i dette udspil forudsætter vi, at landbruget leverer som aftalt.
Udover landbrugsaftalen vil vi afsætte 1,5 mia. kr. til at implementere og skalere nye teknologier, der ligger i udviklingssporet i landbrugsaftalen og fremme af plantebaserede fødevarer. Eksempler på udvikling af ny teknologi er fodertilsætningsstoffer og pyrolyse som kan omdanne f.eks. restprodukter fra biogasproduktion til biokul og energiprodukter. Desuden vil vi afskaffe den nuværende refusion af afgifter på diesel i landbruget, så diesel ikke længere favoriseres over grøn strøm.  Grøn transport og grønne flyrejser  I Radikale Venstre drømmer vi om en verden, hvor flyrejsen binder folk sammen på tværs af grænser helt uden et negativt klimaaftryk, hvor vores varer fragtes uden udledninger, og hvor transport i byerne ikke forurener luften.
Og drømmen er inden for rækkevidde. Eldrevne varebiler og lastvogne vinder indpas, og med grøn strøm fra vindmøller og solceller kan vi producere brint til at bruge i bæredygtigt flybrændstof, mens ammoniak og metanol kan bidrage til omstilling af søtransporten.
Teknologierne til en grønnere transport er derude i dag. Men de er stadig meget dyrere end de fossile alternativer. Og efterspørgslen er i dag ikke stor nok. Det vil vi ændre på og skabe rammerne for, at også transportsektoren kan omstille sig grønt.
Omstillingen af erhvervslivets kørsel vil vi fremme med følgende greb:
Udvidet kørselsafgift for erhvervskøretøjer til også at omfatte varebiler.
Stille krav om nul-emissionszoner gældende i eksisterende miljøzoner for varevogne- og lastbiler gældende fra 2025 for varevogne og 2027 for lastbiler.
1 mia. kr. til at støtte køb af nye elektrificerede varebiler og lastbiler og 300 mio. kr. til etablering af ladestandere hos vognmænd, så den nødvendige udskiftning af bilparken kan ske.
Omstillingen af luftfarten vil vi sætte skub i med:
Et nyt klimabidrag på flyrejser, så der fra 2023 lægges hhv. 50, 200 og 300 kr. oven i flybilletten for korte, mellemlange og lange flyrejser, svarende til den svenske flyafgift. Bidraget øges gradvist, så det i 2030 når tysk niveau (hhv. 100, 300 og 450 kr.).
En luftfartsfond med hele provenuet fra klimabidraget – forventeligt 10-15 mia. kr. i perioden 2023-2030. Fondens midler skal føres tilbage til branchen, hvor de skal gå til at udvikle Power-to-Xteknologi og samtidig dække flyselskabernes merudgift ved køb af det bæredygtige flybrændstof.
Med grønne udbud skal det sikres, at den hjemlige søfart i fremtiden vil sejle på grøn strøm. Og med øremærkning af 400 mio. kr. årligt på Forsvarsbudgettet, ønsker Radikale Venstre, at det nye forsvarsforlig bliver en motor i den grønne omstilling, der efterspørger bæredygtigt brændstof til Forsvarets land-, sø- og lufttransport. På den måde vil Forsvaret bidrage til udvikling af søtransporten og skabe grundlag for bl.a. produktion af grøn brint, ammoniak og metanol, som forventes at blive fremtidens grønne brændstof til søs.
Med alle disse tiltag er der lagt de første store brikker i den længe efterspurgte strategiske ramme for udvikling af en Power-to-X-sektor i Danmark. Sammen med tilskudsmæssig ligestilling og teknologineutralitet i støtte til biogas, således at der kan ydes støtte til andre formål en opgradering, skaber vi rammerne for at producere grønt brændstof i Danmark.  Grønt forbrug er også bæredygtig varme  Siden oliekrisen i 1970’erne har vores energisektor været i rivende grøn udvikling. Olie blev i stor stil erstattet af naturgas, og siden sikrede fjernvarmen, at vi kan udnytte overskudsvarme fra elproduktion og affaldsforbrænding, mens biomassen har skubbet kullet ud af kraftværkerne.
Men vi er ikke i mål, og vores forbrug kan ikke blive helt bæredygtigt uden en fuld omstilling af vores varmesektor. Tiden er kommet til at pensionere olie- og gasfyr og reducere vores brug af biomasse i energisektoren.
Derfor vil vi:
Have udfaset olie- og gasfyr i 2030 og fjerne muligheden for ny installation af dem allerede fra 2023.
Udbygge fjernvarmenettet og udbrede varmepumper, så flere får deres varme derfra.
Skærpe bæredygtighedskravene til biomasse – og mindske brugen så meget, at vores forbrug svarer til den biomasse, som vi bæredygtigt kan producere herhjemme.
Stoppe udbygningen af ny biomassekapacitet i Danmark og lave en plan for afvikling af biomassen på decentrale værker inden 2030, der inkluderer en ny afgift på biomasse.
Danske husejere og virksomheder skal have klar besked: Når oliefyret eller gasfyret står af, skal det erstattes af fjernvarme eller en varmepumpe. Det skal ikke længere skal være muligt at installere et olie- eller gasfyr fra 2023. Udskiftningen vil vi hjælpe på vej ved at målrette de eksisterende tilskudsmidler samt tilføje yderligere 1,2 mia. kr. til udfasningen af olie- og gasfyr. Samtidig vil vi sænke grænsen for elvarmeafgiften, så også mindre boliger kan få fuld gavn af den lave afgift.
Vi skal have fjernvarme ud til mange flere danskere, og det skal ske i samarbejde med kommunerne. Det kræver en bedre mulighed for at planlægge og gennemføre fjernvarmeudbygning, herunder samlede planer, der også inkluderer energieffektivisering af boligmassen, så det er muligt at varme med lavere temperaturer på vand og dermed sikre billige priser. Samtidig skal fjernvarmen være grøn.Derfor vil vi skærpe bæredygtighedskravene til biomassen, så kravene omfatter flere varmeværker og leverandører af biomasse.
Biomassen er et vigtigt redskab til at sikre forsyningssikkerhed på centrale kraftværker, men vi skal bruge meget mindre end i dag. Vi skal bruge så lidt, at det svarer til vores egen produktion af bæredygtig halm, affaldstræ og flis fra danske skove. Derfor vil vi have et fuldt stop for udbygning af ny biomassekapacitet i Danmark og en plan der peger på afvikling af biomassen på decentrale værker inden 2030.
Nye teknologier, såsom geotermi, skal ind i varmesektoren, og det kræver lige konkurrenceforhold. Derfor vil vi indføre en afgift, som kan sikre, at vi nedbringer brugen af biomasse i fjernvarmen, og at nye teknologier bliver udviklet. Samtidigt indføres en afgift på biomassefyr i den individuelle opvarmning, så biomassen ikke er mere attraktiv end den grønne strøm eller fjernvarme. Samtidig vil vi sende hele reguleringen til serviceeftersyn, så den ikke står i vejen for nye grønne teknologier   Plan 2: Vi vil sikre de grønne ressourcer    Meget mere grøn strøm til en grøn fremtid  Forudsætningerne for at gøre vores grønne vision til virkelighed kan lyde enkel: Der skal være nok grøn strøm til rådighed og en infrastruktur, der kan transportere strømmen derhen, hvor der er brug for den. Det sker imidlertid ikke af sig selv, men kræver først og fremmest et mål for udbygningen af vedvarende energi og en samlet plan for, hvordan vi kan sætte nok vindmøller og solceller op de kommende ti år – både til lands og på vandet.
Derudover forudsætter det, at infrastrukturen udbygges, så vi kan transportere og lagre den grønne strøm og brint. Sidst, men ikke mindst, skal forbrug og produktion af grøn energi sammentænkes i langt højere grad end i dag, så vi bruger energien når den er grøn og billig.
Bindende mål for udbygning af vind og sol
Med vores vision for Danmark, hvor elektrificering og Power-to-X erstatter fossile brændsler, vil der være behov for mere grøn strøm. Skal vores vision blive til virkelighed, skal vi inden 2030 producere yderligere 38 TWh, hvilket svarer til produktionen af grøn strøm fra otte store havvindmølleparker.Derfor vil vi have et politisk bindende mål for udbygning af vedvarende energi, som understøtter omstillingen af vores samfund – fra fossile brændsler til grøn strøm – og vores mulighed for at bidrage til reduktioner også udenfor Danmarks grænser.
Derfor vil vi:
Fastsætte et politisk mål for udbygning af vind og sol som sikrer tilstrækkelig produktion af grøn strøm i 2040 til at fuldende den grønne omstilling af hele vores samfund. Samt et delmål i 2030 som understøtter, at vi kan nå tæt på 80 pct. reduktion og dækker det øgede forbrug af strøm som følge af elektrificering.
Hurtigst muligt afsøge mulighed for og træffe politisk beslutning om at øge udbygning af havvind herunder at udvide Kriegers Flak med 1 GW, fremrykke og øge energiøen i Østersøen med yderligere 1 GW og finde alternativ placering til Hesselø med mulighed for etablering inden 2030. Resten af den nødvendige udbygning skal ske kystnært på land i form af mere vind og sol.
Grøn omstilling, borgerinddragelse og miljøhensyn skal gå hånd i hånd  De seneste tiders stilstand i udbygningen af vedvarende energi på land såvel som på havet vidner om, at der er behov for give reguleringen og planlægningen et eftersyn, så bøvl og bureaukrati ikke står i vejen for grøn omstilling. Dette kræver tættere samarbejde mellem myndigheder, byråd, staten, udviklere, miljøorganisationer og ikke mindst civilsamfundets inaktiver, såsom Den Grønne Demokratifond og private filantropiske fonde. Samtidigt er den teknologiske udvikling i energisektoren dramatisk, og derfor vokser behovet for at kunne ændre på både tarifstruktur, infrastruktur mv. sig også hurtigt.
Derfor vil vi:
Vedtage en samlet plan for udbygning af vedvarende energi som understøtter det politisk fastsatte mål. Dette skal ske i tæt samspil mellem staten, kommunerne og civilsamfundet.
Afsætte 100 mio. kr. til bedre borgerinddragelse i den grønne omstilling som foreslået af koalitionen bag Den Grønne Demokratifond.
Afsætte 10 mio. kr. som startkapital til etablering af et center for sameksistens mellem vedvarende energiprojekter og naturhensyn med henblik på at nedbryde barrierer og samtænke naturbeskyttelse, klimahensyn og beskyttelse af miljø og grundvand.
Afsætte 20 mio. kr. årligt til at sikre hurtigere sagsbehandling i klagesager og hos Forsyningstilsynet, så bureaukrati ikke står i vejen for den grønne omstilling. Målet er en gennemsnitlig behandlingstid på tre måneder.
Afsætte 200 mio. kr. til etablering af 1-2 nye testcentre som muliggør test af vindmøller i havmiljø som samlet set vil forbedre forhold for at teste vindmøller i Danmark – både på land og på havet. Samtidigt vil vi afsætte her og nu yderligere 300 mio. kr. i 2022-25 til test af havvindmøller.
Udarbejde en ny havmiljøplan med henblik på at udlægge større arealer på havet til udbygning af havvind, særligt med fokus på frigivelse af Forsvarets arealer og planlægning, der sikrer bedre sameksistens mellem natur og havvind i fuld respekt for begge dele.
Plan 3: Vi vil fjerne co2 og blive et klimapositivt land    Fangst af CO₂ og generationsskov  Vi vil gøre Danmark til et klimapositivt land og betale af på den klimagæld, vi har. Derfor er det ikke nok at reducere vores udledninger af drivhusgasser. Vi skal også fjerne CO₂ fra luften. Det vil vi gøre på naturens egen måde – med skov – og med ny teknologi.
CO₂ skal fanges, lagres og genbruges
Ikke alle udledninger kan undgås. Eksempelvis vil der i cementindustrien altid ske en udledning af CO₂ som en del af den kemiske proces i produktionen. Derudover vil der, på den korte bane, være industriprocesser, hvor varmepumper ikke kan levere tilstrækkeligt høje temperaturer, og hvor naturgas fortsat vil være en nødvendighed.
Heldigvis findes der i dag teknologi som kan fange CO₂ fra industrien, inden røgen forlader skorstenen. Når CO₂ fanges, kan det enten lagres i undergrunden eller, hvis det er fra grønne kilder, anvendes til produktion af bæredygtige brændstoffer med Power-to-X-teknologi. Denne proces kaldes carbon capture utilization and storage (CCUS).
Vi er allerede i gang med at fange CO₂ og undersøge muligheder for lagring i blandt andet Nordsøen. Men indsatsen skal styrkes. Derfor vil vi investere massivt i fangst af CO₂ i både industrien, i affaldssektoren og på vores kraftværker – samt i forskning i Direct Air Capture (DAC), som suger luften ind og fanger CO₂. Samlet set vil vi fange fire gange så meget CO₂, som der allerede er planlagt i 2030, og afsætte 5,4 mia. kr. til det. Det er en ambitiøs satsning, men vil være muligt, hvis vi kommer i gang nu.  Ny generationsskov skal gøre vision til virkelighed  Vi vil give vores børn og børnebørn store skove med plads til et rigt dyreliv, hvor skoven både beskytter vores grundvand og sørger for, at vi optager mere CO₂, end vi udleder. Og hvor skovene er så store, at man kan fare vild. Det kalder vi vores Generationsskov.
Skove er et vigtigt bidrag til lagring af CO₂. Med solens hjælp omdanner træer kuldioxid (CO₂) til glukose og ilt (O₂). Derved lagres CO₂ i træerne og skoven som kulstof. Jo længere tid et træ vokser, desto mere CO₂ optager det. Desværre er optaget af CO₂ fra de danske skove faldende, fordi vi ikke siden slutningen af 1800-tallet for alvor har investeret i øget skovrejsning. Det vil vi lave om på.
Derfor foreslår vi at investere 10,5 mia. kr. i en historisk skovrejsning. Målet er at beplante mindst 250.000 hektar med ny skov. Det er omkring seks gange mere skov, end der årligt plantes i dag og svarer til at beplante mere end 80 pct. af Fyn med skov. Derudover skal den eksisterende skov drives bedre end i dag til gavn for klimaet, naturen og biodiversiteten.
Med vores forslag vil den danske skov kunne optage og lagre 3,5 mio. ton CO₂ mere om året, end den gør i dag. Samtidig skal skoven producere certificeret træ til vores byggeri, så vi kan reducere brugen af stål og cement. Og bæredygtigt træaffald skal erstatte importeret biomasse i vores kraftværker. Læs om den samlede co2 effekt og udspillets økonomi i PDF udgaven
110 % grønt Danmark
Fakta ark
Oversigt over tiltag i ”110% grønt Danmark”
Danmarks Klimafond
Økonomi
CO2-afgift
Mere grøn strøm til en grøn fremtid
Klimabidrag på flyrejser
Generationsskov
Grønt forbrug er også bæredygtig varme
Transport
CO₂-fangst, lagring og anvendelse


---

# Stærke uddannelser - hele livet - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/unge-og-uddannelse/staerke-uddannelser-hele-livet

Tænk, hvis der var nye uddannelsesmuligheder hele livet!
Tænk, hvis vi fik mulighed for opnå det, vi drømmer om, som både ung og voksen.
Tænk, hvis vi for alvor gjorde op med det, der skaber præstationspres, giver mistrivsel og som gør, at mange unge opfatter uddannelsesvalget som en indsnævring frem for en åbning i livet. Tænk, hvis vi gjorde op med, at de praktiske fag, professionsuddannelserne og den akademiske vej ofte opfattes som modsætninger, og i stedet gjorde dem til meningsfulde, ligeværdige, og sammenhængende muligheder. Så alle uddannelsesveje blev mere attraktive, gav mere mening og bidrog til større trivsel.
Tænk, hvis vi stod fast på værdien af uddannelse – både den menneskelige, dannelsesmæssige og samfundsøkonomiske – og på, at investeringer i mennesker er den korteste vej til et mere frit, grønt og stærkt Danmark.
“Alle, der lever i Danmark, skal være frie til at trives, drømme, vokse og skabe deres egen mening i livet. Så vores fælles velfærd, vores virksomheder, vores velstand og vores værdier kan udvikle sig klogt, frit og bæredygtigt. Uddannelse er vejen ind i den fremtid.”
Læs hele udspillet som PDF
Stærke uddannelser hele livet
Tror vi på større trivsel, friere liv og mere plads til at drømme? Alle, der lever i Danmark, skal være frie til at trives, drømme, vokse og skabe deres egen mening i livet. Så vores fælles velfærd, vores virksomheder, vores velstand og vores værdier kan udvikle sig klogt, frit og bæredygtigt. Uddannelse er vejen ind i den fremtid. Uddannelse præget af åbne muligheder, og som både giver mening for den enkelte og for fællesskabet.
De fleste unge har i dag grebet drømmen. Uddannelse er blevet en hovedvej ind i arbejdslivet, som stadig flere følger. De sidste fem år er antallet af nyuddannede fra universiteterne steget særlig meget. Der er i dag over dobbelt så mange universitetskandidater i arbejdsstyrken, som der var i 1995.
Alligevel er universiteternes høje bidrag til samfundsøkonomien fastholdt. Antallet af ledige unge kandidater er det laveste i ti år. Det øgede optag på alle de videregående uddannelser vil hæve vores velstand (bnp) med 120 mia. kr. om året i 2050, når det er slået fuldt igennem. Det er næsten lige så meget, som vi i dag bruger på folkepension, og mere end dobbelt så meget som udgifterne til dagpenge, kontanthjælp og SU tilsammen. Højere uddannelsesniveau ruster os med andre ord til at styrke velfærden, skabe gode jobs i hele landet og gennemføre den grønne omstilling.
Uddannelse er en kæmpe succes for den enkelte og for vores fællesskab, som vi skal holde fast i – ikke begrænse, afkorte eller nedskære. Fem visioner for fremtidens uddannelser Radikale Venstre vil åbne muligheder og gøre uddannelserne mere meningsfulde. Så flere får mere ud af uddannelserne på alle uddannelsesniveauer og i løbet af hele livet.
Det kræver, at vi tænker nyt og investerer i mennesker – i deres muligheder, drømme og trivsel. At vi ikke begrænser børn, unge og voksnes udvikling og uddannelsesmuligheder, når både den enkelte og samfundet faktisk har brug for det modsatte.
Radikale Venstre har fem visioner for fremtidens uddannelser. De er kort opsummeret i følgende oversigt og uddybes sidst i udspillet. VISIONER FOR DANMARK    Bedre uddannelsesmuligheder hele livet  Problem: Mangel på mennesker i velfærd og virksomheder
Mål: Flere skal tage en uddannelse senere i livet (2 ud af 3 videregående)
Radikale Venstres forslag:
Hele deltidsuddannelser gøres gratis
Nye deltidsuddannelser målrettet den enkelte i job
Retskrav på adgang til relevant videreuddannelse
Realkompetence-merit
Mere og bedre vejledning
Flere i velfærden og virksomhederne  Problem: Færre faglærte og lav søgning til velfærd
Mål: Uddannelserne til lærer, pædagog, sygeplejerske og socialrådgiver skal være fyldte i 2030
Radikale Venstres forslag:
Flere faglige fyrtårne i velfærden
Højere pædagogisk uddannelsesniveau
Bedre trivsel og mindre stress  Problem: Markant stigende mistrivsel blandt unge
Mål: Halvt så meget mistrivsel i 2030
Radikale Venstres forslag:
Trivselskommission for ungdom og uddannelser
Styrket trivselstilsyn i hele uddannelsessystemet
Styrket karakterskala og optagelsessystem
Mere mening i uddannelserne  Problem: Høj dimittendledighed, frafald og kvalitetsudfordringer
Mål: Halvt så stor dimittendledighed og lavere frafald
Radikale Venstres forslag:
Kvalitetsmilliard til uddannelserne
Råd for moderne dannelse
Obligatorisk kandidatvejledning
Konsolidering af små fagmiljøer
Taxameterreform på ungdomsuddannelserne
Større frihed til uddannelserne  Problem: Hårde begrænsninger af uddannelser i byerne og på engelsk
Mål: 2000 nye pladser i de store byer. Fx på nye deltidsuddannelse
Radikale Venstres forslag:
Uddannelsesplan 2040
Fjerne loft over uddannelsespladserne i de store byer
Nye pladser på engelsksprogede uddannelser
Større rum for lokalt ansvar
Vi tager livtag med disse års store udfordringer i uddannelserne Med de fem visioner gøres op med nogle af de centrale udfordringer for både børn, unge og voksne i uddannelsessystemet i disse år:
Mange har glemt, at uddannelse er et gode for hele samfundet
Uddannelse er en central vej til mere meningsfulde liv og et stærkere Danmark. Men de studerendes engagement, de dygtige undervisere og værdien af frie, åbne uddannelsesmuligheder er under pres.
Uddannelsespolitikken handler alt for meget om arbejdsudbud, lønafkast og lokalpolitik. Fordomme om dimittendledighed, overuddannelse og overakademisering er kommet helt ud af proportioner – særligt i debatten om universitetsuddannelserne.
For mange rammes af mistrivsel og for få møder fremragende undervisning
Antallet af unge, der mistrives, eksploderer. Hver tredje unge kvinde og hver femte unge mand har lav mental trivsel. Stress, ensomhed og pres er udbredt blandt alt for mange unge og på alle uddannelsesretninger.
Det afspejler blandt andet, at uddannelserne alt for ofte reguleres ud fra styringslogik, regneark og minimumsstandarder. Der mangler fokus og tilskyndelse til den fremragende undervisning, de inkluderende studiemiljøer, de meningsskabende møder mellem teori og praksis og alt det andet, der for alvor giver studerende mod og mening, og som skaber udvikling i vores samfund og indsigt for den enkelte.
Vi står over for kæmpe kompetencemangel i fremtiden
Vi kan ikke opretholde velfærden, gribe udviklingsmulighederne og komme i mål med den grønne omstilling, hvis der ikke er nok mennesker med de rette kompetencer i fremtiden. Der er brug for, at flere kan mere. Og på nogle områder er udfordringen helt akut.
Samtidig oplever mange stigende forventninger og krav i deres job. En mekaniker skal kunne noget nyt, når han i fremtiden skal ordne en elbil, end da han skulle skifte en karburator. Sygeplejersker, lærer og pædagoger står over for andre forventninger og nye opgaver end før i tiden. Ufaglærte jobs automatiseres eller udflyttes og stadig flere jobannoncer efterspørger lange universitetsuddannelser og øget specialisering. Sådan vil det fortsætte, og det kan blive en styrke for både den enkelte og vores samfund, hvis vi evner at gribe de muligheder, det giver. Det kan vi gøre, hvis vi knytter uddannelse og arbejdsliv tættere, hvis vi uddanner os mere løbende og i større takt med udviklingen i samfundet.
Men uddannelse, udvikling og ungdommens livsdrømme træder ofte i baggrunden, når man har fået fast job og stiftet familie. Kun et fåtal vender tilbage til uddannelserne og mange føler sig lidt låst i karrieren – eller i livet – uden at kunne se muligheder for at komme videre. Udfordringen rammer også vores arbejdspladser og vokser i takt med at kompetencebehovet i samfundet ændrer sig.
Systemet begrænser mennesker og kassetænkning kvæler udvikling
Uddannelsessystemet er præget af siloer og adskillelser. Mellem uddannelsestyper og uddannelsesniveauer, mellem institutioner, land og by. Og mellem gratis fuldtidsuddannelser for de unge og dyre deltidsuddannelser for voksne i arbejde og med familieliv. Der mangler åbenhed, mulighed, fleksibilitet, sammenhæng og sikre veje på tværs af systemet.
Samtidig er debatten præget af falske modsætninger og særinteresser. Som når nogen påstår, at man er nødt til at lukke døre og slukke drømme for at kunne åbne nye uddannelsesmuligheder ude i landet eller for de voksne senere i livet. Eller når nogen mener, at teori og praksis er kontraster, hvor den ene skal fremmes på bekostning af den anden, frem for at skabe en balance, hvor de beriger hinanden. Eller når nogen tror, at flere muligheder for den enkelte ikke også giver større mening for fællesskabet. Der er brug for at gøre op med de unødvendige nulsumsspil ved at skabe flere veje, mere sammenhæng og større samarbejde i uddannelsessystemet.
I det følgende uddybes de fem visioner. Vision 1: Bedre uddannelsesmuligheder hele livet For at ruste den enkelte til et både langt og godt arbejdsliv i et samfund under stadig forandring er der brug for bedre videreuddannelsesmuligheder for alle. Så man realistisk og uden stor opsparing kan få ny viden eller specialisere sig på videregående niveau – også når man har voksenliv med karriere og familie at tage hensyn til.
Uddannelse er i dag gratis, hvis man tager det på fuld tid som ung, men kræver egenbetaling, hvis man selv eller ens arbejde får brug for specialisering eller sporskifte senere i livet. Det har bl.a. Reformkommissionen påpeget som en barriere for at fremtidssikre Danmark.
Det vil Radikale Venstre ændre på. Forskellen mellem almindelig uddannelse og videreuddannelse skal nedbrydes, og den enkeltes veje videre skal sikres.
“Målsætning 1: Flere skal kunne læse videre senere i livet. Samlet skal to ud af tre kunne forvente at få en videregående uddannelse i løbet af livet.I dag forventes 63,8 pct. af de 16 årige at opnå en videregående uddannelse inden for 25 år, men de fleste tager den typisk, mens de er i tyverne.”
Radikale Venstre foreslår
Hele deltidsuddannelser gøres gratis, hvis man samtidig er i job, som det bl.a. kendes fra de nye erhvervskandidatuddannelser og for merituddannelserne. Det skal gælde eksisterende og nye, fulde deltidsuddannelser til alle uddannelsesniveauer.
Der åbnes for nye deltidsuddannelser målrettet den enkelte i job på tværs af landet. Uddannelserne skal være målrettede, så ufaglærte kan blive faglærte, så faglærte kan gå på et erhvervsakademi eller blive professionsbachelor. Og så professionsbachelorer og bachelorer kan bygge et kandidatniveau på deres uddannelse. De skal primært understøtte specialisering i faget eller professionen (ikke ”ud” af faget), skal kunne udbydes i samarbejde mellem relevante institutioner og udvikles i dialog med arbejdsmarkedet for at sikre et relevant indhold. De skal forudsætte, at man er i job, og tilrettelægges så det er realistisk, at man kan tage dem, mens man arbejder. Fx virtuelt, om aftenen eller i weekender, som det kendes fra merituddannelserne.
Der etableres retskrav på adgang til relevant videreuddannelse til alle nye faglærte, erhvervsakademiuddannede og professionsbachelorer efter de har været i job i mindst tre år. Retskravet skal sikre alle en plads på et relevant videreuddannelsestilbud, mens de er i job jf. pkt. 2, men omfatter ikke ret til afspadsering, lønkompensation eller lign.
Mere vejledning i uddannelsessystemet for at støtte alle på deres egen vej i uddannelserne både tidligt og senere i livet. Derfor skal der investeres i en stærkere vejledningsindsats, som kan hjælpe alle børn og unge i grundskole, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser med at finde lige præcis deres vej videre.
Realkompetencemerit på alle videregående uddannelser og bedre meritoverblik. I dag er det ikke muligt at give merit på en ordinær videregående uddannelse, selvom en studerende træder ind med lang og relevant erfaring fra det jobmarked eller praksisfelt, som uddannelsen retter sig imod. Det skal være muligt, så dygtige håndværkere, erfarne sosu’er eller selvlærte it-specialister får lettere ved videreuddannelse og ikke behøver lære det, de allerede kan, igen.
Flere og mere fleksible erhvervskandidatuddannelser. Begrænsningerne på den nuværende erhvervskandidatordning fjernes og ordningen gøres mere fleksibel i ECTSomfang og tidsmæssig udstrækning, for at uddannelserne kan tilpasses bedre til virksomheder og studerendes behov. Universiteterne skal tilskyndes med en bonusordning til at udbyde ordningen og gøre den mere attraktiv for akademiske bachelorer.
Vision 2: Flere hænder til velfærd og virksomheder Vores velfærd er i krise. Der mangler mennesker til at tage sig af os på fødegange, plejehjem, legepladser og lærerværelser overalt i Danmark. Til at løfte velfærden og gøre den endnu bedre. Samtidig presser demografien. Der kommer flere børn. Antallet af ældre stiger. Men ungdomsårgangene, der skal løfte velfærden fremover, skrumper.
Derfor er det kritisk, at interessen for at varetage disse roller er vigende. Søgningen til velfærdsuddannelserne er i frit fald og stadig færre af dem, der uddanner sig, bliver i professionerne hele livet. Også mange virksomheder står over for mangel på kompetencer – både på faglært og højere niveau – så de kan vokse, understøtte den grønne omstilling og skabe flere gode jobs.
Derfor skal vi tænke nyt. Så flere vil uddanne sig til velfærdssamfundets kerneopgaver, blive i professionerne og trives der. Så vores pædagoger, lærer, sygeplejerske mv. både på grunduddannelserne og senere i livet bliver endnu dygtigere, kan udvikle deres faglighed og styrke deres engagement. Og så vi samtidig også har de nødvendige kompetencer til resten af arbejdsmarkedet i fremtiden.
“Målsætning 2: Alle studiepladser på uddannelserne til lærer, pædagog, socialrådgiver og sygeplejerske skal være fyldte i 2030 og flere skal tage en erhvervs- uddannelse.”
Radikale Venstre foreslår:
Flere faglige fyrtårne i velfærdsprofessionerne gennem nye videreuddannelsesmuligheder på alle niveauer. Alle lærer, pædagoger, sygeplejersker og andre professionsbachelorer skal som beskrevet tidligere i udspillet have ret til adgang til en relevant overbygning på deres grunduddannelse, så de når op på kandidatniveau. Så man møder endnu højere niveau, mere relevant viden og større motivation, når man afleverer sit barn, træder ind ad døren på sygehuset eller møder op på jobcenteret.Der skal udvikles nye uddannelser, der kan tages sideløbende med, at man arbejder, og hvor man har retskrav på en studieplads efter tre år på arbejdsmarkedet. Uddannelserne kan være på en professionshøjskole, et universitet eller i nye forpligtende samarbejder, alt efter hvad der er brug for i praksis.
Højere pædagogisk uddannelsesniveau. I dagtilbud, på bosteder, fritidshjem og folkeskoler oplever alt for mange nyuddannede pædagoger, at de ikke har fået helt nok med fra pædagoguddannelsen. De mangler forudsætninger og kompetencer til at løfte opgaverne og leve op til forventningerne. En stor evaluering har sidste år vist, at niveauet på pædagoguddannelsen er for lavt, prøverne for lette og afstanden til virkeligheden alt for stor.Vi har brug for endnu mere og endnu bedre uddannet pædagogisk personale. I dagtilbuddene skal mindst tre ud af fire voksne være pædagoger og nyuddannede pædagoger skal i højere grad være rustet til at løfte og udvikle børn, unge og udsatte. Det er afgørende for, at vi kan skabe endnu bedre pædagogiske tilbud. Derfor skal der investeres i en bedre pædagoguddannelse og uddannelsesvejene på det pædagogiske område skal udvikles sammen med uddannelsesinstitutioner, eksperter, parter og interessenter. Så vi både kan øge antallet, der uddannes til pædagog og hæve det samlede uddannelsesniveau. Det kan fx være gennem flere faglige fyrtårne, styrkede pædagogiske uddannelser og mere videreuddannelse af både ufaglærte, PAU’er og pædagoger – bl.a. skal meritpædagoguddannelsen gøres gratis. Samtidig skal der – som beskrevet tidligere i udspillet – etableres bedre videreuddannelsesmuligheder for lærer som supplement til den styrkede læreruddannelse, der blev aftalt af et bredt flertal i Folketinget i september 2022.Radikale Venstre vil samlet afsætte 500 mio. kr. til lærer- og pædagoguddannelserne (inkl. midler fra finanslovsaftalen for 2022 og aftalen om ”Stærke og Innovative virksomheder” fra januar 2022)
Vision 3: Bedre trivsel og mindre stress Børn og unge skal være frie til at lege, mærke verden og opleve, at de har værdi for fællesskabet og kan skabe deres egen mening i livet.
Men i disse år har en ulykkelig epidemi af mistrivsel og psykisk sygdom ramt stadig flere. Hver tredje unge kvinde mellem 16-24 år har et dårligt mentalt helbred og antallet af børn i psykiatrisk behandling er næsten fordoblet på 10 år. Udviklingen skal vendes.
Der er ikke en klar diagnose på kilderne til denne mistrivsel, men det står klart, at der ikke er nogen snuptagsløsning på den. Der skal samles solid viden om udviklingen og hvordan der kan sættes en effektiv stopper for den – bredt i samfundet, i skoler, sundhedssystem og uddannelserne, og i de enkelte unges liv.
De steder, hvor vi allerede nu ved, at der er stærke kilder til mistrivsel eller risiko for det, skal vi sætte ind med det samme.
“Målsætning 3: Udviklingen skal vendes, så andelen af børn og unge, som mistrives, skal være støt faldende fremover.”
Radikale Venstre foreslår
Trivselskommission for børn, ungdom og uddannelserKommissionen skal – som vi kender det fra andre store velfærdsproblemer – afdække udfordringerne med børn og unges mistrivsel, kilderne til den og effektive veje til at gøre op med den. Kommissionen skal kigge bredt på alle grupper af børn og unge – og kunne komme med anbefalinger bredt i samfundet på tværs af f.eks. sundhedssektor, skole- og uddannelse mv.
Styrket trivselstilsyn i hele uddannelsessystemet. Der skal etableres et mere håndfast tilsyn, som med udgangspunkt i undervisningsmiljøloven kan følge alle undervisningssituationer tæt – fra skoler til universiteter og alle andre uddannelsesinstitutioner – så der kan skrides ind, hvis der viser sig tegn på høj mistrivsel. Herunder skal der også føres bedre tilsyn med trivsel på praktik- og lærepladser.
Nyt karaktersystem og optagelsessystem med særligt fokus på at modvirke mistrivsel, uhensigtsmæssig præstationsfokus og perfekthedskultur.
Vision 4: Mere mening for de unge og for fællesskabet Undervisning skal pirre nysgerrigheden, danne og skabe dyb erkendelse. Studerende skal opnå solid faglighed, kritisk sans og egen meningsskabelse på alle uddannelser. Uddannelserne skal give mening for samfundet, så der ikke uddannes til arbejdsløshed.
Men mange steder er uddannelserne i dag udpint efter mange års besparelser under den tidligere regering, underviserkontakten er overfladisk og feedback er fraværende. På mange uddannelser er der for få undervisere, som engagerer sig i den enkelte studerende – og som resultat er mange studerende langt fra nok engagerede i deres uddannelse. Tiden på uddannelserne risikerer at blive spildt på at terpe frem for at forstå.
Derfor skal kvaliteten og meningsfuldhed for de studerende tilbage i højsædet og der skal investeres i uddannelserne. Nogle steder er der brug for flere undervisningstimer, andre steder for nye prøver eller højere faglige krav. Det skal være op til de enkelte uddannelsesmiljøer – undervisere og studerende imellem – at finde ud af og handle på.
“Målsætning 4: Markant stigning i læringsindikatorer, lavere frafald og halvt så stor dimittendledighed i 2030.”
Radikale Venstre foreslår
En ny kvalitetsmilliard skal hvert år investeres i at løfte undervisningen, indholdet, kapaciteten og gøre uddannelserne mere relevante for den enkelte og for samfundet. Halvdelen af midlerne fordeles til de videregående uddannelser til længerevarende, systematisk kvalitetsudvikling. De fordeles ud fra faglige vurdering af et råd af eksperter i uddannelsestilrettelæggelse, didaktik, trivsel og aftagerbehov og på baggrund af analyser af de konkrete behov for kvalitetsudvikling på tværs af uddannelserne. Rådet skal desuden sikre tværgående videnspredning og fungere som nationalt videncenter for uddannelseskvalitet. Den anden halvdel af midlerne fordeles til FGU, EUD mv. som beskrevet i oplægget ”Flere unge med i fællesskabet”
Råd for dannelse til fremtiden for f.eks. grønnere, mere digitalt eller mere meningsskabende indhold i alle uddannelserne. Rådet skal ud fra et fagligt grundlag med blik for aktuelle samfundsforhold komme med konkrete forslag til at understøtte indhold og tilrettelæggelse af både enkelteuddannelser og bredere fagområder. Det kan fx være forslag om konkrete digitale færdigheder eller forslag om perspektiver på bæredygtighed og andre samfundsforhold, hvis de ikke er dækket på relevante uddannelser. Rådet skal både rette sig mod uddannelserne og det politiske niveau.
Obligatorisk kandidatvejledning på bacheloruddannelser med høj ledighed. Vejledningen skal have fokus på at understøtte de bachelorstuderende til at vælge en overbygning, som giver bedre mening for dem både under og efter studiet. Det skal understøtte øget søgning mod kandidatuddannelser – og erhvervskandidatuddannelser – med gode jobperspektiver.
Konsolidering af små fagmiljøer, hvis der af institutionshensyn er oprettet flere uddannelsesudbud, end det er hensigtsmæssigt i forhold til samfundets behov, søgningstal og faglighed.
Taxameterreform på ungdomsuddannelserne skal gennemføres og det midlertidige løft af bevillingerne skal gøres permanent.
Vision 5: Større frihed til uddannelserne De videregående uddannelser er det seneste år blevet fastlåst af hensynsløse indgreb for at presse de unge ud af de store byer og for at spare SU til unge europæere, der tidligere så Danmark som et attraktivt land at uddanne sig og arbejde i. Det duer ikke.
Vi har brug for et dynamisk uddannelseslandskab – hvor der oprettes uddannelsespladser i takt med, at der opstår ny erkendelser og muligheder. Så uddannelserne følger udvikling i samfundet, på arbejdsmarkedet og i de unges interesser og drømme.
Vi har brug for unge talenter fra hele verden og Europa til at udvikle vores uddannelser, vores samfund og bidrage til vækst og velstand på vores arbejdspladser. Derfor skal vi fjerne lofterne og løsne begrænsningerne, så vi får mere frihed og fornuft ind i uddannelseslandskabet.
“Målsætning 5: 2000 flere uddannelsespladser i de store byer i 2030. Fx på nye deltid- suddannelser og på områder med stor søgning, hvor virksomheder og velfærdsinstitutioner mangler arbejdskraft.”
Radikale Venstre foreslår
Uddannelsesplan 2040Uddannelsesplanlægning kræver både et langt og et bredt perspektiv – der rækker ud over den enkelte region, institution eller branche. Men i dag sker der ingen central koordinering, og der findes ikke uafhængige faglige analyser af kompetencebehovet fremover. Der skal laves et langt mere koordineret, uafhængigt og fagligt robust grundlag, som kan danne udgangspunkt for en bred politisk plan for udviklingen af uddannelseslandskabet fremover – herunder med en hensigtsmæssig balance mellem land og by.
Væk med loftet over uddannelsespladserne i de store byer, som er resultatet af udflytningsaftalen fra sommeren 2021. Loftet begrænser de unges mulighed for attage den uddannelse, de drømmer om, og virksomhedernes og velfærdsinstitutioners mulighed for at rekruttere kvalificeret arbejdskraft i de store byer. Den fastlåser hele uddannelsessystemet og modvirker udvikling og dynamik i samfundet. Derfor skal den afskaffes. De fornuftige investeringer og initiativer til at understøtte uddannelsesudbud uden for de store byer, som indgår i aftalen, skal fastholdes og udvides. Så der kommer flere bæredygtige uddannelsespladser og uddannelsesmiljøer i hele landet.
Der skal åbnes for nye pladser på engelsksprogede uddannelser, hvor der er stor sandsynlighed for, at de nyuddannede bliver i Danmark og kommer i job. Det kan f.eks. være, hvis de studerende allerede som del af uddannelsen har relevant dansk studiejob eller hvis der er særlig stor og vedvarende efterspørgsel inden for de pågældende brancher.
Mere lokalt ansvar for de små uddannelsestilbud i kommuner og virksomheder. Mindre uddannelsesudbud uden for de store byer bliver først en succes, hvis de tiltrækker nok studerende – og det kræver attraktive studiemiljøer, lokalmiljøer og gode jobmuligheder, og derfor er det afgørende, at lokale aktører understøtter dem endnu mere end i dag.
Implementering: Nye uddannelsesveje skal give mening for alle De nye deltidsuddannelser, som Radikale Venstre foreslår, skal udvikles og gerne udbydes i nye forpligtende samarbejdskonstellationer mellem de relevante uddannelser og institutioner på de niveauer, som de binder sammen og arbejdsmarkedet. F.eks. skal nye videreuddannelsesmuligheder på kandidatniveau til pædagogerne både kunne udvikles og udbydes i samarbejde mellem professionshøjskolerne og relevante universiteter.
For at de nye uddannelser bliver relevante og realistiske for den enkelte at tage senere i livet – og for arbejdsgiverne – skal kommuner og andre relevante arbejdsgivere samt arbejdstagerorganisationer inddrages i udviklingen af dem.
De nye retskrav på en uddannelsesplads, der foreslås, skal på tilsvarende vis etableres i tæt inddragelse af uddannelser, institutioner, og arbejdsmarked, så de giver faglig mening og skaber kompetencer, der kan understøtte samfundsudviklingen i fremtiden.
De konkrete forhold omkring videreuddannelsesaktiviteten, som fx løn, arbejdstid, opgaver mv. skal som hidtil aftales af arbejdsgivere og arbejdstagere mhp. at der sikres vilkår, som både gør videreuddannelse attraktivt for den enkelte medarbejder og arbejdsgiver. Sammenhæng: Trivsel skal styrkes gennem alle forslag De visioner og forslag, som Radikale Venstre har for børn, unge og uddannelserne, må ikke mindske trivslen og skal som udgangspunkt alle sammen bidrage til atunderstøtte højere trivsel og mindre stress blandt elever og studerende.
Det gælder eksempelvis visionen om, at man får en sikker ret til at videreuddanne sig senere i livet, så uddannelsesvalget i ungdomsårene bliver mindre afgørende og så præstationspres, perfekthedskultur og betydningen af karaktergennemsnit derved mindskes for de unge.
Samtidig foreslår vi at sætte særligt ind overfor børn og unge med svage faglige, sociale eller personlige forudsætninger i udspillene ”Tænk Frit – Tænk Børn” og ”Flere unge med i fællesskabet” Læs hele udspillet inkl. finansieringen
Stærke uddannelser hele livet
Børn og skole Tænk frit - tænk børn


---

# Guldalder: Radikale visioner for et stærkere seniorliv - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/aeldre/guldalder-radikale-visioner-for-et-staerkere-seniorliv

Seniorgeneration på vej Mange af dem, som var børn, da Beatles brød igennem, unge i ’68, som kæmpede for frihed under den kolde krig og som efter murens fald har arbejdet for et rigere, friere og grønnere Danmark for deres børn og børnebørn, er nu godt på vej ind i seniorlivet.
De ser ind i en lang ”tredje alder”, hvor de har endnu større frihed til at udfolde sig og til at nyde frugten af det dejlige Danmark, som er skabt i deres levetid. Og samtidig en alder, hvor mange forsat drømmer om at indgå i fællesskabet, betyde noget i andres liv og blive ved med at bidrage.
Dette udspil handler om deres fremtidsliv, deres drømme og visioner, og det fællesskab, der omgiver dem.
“Det stigende antal ældre bliver alt for ofte set som en samfundsudfordring, selvom stigende levealder tværtimod burde hyldes som en kæmpe succes og styrke for vores samfund.”
Ældre er ikke en byrde Frem mod 2040 forventes der at komme over 380.000 flere over 65 år i forhold til 2020. Mange af dem oplever desværre en offentlig debat, hvor høj alder ofte er blevet synonym med ensomhed, sygdom og ”ældrebyrde”. Nedslidte plejehjem, pressede hospitaler eller tomgang alene i en ensom ældrebolig.
For de fleste politiske partier både til højre og venstre handler ældrepolitik om at få svage, syge eller fattige ”gamle” gennem de sidste leveår. Som om man opgiver ævred og bliver sat skakmat, bare fordi man fylder 65.
Men det er i virkeligheden de færreste danskere oppe i alderen, der kan genkende sig selv i det billede. De har bedre økonomi, er sundere og lever mere aktivt end de fleste. De har ofte selv sparet op til deres pension. Og de drømmer om en lang ”sensommer”, hvor de kan skrue tempoet ned, men stadig være i gang. Arbejde på nedsat tid, bidrage med hoved eller håndværk, rejse, passe hus og hjælpe familien eller engagere sig i lokalsamfundet. De planlægger alt andet end at ligge andre til last.
Det syn på seniorlivet – som de fleste i virkeligheden har – passer bare ikke ned i den ”pensionist-kasse”, samfundet har stillet frem.
“Den tredje alder skal være en guldalder, der giver mening – både for den enkelte og for fællesskabet.Radikale Venstre vil give seniorer mere frihed og flere muligheder for at være med, byde ind og gøre sig gældende i deres eget liv.”
Den tredje alder skal være en guldalder Tænk hvis hvert leveår gav mere frihed og flere muligheder frem for det modsatte. Tænk hvis der var større fleksibilitet sidst i joblivet og adgang til et attraktivt seniorarbejdsmarked. Så flere kunne gå ned i tid, arbejde frivilligt eller tage småjobs fremfor at stemple helt ud og gå på pension.
Tænk hvis alle fik mulighed for at bo godt og billigt i fællesskab med andre ældre i stedet for at blive placeret i ensomme enkeltværelser.
Tænk hvis ældre borgere blev skattet som en ressource, frem for en byrde.
Fællesskabet har brug for de stærke seniorer. Ældre medarbejdere skal – ligesom alle andre – have arbejdsliv, der er relevante, indholdsrige og afbalancerede til deres livssituation. Det skal være attraktivt at blive i job efter de alderstrin, der er fastlagt i finansloven. Lige så længe det giver mening for den enkelte – også selvom det er på nedsat blus – til gavn for både for den enkelte og fællesskabet.
De ældre er også uundværlige i civilsamfundet og de frivillige fællesskaber. En stor del af foreningsdanmark bæres af engagerede ildsjæle, der er grå i toppen. Fra klimaaktivister og affaldsindsamlere til fodbolddommere, besøgsvenner og skoleskakentusiaster. Mulighederne for at bidrage, få støtte eller søge fællesskab gennem frivillighed skal styrkes i takt med, at der kommer flere ældre. Frivillige indsatser og institutioner drevet af civilsamfundet er samtidig en vigtig støttepille for de ældre, der i løbet af pensionisttilværelsen har brug for en hånd fra fællesskabet. Derfor giver det mening at tænke nyt og styrke frivilligheden som en vej til at styrke seniorlivet i Danmark. Det handler ikke om, at ulønnede frivillige skal erstatte sosu-hjælpere eller andre faggrupper. Det handler om at se det potentiale, de ældre udgør for at bidrage med erfaring, der kan løfte niveauet, og ekstra tid, der kan øge velfærden. Der er utallige områder, hvor ældres engagement og erfaring kan udfolde sig og skabe værdi, hvis det får lov.
Samtidig skal ældre, der er blevet nedslidte, syge eller udsatte, naturligvis have den hjælp, de har brug for. Vores velfærd skal både følge med det stigende antal ældre og stige derudover. Så der bliver mere tid til nærvær og højere kvalitet for den enkelte borger. Det kræver flere ansatte og bedre uddannelsesveje i plejen, omsorgen og sundhedssektoren. Men styrket offentlig støtte betyder ikke, at de ældre skal opgive deres selvstændighed eller medbestemmelse. Den enkeltes ønsker, muligheder og behov skal være drivende for en bedre offentlige service og ikke omvendt.
Det er grundlaget for Radikal seniorpolitik, som derfor handler om at give plads og sætte fri. Vi vil hverken bestemme over de ældres mad eller bad. Det vigtige for os er, at alle skal kunne glæde sig til en gylden tredje alder, hvor de trives i deres eget liv, får de muligheder, de drømmer om, og den hjælp, der er nødvendig – på deres egne præmisser! Radikal seniorpolitik Radikale Venstres seniorpolitik handler om at tænke nyt, sætte fri og skabe muligheder, der giver mening for den enkelte.
Det vil være Radikale Venstres tilgang til emner, som har betydning for ældre. Så den enkeltes muligheder, behov, drømme og forventninger i sættes centrum.Radikale Venstre foreslår nye tiltag inden for tre temaer:
Mere meningsfulde seniorliv i stærke fællesskaber
Flere muligheder og mindre diskrimination i seniorlivet
Mere selvbestemmelse, tid og tryghed
Seniorpolitik om frihed og fællesskab    1) Meningsfulde seniorliv i stærke fællesskaber  Sociale relationer, fællesskaber og familie er afgørende for de fleste – også senere i livet. Men som alderen stiger, er der flere af de netværk og kontakter, der har fyldt tidligere i livet, som kan blive svagere. Børn flytter hjemmefra og får selv børn. Arbejdsnetværk og kolleger fylder mindre. Og der er måske skruet ned for sport og foreningslivet. Mulighederne for givende relationer skal understøttes.
Radikale Venstre foreslår:
Mere plads til ældres engagement og frivillighedDer etableres en fast bevilling på 50 mio. kr. om året til styrket kommunal støtte til frivillighed med og for seniorer og ældre – f.eks. i frivilligcentrene. Midlerne fordeles ligeligt til alle kommuner, men under forudsætning af kommunal medfinansiering. De skal understøtte, at der i alle kommuner fremover er 2-3 årsværk dedikeret til at skabe og understøtte seniorfrivillighed.
Flere attraktive og tilgængelige boliger for seniorer og ældreDe fleste vil gerne blive i deres egen bolig, også når de bliver ældre. Andre ønsker at finde sammen med andre for at have nogen at dele dagligdagen med i mere eller mindre forpligtigende rammer. Uanset hvor frisk eller hvor gammel man er, har de fleste ønsker til – og måske bekymringer for – deres boligsituation, når de bliver ældre. Er der elevator, let adgang og plads til eventuelle hjælpemidler? Derfor skal der være gode muligheder for at justere sin bolig til sin alder. Radikale Venstre foreslår allerede nu, at der skal sættes fokus på tilgængelighed og attraktive seniorboligformer samt investeres midler i disse områder, som matcher den demografiske udvikling, når rammen for Landsbyggefonden skal prioriteres næste gang.
Eksempel: Kamp om seniorbofællesskaber i FredericiaI Fredericia er der lige så hård kamp om pladserne i tre seniorbofællesskaber, som der er om kollegiepladserne i de store studiebyer. Fem hundrede står i kø til en af de 110 lejelejligheder for 55+-årige i tre eksisterende seniorbofælleskaber og næsten tre hundrede står på spring, hvis der bygges nyt.
Det handler ikke om brune ris og flydende parforhold, men om egne fire vægge kombineret med fællesrum, fælles sociale aktiviteter og en omsorg for hinanden i den tredje alder.
For Radikale Venstre er det vigtigt, at antallet af seniorbofælleskaber skal følge med interessen – også i de kommende år, hvor de store 60’årgange nærmer sig den tredje alder.
Kilde: https://frdb.dk/artikel/n%C3%A6sten-500-voksne-vil-v%C3%A6re-noget-for-hinanden-aldrig-har-s%C3%A5-mange-%C3%B8nsket-flere-seniorbof%C3%A6llesskaber-i-fredericia  2) Flere muligheder og mindre diskrimination i seniorlivet  Mange seniorer vil gerne blive lidt længere på arbejdsmarkedet, end de gør i dag. Men det forhindres ofte af barrierer og krav til, hvor hurtigt de skal løbe og hvor meget de skal arbejde. Det vil Radikale Venstre ændre, så den enkelte i højere grad selv bestemmer vilkårene og tidspunktet for sin tilbagetrækning fra joblivet. Så der skabes et reelt og attraktivt arbejdsmarked for seniorer.
Det skal understøttes af bedre viden om livsperspektiver og muligheder i seniorlivet, så flere kan udnytte de muligheder, udleve de drømme og gribe det ældreliv, de ønsker.
Radikale Venstre foreslår:
Ret til deltid sidst i arbejdslivet skal udbredesFor nogle ældre kan krav om, at de skal arbejde på fuld tid og lægge samme indsats som yngre kolleger, blive en barriere for et godt og vedvarende arbejdsliv. Det er ikke til nogens fordel. Efter drøftelser med arbejdsmarkedets parter skal der arbejdes på at udbrede de rettigheder til at gå på deltid, som findes i nogle overenskomster, til hele arbejdsmarkedet for personer over 65 år. Så der i stigende grad kan opdyrkes et åbent og attraktivt seniorarbejdsmarked.
Bedre mulighed for at sikre sin økonomi som seniorarbejdstager Man skal trygt kunne planlægge sin økonomi efter, at man arbejder i seniorlivet. Derfor skal der tages initiativer imod nogle forsikrings-selskabers urimelig praksis med at afvise lønsumsforsikringer af aldershensyn, selvom man er langt fra pensionsalderen.
Bedre viden om ældres arbejdsliv Der etableres et ”Center for god seniorbeskæftigelse”, som efter norsk forbillede løbende kan følge arbejdsforhold og beskæftigelse for ældre. Det skal bl.a. afdække aldersdiskrimination, give vejledning og tilskynde både samfundet og de enkelte arbejdsplads til en sund kultur for god seniorbeskæftigelse. Centeret skal bl.a. tilvejebringe det faglige grundlag for en politisk målsætning for seniorbeskæftigelse. Der skal prioriteres 5 mio. kr. årligt til centeret.
Klar besked om levevilkår og perspektiver i seniorlivetDet danske pensionssystem giver mange muligheder for fleksibel tilbagetrækning, men kan være svært at gennemskue. Folkepension, kapitalpensioner, levetidsindeksering, tilbagetrækningstidspunkt osv. er svære at finde rundt i, så mange ender med at spare op i blinde. Radikale Venstre foreslår et nyt simpelt seniorlivsoverblik på tværs af individuelle og fælles, offentlige og private ordninger. Radikale Venstre foreslår desuden nationale brugerundersøgelser, så enhver får bedre indblik i ældrelivet i deres egen kommune – og herunder fx kvaliteten af service, beboertilfredshed, sygefravær etc. på en let og sammenlignelig måde på tværs af kommuner, tilbud og indsatser.
3) Mere selvbestemmelse, tid og tryghed  Man skal kunne gå seniorlivet og alderdommen i møde med tryghed i maven. Der skal være tid til nærvær. Den offentlige velfærd skal i endnu højere grad bæres af mennesker med solid faglighed og ægte interesse i den enkelte borger. Værdighed og integritet skal fastholdes. For valgfrihed og individuelle løsninger er vigtige for, at man kan leve det ældreliv, man selv ønsker. Derfor skal fremtidens ældre have større tryghed, større selvbestemmelse og mere frit valg.
Radikale Venstre foreslår:
Mere tid og flere ansatte til sundhed, pleje og omsorgDer er brug for flere mennesker for at styrke velfærden. Flere kolleger, mere tid og ordentlig plads til nærvær. Vi skal ikke alene følge med stigningen i ældre – vi skal overhale den og skabe en endnu tryggere ramme, end vi har i dag om det at blive ældre. Radikale Venstre afsætter i sin økonomiske 2030-plan 5 mia. kr. om året til flere ansatte i sundhed og pleje udover de 25 mia. kr., som vi mener, skal afsættes til at fastholde det nuværende serviceniveau i takt med det stigende antal ældre mv. (det ”demografiske træk”).
Styrket faglighed og mere attraktive arbejdsliv i ældresektorenDer skal være bedre uddannelses- og videreuddannelsesmuligheder fremover – ikke mindst for dem, der arbejder i den offentlige velfærd. Så fagligheden og fagenes anerkendelse kan styrkes, og så det bliver mere attraktivt at starte et arbejdsliv i pleje, omsorg og sundhed. Videreuddannelse skal gøres gratis for den enkelte og alle skal have ret til en videreuddannelsesplads senere i livet. Radikale Venstre vil prioritere 1,4 mia. kr. om året til det.
Mere nærvær og større plads til den enkeltes ønsker Den offentlige støtte og hjælp skal så vidt muligt være tilpasset den enkeltes ønsker og behov. Der skal være selvstyrende teams, færre dokumentationskrav og mindre minuttyranni, så hjælpen tilpasses det enkelte menneskes behov i dagligdagen og ud fra medarbejdernes faglige viden. Derudover skal der være tilkøbsmuligheder, uden at det sænker det øvrige serviceniveau.
Flere valgmuligheder i hjemmeplejenDen enkelte skal selv kunne vælge den hjælp, der passer dem bedst. På ældreområdet skal alle kommuner kunne blive frikommuner. Muligheden for, at man kan vælge mellem offentlige og private leverandører i hjemmehjælpen, skal fastholdes på ordentlige vilkår.
Miljø og klima 110% grønt Danmark Børn og skole Tænk frit - tænk børn


---

# Radikale Venstre vil fastholde lav afgift på elbiler - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/radikale-venstre-vil-afskaffe-registreringsafgift-paa-elbiler

Den grønne omstilling kan kun gå for langsomt, og det samme gælder salget af elbiler.
Derfor vil vi gentænke afgiftssystemet, så vi understøtter den grønne omstilling af bilparken, håndterer trængsel uden at bygge flere motorveje, reducerer støjgener og sikrer renere luft i byerne. Læs hele udspillet Hent udspillet som PDF
Rv Udspil Fortsat Lav Afgift Skal Sikre Flere Elbiler På Vejene
“- Vi vil gerne lave et afgiftssystem, der fremmer den grønne udvikling, men samtidig har vi også blik for, at de manglende indtægter fra bilafgifter ikke slår et for stort hul i statskassen.”
Samira Nawa  Fremtidens bilafgifter skal i højere grad beskatte ejerskabet og brugen af bilen i stedet for værdien af bilen. Det vil give de rigtige incitamenter til at lade bilen stå, når cykel og bus er et alternativ, herunder på de tidspunkter i løbet af dagen, hvor trængslen er størst.
Der er planlagt en indfasning af registreringsafgiften på elbiler allerede fra 1. januar 2026. Den vil vi stoppe.
I stedet foreslår vi at omlægge afgifterne til en vejafgift - eller road pricing - så bilister betaler for, hvor meget de bruger vejene.
- Vi er ikke i mål med den grønne omstlling af bilparken. Derfor er vi nødt til at træffe en politisk beslutning om, hvad vi gør. Vi synes, at vi skal have road pricing i 2030, siger Samira Nawa.
Dyrere at køre i byerne
Vi vil differentiere vejafgiften, så det er dyrere at køre i og omkring de store byer og billigere i yderområderne.
Endelig mener vi, at de tungeste elbiler skal betale den højeste grønne ejerafgift.
- Hvis du belaster vores fælles veje og vores klima, så skal du også betale for det. Så "bemy guest", køb en fed, stor og tung bil, og kør rundt i den, men så må du også betale, hvad det koster, siger Samira Nawa til Børsen.  Inde i de større byer skal det være mere på familierne og børnenes præmisser end på bilernes præmisser. Vi foreslår
Afskaf afgiftsrabatten til plug-in hybridbiler: Det stigende salg af rene elbiler viser, at elbilen er et reelt alternativ til benzin- og dieselbilen, og samtidigt er der stor usikkerhed om klimaaftrykket fra plug-in hybridbilerne. Derfor vil Radikale Venstre afskaffe rabatten til plug-in hybridbiler allerede fra 2026, så endnu flere kommer over i en ren elbil, når benzin- eller dieselbilen skiftes ud. Det betyder, at indfasningsprocenten hæves til 100 pct. i 2026 og bundfradraget helt fjernes fra 2026, således at plug-in hybridbiler beskattes på lige fod med øvrige biler med en forbrændingsmotor.
Udfasning af registreringsafgiften som vi kender den på rene elbiler. Elbiler må ikke blive dyrere, for ellers risikerer vi, at den positive udvikling går i stå. Derfor vil vi udfase registreringsafgiften som vi kender den i dag for rene elbiler – herunder også varebiler. Samtidigt fastholdes registreringsafgiften på fossile biler og plug-in hybridbiler. Det skal sende et klart signal til forbrugeren og sikre, at det billigste bilvalg også er det grønneste.
Højere og differentieret årlig ejerafgift for alle biler: For at finansiere udfasning af registreringsafgift og samtidigt fremme de mest energieffektive biler hæves den løbende ejerafgift og differentieres på baggrund af bilens vægt og drivmiddel. Den løbende ejerafgift skal være det bærende element i beskatningen, indtil der også indføres en kilometerbaseret vejafgift.
Kilometerbaseret vejafgift for alle biler: Fremtidens afgiftssystem skal passe til fremtidens biler. Derfor er endemålet for Radikale Venstre at inkludere al vejtransport, også privatbilisme, i en national kilometerbaseret vejafgift fra 2030. Udover at sikre transportsektorens grønne omstilling, skal en kilometerbaseret vejafgift skabe en bedre balance mellem privat- og offentlig transport, sikre færre biler på vejene og bekæmpe trængsel, mindske luftforurening og reducere klimabelastningen fra transportsektoren.
Hæv dieselafgiften: Danmark har fortsat lavere afgift på diesel end vores nabolande. Det driver grænsehandel med den billigere diesel i Danmark og mindsker bl.a. klimaeffekten af de højere afgifter hos vores nabolande. Radikale Venstre vil øge dieselafgiften med yderligere 0,5 kr. pr. liter for at styrke den grønne omstilling af bilparken.


---

# Unge skal på fremtidspension i stedet for førtidspension - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/unge-skal-paa-fremtidspension-i-stedet-for-foertidspension

Antallet af unge på førtidspension er de seneste fem år steget med over 40 procent. Der er flere under 40 år på førtidspension end nogensinde før.
De er blevet dømt ude af arbejdsmarkedet på en livslang, passiv forsørgelse, uden nogen opsøgende samfundsindsats.For mange leder det til ensomhed.Unge på førtidspension skal have hjælp og muligheder for en fremtid som del af fællesskabet. Ingen skal efterlades alene i livslang, passiv forsørgelse, og der skal investeres langt mere i tidlig forebyggelse. Læs mere Hent hele udspillet
Unge skal på fremtidspension i stedet for førtidspension
“Det her skal ikke ses som en pisk, men en håndsrækning. Vi vil gerne give de unge en håndsrækning, så de får den ro, de har brug for, men ikke bliver parkeret og glemt på førtidspension resten af deres liv.”
Samira Nawa  Vi foreslår nu en omlægning af førtidspensionen til unge, så det bliver en "fremtidspension" med opsøgende hjælp og nye muligheder. Forslagene er en håndsrækning – de forventes ikke at sænke udgifterne til førtidspension. Radikale Venstres forslag om "Fremtidspension"      Førtidspension til unge skal være tidsbegrænset  ·      Lov om social pension skal ændres, så personer under 40 år fremover som udgangspunkt skal have tildelt førtidspension med revision.
Et konkret fagligt skøn skal afgøre revisions-tidspunktet. Der skal fortsat være mulighed for at unge kan få førtidspension uden revision, hvis der helt åbenlyst ikke er mulighed for bedring af borgerens arbejdsevne. Nuværende førtidspensionister omfattes ikke, men alle førtidspensionister skal have et frivilligt tilbud om hjælpe til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Frivillige opsøgende indsatser i hele landet  Radikale Venstre foreslår, at der i første omgang afsættes 20 mio. kr. årligt til civilsamfundstiltag med fokus på unge førtidspensionister.
Der skal være tale om opsøgende og engagerende indsatser, som skal møde de unge på deres præmisser og understøtter deres deltagelse i samfundet.    Mere ensartet visitation til førtidspension  Retssikkerheden skal styrkes for de svageste. Borgere, der er i en situation, hvor de har behov for og krav på at få til-kendt førtidspension, skal også have det. Derfor skal en fælles enhed stå for den endelige visitering til førtidspension, mens de enkelte kommuner, der kender deres borgere bedst, fortsat skal fortsat stå for helhedsorienteret sagsbehandling og beslutningsgrundlag. Det svarer til modellen for tildeling af seniorpension.
Ansøgninger om førtidspension, som kommunerne afviser og derfor ikke indstiller til den centrale visitering, skal frem-over automatisk sendes til screening i Ankestyrelsen. Ankestyrelsen skal herefter kunne sende sagen videre til den centrale visiteringsenhed, hvis der findes sådanne umiddelbare sagsbehandlingsfejl eller -mangler. Læs mere Hent hele udspillet
Unge skal på fremtidspension i stedet for førtidspension


---

# 2030-plan: Her er vores plan for en ny generationskontrakt - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/oekonomi/2030-plan-vi-vil-lave-en-ny-generations-kontrakt

I Radikale Venstre vil vi gøre op med den nuværende økonomiske politik, hvor ældre vælgergrupper får en stadig større bid af samfundskagen på bekostning af børn, unge og en grønnere fremtid.
Vi vil skrive en ny generationskontrakt med mere tid til børnene, bedre uddannelsesmuligheder til de unge, mere natur til os alle og større frihed for den enkelte. Hent vores 2030-plan her
Hent udspillet som pdf
Vi vil prioritere samfundets ressourcer markant anderledes:
- I vores 2030-plan skærer vi ud i pap, hvad vi kunne gøre for vores børn og unge og deres fremtid, hvis vi valgte at prioritere de økonomiske- og menneskelige ressourcer til det, som Martin Lidegaard siger.
Vores generationskontrakt lægger en ny kurs for Danmark. Den forpligter os på at bruge mere af vores nuværende velstand på at skabe muligheder for de unge og kommende generationer.
- Når vi er så optaget af generationskontrakten, er det jo fordi, at vi opfatter det som den nye skillelinje i dansk politik. Prioriteringen mellem hvor mange ressourcer, vi giver os selv, os voksne og ældre generationer, og hvor mange ressourcer vi investerer i vores børns og unges fremtid. I deres trivsel, uddannelser, hele den grønne omstilling, som vi har skabt et behov for - og derfor også bør finansiere, siger Martin Lidegaard.


---

# Uddannelse for fremtiden - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/unge-og-uddannelse/uddannelse-for-fremtiden

Hent udspillet som PDF
Uddannelser For Fremtiden Udspil Maj 2023
Dansk økonomi er netop forbedret med 16 milliarder kroner. Det ændrer forudsætningerne for de igangværende forhandlinger om fremtidens uddannelser og giver en unik mulighed for at satse på mere og ikke mindre uddannelse i Danmark.
Radikale Venstre foreslår derfor, at regeringen åbner for en ny og fordomsfri debat om, hvordan vi bedst indretter fremtidens uddannelser – uden på forhånd at have bundet sig til at skulle nå et bestemt arbejdsudbud eller et bestemt omfang af nedskæringer på universitetsuddannelserne.
Ligesom regeringen og alle andre partier ønsker vi radikale en massiv styrkelse af både erhvervsuddannelser og velfærdsuddannelser. Og ligesom alle andre vil vi også gerne skabe mere fleksible vej gennem uddannelsessystemet. Eksempelvis ved at skabe bedre muligheder for at overføre merit, mere efter- og videreuddannelse samt flere erhvervskandidater. Men ikke ved krone for krone at skulle forringe andre uddannelser, herunder velfungerende kandidatuddannelser. Radikale Venstre ønsker reformer, der styrker alle uddannelserne og som øger uddannelsesniveauet i Danmark. Det gælder også vores universitetsuddannelser. Det er ikke tid til at presse de unge mere, og der har aldrig været mere brug for at investere i fremtidens generationer.  Radikale Venstre vil investere mere i vores uddannelser og i bedre livsmuligheder til næste generation.
Investeringer i uddannelse sår frø til en stærkere fremtid. Frø, der kan vokse til mere trivsel og læring, vækst og velstand. Sår vi dem nu, vil fremtidige generationer høste frugterne. Smider vi dem væk for at finde arbejdsudbud blandt de studerende, snyder vi både os selv og den næste generation.
I Radikale Venstre vil vi investere i ungdommen i dag – for at kunne se samfundet blomstre i morgen. For uddannelse er det danske samfunds vigtigste råstof. Bedre uddannelse giver muligheder, gør os klogere, øger den sociale mobilitet, innovationen, konkurrencekraften og væksten i samfundet. Det gælder alle uddannelser uanset om de er faglige, professionsrettede eller akademiske.
Derfor er det svært at forstå, at vi for første gang nogensinde har en regering, der har sat sig et erklæret mål om at afkorte uddannelserne og derved sænke uddannelsesniveauet i Danmark.
Vi vil øge arbejdsudbuddet uden at skære i uddannelsesniveauet. For bedre balance mellem generationerne i vores velfærd.
Derfor ønsker Radikale Venstre ikke at føre uddannelsespolitik med det primære formål at presse flere unge hurtigt ud på arbejdsmarkedet. Færre og kortere uddannelser øger måske arbejdsudbuddet på kort sigt, men på langt sigt giver det et fattigere samfund videre til næste generation. Med mindre viden, færre kompetencer og dårligere jobs.
Vi vil have bedre studieliv for både unge og ældre. Med færre lukkede døre og mindre pres.
Præstationspres, karakterræs og mistrivsel har taget overhånd. Men i stedet for at hjælpe de unge, har uddannelsespolitikken de seneste år handlet om at styre dem. Efter snævre politiske mål: Besparelser, udflytninger og afkortning af uddannelser og beskæring af SU’en.
Radikale Venstre ønsker et uddannelsessystem, der rummer flere unge og ældre – ikke færre – og som giver mening for både den enkelte og for samfundet. Et uddannelsessystem, hvor trivsel, fleksibilitet og kvalitet er i top, og der er gratis adgang hele livet. Så flere får adgang til karriereudvikling og gode jobs gennem hele arbejdslivet. Fire reformspor: For erhvervsuddannelser og videregående uddannelser     100 % meningsfuld fleksibilitet - 0 % formålsløs forkortelse
Ægte fleksibilitet: Korte kandidatuddan-nelser og fleksible erhvervskandidatud-dannelser skal være attraktive, frivillige tilvalgsmuligheder for alle.
Der skal ikke skæres pladser fra efterspurgte universitetsuddannelser.
Meningsfuld merit skal udbredes.
Der er brug for mere trivsel ikke et nyt præstationsræs
Trivselskommission skal lynstartes
Reform af karaktersystem og optagelsessystem skal mindske præstationspres
Studieåret skal svare til kalenderåret (60 ECTS pr. år)
Garanteret og gratis videreuddannelse for alle - ikke kun de højtuddannede
Videreuddannelse skal gøres gratis for alle – ikke kun ”afkortede” kandidater
Erhvervsuddannelser og professions-uddannelser skal have garanti for gratis videreuddannelsespladser senere i livet, så de åbner flere døre og bliver mere attraktive studievalg tidligt i livet.
Mere frihed og fordybelse - mindre fastlåst detailstyring
Massiv investering i faglig kvalitet frem for tomt time-tællerri. I alle dele af uddannelsessystemet
Loftet fjernes fra uddannelser i de store byer og efterspurgte engelsksprogede uddannelser
Gode muligheder for praktik, projekter og udveksling skal fastholdes
Bedre erhvervsskoler Der er et erkendt og indlysende behov for at forbedre kvaliteten af vores erhvervsskoler. Vi uddanner for få faglærte og rammerne på skolerne er for dårlige. Derudover fravælger mange unge bl.a. en erhvervsuddannelse, fordi det tvinger dem til at vælge en specifik livsbane meget tidligt i deres ungdom, som bl.a. Reformkommissionen senest har fremhævet. De unge i dag vil gerne være lidt længere tid i ungdomsmiljøet med fester, sports- og fritidsaktiviteter og gode fællesskaber.
Vi foreslår derfor at afsætte minimum 600 mio. kroner om året ekstra til at forbedre kvaliteten af erhvervsskolerne og samspillet med de andre ungdomsuddannelser. Udover nye værksteder, bedre rammer og kompetenceløft af underviserne foreslår vi at forlænge grundforløbet og etablere flere fælles campusmiljøer, som det allerede kendes flere steder uden for de større byer. Dermed ønsker vi at gøre det lettere for eleverne at blive del af et større ungdomsmiljø og gøre et skifte fra gymnasie til erhvervsuddannelse nemmere, hvis man fortryder undervejs. Bedre velfærdsuddannelser og gratis mulighed for videreuddannelse Antallet af ansøgere til mange vigtige fag- og professionsuddannelser er i disse år i frit fald eller i bedste fald stabilt. Samtidig får vi frem over brug for flere dygtige sosu’er, lærer, pædagoger, sygeplejersker mfl.
Det er blandt andet et resultat af spareøvelser og underprioriteringer, der har gjort de uddannelser mindre attraktive, og fordi færre og færre unge kan se attraktive karrierer i de jobs og professioner, som de peger frem mod. Det er et kæmpemæssigt problem for vores samfund. Men løsningen er ikke at slagte universitetsuddannelserne. Vi må slukke ilden, der hvor det brænder. Det indebærer både, at vi skal investere mere i fag og professionsuddannelserne og skaber mere attraktive arbejdsliv i forlængelse af dem. Derfor skal efter- og videreuddannelse gøres gratis og tilgængelig for alle – ikke kun kandidater fra de nye korte kandidatuddannelser, som regeringen lægger op til. For at lykkes med at få flere til at vælge velfærdsprofessioner - eller erhvervsuddannelser - skal vi gøre op med tankegangen om, at de er modsætninger til universiteterne eller andre højere uddannelser. Vi skal binde uddannelsessystemet sammen og sørge for, at de forskellige uddannelsesmuligheder styrker hinanden. Derfor skal alle – akademikere som professionsbachelorer, erhvervsuddannede og faglærte – have retskrav på gratis videreuddannelsesplads på deltid, når de har været i job i mindst tre år. Bedre og mere fleksible universitetsuddannelser Øget fleksibilitet giver mere meningsfulde studieforløb for de studerende og for samfundet – det gælder også muligheden for at tage en kortere kandidatuddannelse, som Radikale Venstre bakker op om. Men ægte fleksibilitet forudsætter frihed for den enkelte studerende og uddannelsesinstitution – og ikke som regeringen forslår, at fjerne adgang til nogle uddannelsestyper, når man opretter andre. Det øger jo ikke fleksibiliteten.
Antallet af erhvervskandidatuddannelser er i dag begrænset af Folketinget og de eksisterende muligheder for et-årige kandidatuddannelser (”akademiske overbygningsuddannelser”) har ikke været tilstrækkeligt attraktive eller udbredte for hverken universiteter, studerende eller arbejdsgivere.
For at skabe ægte fleksibilitet skal studerende på alle uddannelsesområder have mulighed for at vælge frit mellem meningsfulde kortere kandidatuddannelser, to årige kandidatuddannelser, som dem vi kender i dag, og erhvervskandidatuddannelser. Frivilligt og uden en kvote for, hvor mange, der må komme ind på hver type.
Samtidig skal meritgivning gøres mere uafhængigt af institutionernes økonomiske interesser, så flere oplever, at deres eksisterende kvalifikationer krediteres og færre spilder tid med at bliver undervist i noget, de allerede ved. På solidt fagligt grundlag, til gavn for den enkelte og for hele samfundet.
“Vi skal vende udviklingen – ikke trykke på speederen – i karakterræset.”
Mere trivsel, mindre præstationsræs Én af de allerstørste udfordringer i vores uddannelsessystem er, at alt for mange studerende mistrives. Flere og flere får stressdiagnoser og knækker nakken på et voldsomt præstationspres og en usund perfekthedskultur.
Regeringens reformforslag vil forværre den mistrivsel. Bl.a. ved at øge konkurrence om kandidatuddannelsespladserne, indføre et ekstra optagelsessystem og komprimere uddannelserne, så 1,25 studieår presses ned på et kalenderår uden ferie.
Vi skal vende udviklingen – ikke trykke på speederen – i karakterræset. Der skal være tid til fordybelse og gode studieliv, tid til praktik, udveksling og studiejobs, tid til ferie og frihed på samme niveau med resten af samfundet.
Karakterskalaen og optagelsessystemet, der i dag er med til at drive den præstationskultur, som presser alt for mange unge, skal gentænkes med fokus på at støtte de unges læring, frem for at presse dem. Vi skal hurtigst muligt få eksperter til at komme med forslag til at forbedre trivslen for børn og unge i og uden for uddannelserne. Mere åbenhed, frihed og fordybelse Hvis vi skal lykkes med at skabe et uddannelsessystem med mening og frihed til fordybelse, må vi investere i de uddannelser, der har brug for opkvalificering – ikke skære i dem, der allerede fungerer. Vi skal sørge for, at der er gode uddannelsesmuligheder i hele Danmark. Men det bliver ikke en samlet gevinst for Danmark, hvis bedre uddannelsesmuligheder ude i landet skal etableres på bekostning af velfungerende uddannelser i de store byer. Med udflytningsaftalen fra 2021 lukkede man uddannelser dér, hvor de unge står i kø for at uddanne sig og hvor virksomhederne mangler dem.
Vi skal i stedet gøre det mere attraktivt at søge studiepladser i de mindre byer, der i dag ikke bliver fyldt ud. Det skal ske ved at få flere ind på uddannelse eller videreuddannelse senere i livet og gennem investeringer i faglig kvalitet på alle landets uddannelser. Det er langt bedre end at gøre de studerende til brikker i et politisk spil om valgkredse og borgmesterkontorer.
Samtidig skal vi øge adgangen for internationale studerende til uddannelser, der er stor efterspørgsel efter på vores arbejdsmarked. Det kan give ekstra kræfter til vores virksomheder, mere liv i vores lokalsamfund og være en vej til at skabe flere medarbejdere til vores velfærdsinstitutioner.   Økonomi Radikale Venstre foreslår altså samlet set at investere mere i uddannelse, ikke mindre – så flere unge kan få en bedre uddannelse, uanset hvilken vej de vælger. Vores forslag til finansiering er primært den tilbagetrækningsreform, som Reformalliancen mellem Radikale Venstre, Liberal Alliance og Konservative har foreslået tidligere på foråret, men vi er også åbne for at anvende noget af det øgede råderum på 16 milliarder, som regeringen netop har offentliggjort.
I det hele taget stiller vi ingen ultimative krav på forhånd, når det handler om finansiering, men vi håber, at Danmarks nye økonomiske situation kan bane vejen for en mere åben debat om, hvilke visioner vi har for fremtidens uddannelser.
Investering: ca. 2,6 mia. kr. pr år
Gratis videreuddannelse for alle: 1400 mio. kr.
Øget kvalitet i videregående uddannelse mv: 600 mio. kr.
Øget kvalitet i uddannelse til unge mv.: 600 mio. kr.
Finansiering: ca. 2,6 mia. kr. pr. år
Udfasning af efterløn og øvrige reformer på andre områder: 1,5-2,5 mia. kr.
Bidrag fra bedre meritgivning og flere frivillige erhvervskandidater eller kortere kandidater (potentiale): 0-1 mia. kr.
Eksisterende kvalitetspulje: 0,1 mia. kr.
For uddybning af tiltag og finansiering se RV’s 2030 plan og ”Stærke uddannelse – hele livet” Hent udspillet som PDF
Uddannelser For Fremtiden Udspil Maj 2023
Unge og uddannelse Stærke uddannelser - hele livet


---

# Udspil: Ungdomsuddannelser til flere - ikke færre - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/unge-og-uddannelse/udspil-ungdomsuddannelser-til-flere-ikke-faerre

Alle unge skal have bedre uddannelsesmuligheder fremover, og i stedet for at omkalfatre hele uddannelsessystemet og afskære mange fra deres drømmeuddannelse, som regeringen lægger op til, vil vi i Radikale Venstre styrke de eksisterende uddannelser.
Vi vil sætte adgangskravene til gymnasierne på 02, så de bliver ens på alle ungdomsuddannelser, og samle de forskellige ungdomsuddannelser i attraktive, fælles campusmiljøer over hele landet. Samlet vil vi investere ca. 1,5 mia. kr. ekstra hvert år i erhvervsuddannelser og gymnasier. Læs hele udspillet
Hent udspillet som pdf


---

# Grøn superfond skal bane vejen for et sikrere og grønnere EU - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/eu/groen-superfond-skal-bane-vejen-for-et-sikrere-og-groennere-eu

Omstillingen af den europæiske energiforsyning går for langsomt, og det skader både klimaet, europæisk sikkerhed og europæiske virksomheder.
Der er brug for en Plan B, og den leverer vi med vores nye udspil om at skabe en grøn superfond. Hent udspillet her
Læs hele udspillet som PDF
“Jeg kan ikke acceptere, at samtidig med vi hjælper ukrainerne i deres frihedskamp, finansierer vi den russiske krigsmaskine med milliarder hver eneste måned. ”
Sigrid Friis  Omstillingen af den europæiske energiforsyning er fundamentalt udfordret efter flere år med rentestigninger, høj inflation og usikre forsyningskæder.
Kommissionen vurderer, at der er et investeringsgab på intet mindre end 660 mia. euro årligt, hvis EU skal i mål med sine grønne ambitioner og indfri Green Deal.
De manglende penge udgør ikke bare en trussel mod klimaet, men også mod europæisk sikkerhed, energiuafhængighed og vores virksomheder. Omvendt er der et kæmpe potentiale i at forcere en grøn omstilling af hele den europæiske energiforsyning.
Derfor lancerer vi udspillet til etableringen af en europæisk superfond på 2.000 mia. euro. Finansieringen skal findes dels gennem fælles låntagning, dels gennem indtægter fra EU's kvotehandelssystem.
“Selvom 2.000 mia. euro måske virker som et astronomisk beløb, så har vi ikke råd til at lade være. Og jeg tør godt love, at regningen bliver meget større, hvis vi lader være. Det handler om vores sikkerhed, og det handler om vores klima.”
Martin Lidegaard  Vi foreslår bl.a.
Etablere en europæisk fond på 2.000 mia. euro. Fonden skal danne grundlag for en 10-års investeringsplan og finansieres af indtægter fra EU’s kvotehandelssystem og fælles låntagning.
Styrke ACER – Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder – som skal sikre implementering af fælleseuropæisk energiplanlægning herunder en fremtidssikret udbygning af energiinfrastruktur på tværs af Europa.
Øge omfanget af kvotehandelssystemet til bl.a. også at inkludere fly, der flyver ud af EU, den biomasse vi brænder for at producere el og varme samt styrke og udvide EU’s klimatold.
Støtte elektrificeringen af EU og en udfasning af kul, olie og gas i industrien gennem en tilskudspulje til investering i teknologier til elektrificering inspireret af modellen for tilskud til projekter med fælles europæisk interesse – IPCEI.
Du finder hele udspillet som PDF her.


---

# Styrk danske unges studiemuligheder i EU - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/politik/vi-mener/udspil/eu/styrk-danske-unges-studiemuligheder-i-eu

Radikale Venstre er stærkt bekymrede for fremtidens studieliv i Danmark og Europa. Regeringens hovedløse afkortning af de videregående uddannelser og SU’en risikerer at gøre det markant sværere for fremtidens unge at rejse ud og tage hele eller dele af deres uddannelse i Europa eller andre steder i verden. Læs vores udspil
Styrk studielivet i Europa
“Det er en kæmpe gevinst for Danmark, når vores studerende tager til udlandet og kommer hjem med ny viden og nye perspektiver på verden. Det skal vi have mere af. Ikke mindre.”
Sigrid Friis, spidskandidat til Europa-Parlamentsvalget  Vi vil stoppe afkortninger af uddannelser og SU og investere nye midler i uddannelserne.
Samtidig vil vi kæmpe for, at unge i fremtiden får bedre muligheder for at kunne rejse grønt på tværs af Europa i forbindelse med studieophold og som dannelsesrejser, når de fylder 18 år. Her er vores plan B Stop afkortning af uddannelser og SU
• Drop afkortning af kandidatuddannelser og lukning af bacheloruddannelser• Drop besparelser på SU’en og behold det ”fleksible” SU-år• Investér i feedback, fordybelse, videreuddannelse hele livet, undervisning og udsyn på de videregående uddannelser. Skab bedre rammer for unges trivsel og gode studieliv.
Styrk unges grønne uddannelser
For at styrke uddannelsesmulighederne i Europa og gøre dem endnu mere bæredygtige, skal studerende, undervisere og praktikanter i Erasmus+-programmet kunne rejse gratis til og fra deres udvekslingsland, hvis de fravælger flyet og i stedet tager en grøn transportform som bus, tog eller samkørsel.
Læs hele udspillet her.


---

# [PDF] flekspension_radikale_venstre.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/ss4baier/flekspension_radikale_venstre.pdf

Radikale Venstre vil give alle seniorer en større 
fleksibilitet sidst i arbejdslivet og mulighed for at 
trappe ned. Samtidig skal pensionsalderen stige 
langsommere for yngre generationer. 
Mange drømmer om et mere fleksibelt arbejdsliv, 
når de nærmer sig pensionsalderen. Måske vil de 
arbejde færre timer for at passe på helbredet, 
holde flere fridage for at hygge med børnebørnene 
eller tage ekstra friuger for at tyvstarte deres 
otium, mens de har energien til det. 
Men det er langt fra alle, der har råd til at gå ned i 
tid. For nogle er de sidste arbejdsår hårdere, end 
de burde. Samtidig har andre fået ret til at trække 
sig tilbage før pensionsalderen på Efterløn eller 
Tidlig Pension, selvom de hverken er syge eller 
nedslidte. For dem betyder reglerne imidlertid, at 
det ikke kan betale sig at trappe langsomt ned.
Radikale Venstre vil give alle mulighed for at få 
folkepensionens grundbeløb allerede tre år før 
pensionsalderen og derved gå ned i tid. Vælger 
man ordningen, betaler man selv i form af en 
forholdsmæssig, varig reduktion i pensionsbeløbet.
Arbejder man til efter pensionsalderen, stiger 
folkepensionsbeløbet til gengæld.
Fremover skal alle seniorer have 
mulighed for at trappe ned i stedet for 
at træde ud. Og de unge skal møde et 
mere rimeligt pensionssystem.
”
Fleksibel
folkepension
Fleksibel folkepension – illustration af princip
Alle får ret til at få udbetalt et beløb svarende til folke-
pensionens grundbeløb op til 3 år før gældende pensions-
alder mhp. at kunne tilpasse sit seniorarbejdsliv. Den 
enkeltes folkepension nedsættes til gengæld varigt med fx 
5 % per år, man får det tidligere udbetalt. Folkepensionen 
er i dag 7.544 kr. pr. måned (grundbeløb). 
Det er en ny tankegang, hvor vi i stedet for at give nogle 
grupper ret til at træde tidligere tilbage end andre – på 
fællesskabets regning – vil give alle mulighed for at trappe ned 
i deres eget tempo og på egen regning. For det er dyrt for 
samfundet, at halvdelen af danskerne i dag trækker sig tilbage 
før pensionsalderen, selvom mange både kan og vil arbejde 
længere, hvis det kunne ske på deres egne præmisser. 
Forslaget er en del af Radikale Venstres nye 
generationskontrakt, fordi unge med vores forslag ikke 
længere skal betale for, at sunde seniorer trækker sig tidligt 
tilbage. Samtidig foreslår Radikale Venstre, at pensionsalderen 
skal stige mindre fra 2040, så yngre generationer får samme 
andel af livet på pension som deres forældre.
Nedslidte seniorer skal fortsat have mulighed for Førtidspension 
og Seniorpension, mens tilgangen til Efterløn og Tidlig pension 
stoppes hurtigst muligt. Der skal arbejdes mere målrettet på, at 
seniorer kan skifte arbejdsområde, inden de bliver nedslidte, og 
seniorpensionen justeres, så den tilskynder til sporskifte, når det 
er relevant. Det vil isoleret set styrke de offentlige finanser med 
ca. 3,4 mia. kr. og øge beskæftigelsen med ca. 6.700 fuldtids-
personer i 2035. Pensionister får desuden mulighed for at sætte 
deres ratepension på pause.
Modellen skal endeligt fastlægges sammen med arbejdsmarke-
dets parter i et nyt trepartsudvalg, så nutidens seniorer får større 
fleksibilitet, og der samtidig skabes større lighed mellem genera-
tioner. En indtægtsgaranti skal sikre, at ingen folkepensionister 
ender i fattigdom. Samlet set skal de offentlige finanser og 
beskæftigelse styrkes i 2035. På langt sigt skal det give større 
holdbarhed end Pensionskommissionens forslag. Radikale 
Venstre vil investere overskuddet i fremtiden for børn og 
unge, uddannelser og naturen.
Forenklet illustration på seniorarbejdsliv med fleksibel pension
A) Bedsteforælder, der ønsker fleksibilitet 1 år før pensionsalderen
B) Fleksibel pension og job ifht. Tidlig Pension 2 år før pensionsalder
Anm.: Afrunde til nærmeste 100. Niveauerne er illustrationer før skat og vil kunne variere i 
den endelige model, som skal fastlægges med arbejdsmarkedets parter - herunder 
ydelsesniveauer, modregningsregler, indtægtsgaranti mv. 
Bilag
20
21
22
23
24
25
26
27
28
G1974
G1976
G1978
G1980
G1982
G1984
G1986
G1988
G1990
G1992
G1994
G1996
G1998
G2000
G2002
G2004
G2006
G2008
G2010
G2012
G2014
G2016
G2018
G2020
Fødselsår
Illustration: Andel af voksenlivet på pension, pct.
RADIKALE VENSTRES FORSLAG til indeksering af pensionsalderen
NUVÆRENDE indeksering af pensionsalderen
Anm.: Profilen i Radikale Venstres forslag følger Pensionskommissionens anbefaling
Samlet initiativoversigt
1. Ny fleksibel folkepension
2. Lempeligere indeksering af folkepensionsalderen, så 
andelen af livet på pension omtrent fastholdes fremover
3. Mulighed for pause i udbetaling af ratepensionen for at øge 
pensionisters fleksibilitet i arbejdslivet
4. Indtægtsgaranti for at ingen pensionister falder under 
fattigdomsgrænsen pga. Fleksibel Folkepension
5. Tilgang til Efterløn og Tidlig pension standses. 
Opsparede midler refunderes.
6. Arbejdsevnekravet i Seniorpensionen skal vurderes i forhold 
til arbejdsmarkedet generelt og ikke blot seneste job. 
7. Endelig model fastlægges i en trepartsaftale.
Indkomst Ny 
fleksibilitet
Fleksibel 
pension
Mindre løn 
pga. deltid
Indkomst
forskel
Lav 
(235.000 kr./år)
1½ dag fri
om ugen
7.100 kr.
pr. måned
-5.900 kr.
pr. måned
+1.200 kr.
pr. måned
Mellem
(352.000 kr./år) 
1 dag fri  
om ugen
7.100 kr.
pr. måned
-5.900 kr.
pr. måned
+1.200 kr.
pr. måned
Høj
(705.000 kr./år) 
½ dag fri
om ugen
7.100 kr.
pr. måned
-5.900 kr.
pr. måned
+1.200 kr.
pr. måned
Indkomst Deltidsjob Fleksibel 
pension
Tidlig 
pension
Indkomst 
forskel
Gennemsnit 
for 65 årige
1½ dag pr uge
(11.800kr./md)
6.800 kr.
pr. måned
-15.700 kr.
pr. måned
+2.900 kr.
pr. måned


---

# [PDF] rv-melding-flere-dygtige-internationale-studerende.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/mmjhp54g/rv-melding-flere-dygtige-internationale-studerende.pdf

Radikale Venstre vil genåbne de danske 
uddannelser mod verden og give plads til flere 
dygtige studerende herhjemme og i udlandet. 
Den, der ønsker at flytte verden, må først flytte sig 
selv, sagde Sokrates. I en tid med globale 
omvæltninger og voldsom teknologisk udvikling er 
budskabet vigtigere end nogensinde før: Næste 
generation skal have større adgang til at rejse ud i 
verden for at lære og få viden, forståelse og udsyn 
til at udvikle vores samfund. 
Vi vil give danske studerende bedre muligheder for 
at læse i udlandet, afvise skræmmebilledet af 
udenlandske studerende i Danmark og stoppe 
lukninger og lofter på engelsksprogede 
uddannelser. 
For velkvalificerede internationale studerende er 
velkomne til at tage en uddannelse i Danmark. De 
er en kæmpe gevinst både for vores uddannelser 
og økonomi, mens de læser, og hvis de bliver her 
bagefter. De skal selvfølgelig have lov til at arbejde 
ved siden af, for mange skal selv betale for 
uddannelse og står uden SU, men det skal ske på 
ordentlige vilkår. 
Vi skal engagere os i verden omkring os 
i stedet for at lukke den ude. For viden, 
forståelse og fællesskab øges, når vi mødes. 
Derfor skal unge langt mere frit kunne 
studere både i Danmark og udlandet. 
”
Flere 
internationale 
studerende
Universitetsreformens afkortede kandidat-
uddannelser begrænser de studerendes mulighed 
for længere udvekslingsophold, udlandspraktik mv. 
Radikale Venstre ønsker, at universitets-
studerende fremover skal have ret til at selv at 
vælge, om de vil tage en et årig eller to årig 
kandidatuddannelse.
De seneste års hårde nedskæringer på antallet af 
engelsksprogede uddannelsespladser skal 
stoppes. Internationale studerende øgede deres 
beskæftigelse med 40 % fra 2016-2021. De 
videregående uddannelser skal have langt større 
frihed til at optage udenlandske studerende på 
efterspurgte uddannelser og ansvar for at flere 
fastholdes i danske jobs.  
Flere universiteters har meldt ud, at de vil afvise 
alle kvalificerede ansøgere fra lande uden for EU. 
Det skal ændres, så de genåbner dørene for flere 
af dem, der reelt er mest kvalificerede og vil 
bidrage til vores samfund.
Endelig skal nyuddannede udlændinges igen have 
tre år til at søge job i Danmark. At forbyder dem at 
søge job i Danmark, er jo som at smide guld på 
gaden i stedet for at sætte det i banken.
1. Retskrav til både et og to årige 
kandidatuddannelser
2. Loft over engelsksprogede videregående 
uddannelser afskaffes 
3. Der etableres et nyt fastholdelses-
taxameter for engelsksprogede 
uddannelser.
4. Erhvervskandidatuddannelser gøres 
gratis for studerende fra ikke-EU lande.
5. Jobsøgningsophold forlænges 
fra et til tre år for dimittender fra 
videregående uddannelser


---

# [PDF] ftv-2026-valgprogram-plan-b-hjemmeside.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/vgannf0j/ftv-2026-valgprogram-plan-b-hjemmeside.pdf

Plan B 
Valgprogram 
 
 
 
Radikale Venstres folketingsgruppe 
Marts 2026
Valgprogram, marts 2026  
1 
 
Vi har en Plan B 
Nu har vi brug for din stemme 
 
Plan B er til alle os, der ser verdens problemer uden at blive modløse. Os, der vil vende nutidens 
udfordringer til fremtidens muligheder, fordi vi nægter at acceptere, at vores børn skal arve et dårligere 
Danmark, end vi selv fik. Derfor er det tid til et valg. Ikke bare mellem partier – men mellem retninger. 
Danmark står ved en skillevej, og dit kryds til folketingsvalget er med til at sætte retningen.  
Vi kan vælge Trumps vej, som flere partier gør på den yderste højrefløj. De lover orden, men giver dig 
kaos. De vender ryggen til klimaet, EU og Ukraine. De taler om “remigration”, fordi de vil splitte i stedet 
for at samle. 
De skal ikke definere vores Danmark. Vi vælger en anden vej. Den danske og europæiske vej. Den er 
hverken rød, blå eller sort. Den er grøn. Her følges frihed og fællesskab ad, og det gør ret og pligt 
også. Her investerer vi i fremtiden – fordi vi tror på den. 
  
Med vores Plan B lover vi: 
 
1. En fuld grøn omstilling af Danmark på fem år. Med grøn, dansk og billig energi, rent vand og 
levende natur. Færre svin, sunde fødevarer og flere mennesker på landet.  
2. Et bedre børneliv i Danmark med et radikalt løft af kvaliteten i skoler og institutioner. Tidlige 
indsatser, der virker. Vi vil se flere børn, der trives og vokser i enhver forstand.  
3. En helhjertet indsats for at få flere unge i god uddannelse. Danmarks samlede 
uddannelsesniveau skal igen stige, ikke falde.  
4. Et Danmark med ret og rimelighed, hvor alle bliver bedømt på deres handlinger, ikke deres køn, 
tro eller seksualitet. Hvor fællesskabet kan rumme alle, der vælger det til.  
 
Plan B er ikke en drøm. Det er en handlingsplan for Danmark. Men uden din stemme er det kun en 
plan. Med din stemme kan den blive til virkelighed. 
  
Stem på Radikale Venstre.
Valgprogram, marts 2026  
2 
 
1. Grøn energi, rent vand og levende natur til alle generationer 
Det ser vi 
Danmark er et af verdens smukkeste lande, og vi er fra naturens side udstyret med en enorm rigdom. 
Men vi giver det hele videre i en miserabel tilstand. Klimaet forandrer sig med ekstrem hastighed. 
Naturen er udpint, vores drikkevand er forurenet, dyr, fisk og planter uddør. Vores rovdrift på naturen er 
idiotisk og kortsigtet. Den eroderer vores eget livsgrundlag og vores børns fremtid. Det er den største 
trussel af alle mod vores liv, vores økonomi og vores velfærd. Og dog har de fleste partier givet op. 
Det gør Radikale Venstre ikke. Der er brug for en Plan B. Tidligere var Danmark nummer ét med 
udbygning af grøn energi. Nu har det stort set stået stille i syv år. Vi er et af de lande i verden, der dyrker 
vores jord mest intensivt. Vi producerer mere end 30 millioner svin om året under utålelige forhold og 
med ødelæggende konsekvenser for vores natur, drikkevand og have. Og dog står det primære 
landbrug kun for 2-3% af arbejdsstyrken og 4% af vores samlede eksport. Fiskene i vores have har vi 
solgt som kvoter til et erhvervsfiskeri, der på få årtier har trawlet Østersøen ihjel og lagt store dele af 
den øvrige havbund øde. Det giver ingen mening. At ændre det er vores højeste politiske prioritet. Vi er 
de sidste, der kan. 
 
Det vil vi 
Nu er det tid til at rydde op og bygge op. Med en radikal og fuld grøn omstilling på fem år. For klima, 
natur og mennesker. Vi får ren og sikker energi, der også bliver radikalt billigere. Vi får mindre landbrug 
og mere plads til naturen. Vi støtter lokal kvalitet frem for endnu større svinefabrikker, økologi frem for 
pesticider, dansk frugt og grønt frem for mere foder til dyrene. Vi får flere medarbejdere i landbruget og 
mere liv i landdistrikterne. Mere plads til dyrene og mindre forurening af drikkevand et. Mindre brug af 
antibiotika og bedre folkesundhed. Vi gør også op med trawl og overfiskeri i havene omkring os. De 
bliver levende igen, fordi vi radikalt reducerer forureningen af kvælstof fra landbruget og indfører et nyt 
fiskeri med vægt på skånsomme redskaber og lystfiskeri. Om ti år har vi langt flere arter og mere natur 
på land. Vores have, søer og vandløb bugner igen af fisk og planter.  
 
Her er vores Plan B 
 Vi fuldender opstilling af sol og vind på land på fem år ved at belønne de ansvarlige kommuner 
og de berørte borgere med næsten gratis energi, en kontant grøn bonus og tusindvis af grønne 
jobs. 
 Vi vedtager én gang for alle en anlægslov og udbygger med de sidste større elnet i Danmark.  
 Vi går efter 100% elbiler med lave afgifter, 100% grøn varme og nul nye gas - og oliefyr samt 
100% industri på grøn strøm og biogas. Det hele bliver billigere og mere sikkert end i dag.  
 Vi forbyder al sprøjtegift på jorden over danske drikkevandsreservoirer og rydder op efter de 
sidste generationsforureninger. Gift og kvælstof fra spildevand reduceres radikalt.  
 Vi opdrætter glade grise med krøllede haler. De får radikalt mere plads end i dag. Derfor bliver 
de også færre. Til gengæld får mennesker, natur og de mindre landbrug mere plads.  
 Vi følger op på den grønne trepart, så vi når vores mål om radikalt mindre forurening af vores 
indre farvande og opsætning af radikalt mere skov.  
 Vi forbyder trawl og omstiller til skånsomme redskaber og fritidsfiskeri. 
 Vi går samlet efter 90% CO
2-reduktion i 2035 og ingen emissioner fra Danmark i 2040.
Valgprogram, marts 2026  
3 
 
2. Børn i trivsel 
Det ser vi 
Danmark har altid været kendt for sine glade og myndige børn. Vi lærer dem at tænke selv og sige deres 
mening højt. Vi er et af verdens rigeste lande, og vi har alle muligheder for at give alle børn en fantastisk 
barndom. Men vi gør det ikke. Der er for ringe normeringer og for få pædagoger i vuggestuen og 
børnehaven. For få uddannede lærere og materialer i skolen til at skabe den levende undervisning med 
høj faglighed, tydelig pædagogik og ro i klassen. Skolen mangler tid til at lykkedes med inklusion og 
skolefravær. Musik, værksteder og kolonier er sparet væk i fritidshjem og klubber.    
Selvom vi aldrig har været rigere, har andelen af børn i mistrivsel aldrig været større. Hvert femte barn 
magter ikke at komme i skole, behovet for støtte eksploderer, mens kvaliteten i den almene skole falder. 
Mistrivsel og skolefravær handler ikke om Pisse Dårlig Opdragelse, men om Pisse Dårlig Prioritering. 
Familier slås i årevis for at få hjælp. Vi har nu flere kommuner, hvor 30% har valgt folkeskolen fra. Det er 
både det enkelte barns liv og hele vores samfundskontrakt, der er på spil.    
 
Det vil vi 
Vi vil det gode børneliv med mere leg og mindre skærm, mere frihed og mindre ulighed, mere 
skoleglæde og mindre fravær, mere livsmod og mindre angst, flere voksne og mindre magtanvendelse. 
Vi vil den sundeste generation af børn nogensinde, fysisk såvel som psykisk. 
Vi går efter det, der virker: Faglighed og forebyggelse. Vi giver et børneløfte om høj kvalitet i vuggestuer, 
børnehaver, skoler, fritidshjem og klubber. Det er vores højeste politiske og økonomiske prioritet i 
velfærdssamfundet. Fordi barndommen har en værdi i sig selv – og fordi de tidlige indsatser er de 
bedste til at forebygge negativ social arv, ulighed og dårligt helbred. Vores frie og demokratiske 
samfund bygger på, at børn vokser op som frie, hele og myndige mennesker. Vi vil børn, som er 
nysgerrige på verden og engagerer sig i den. Som møder vores rige danske arv af natur og kultur.  
Vi indfører højere afgifter på det usunde, og skruer ned for prisen på det sunde. Vi vil gribe de børn, der 
falder og har brug for en hånd til at komme tilbage i fællesskabet, så der er plads til alle børn i vores 
daginstitutioner og skoler. Ingen børn skal lide social nød i Danmark, intet liv skal spildes. Det tager vi 
voksne ansvar for i en ny generationskontrakt.  
 
Her er vores Plan B 
 Med vores børneløfte giver vi barndommen i Danmark 15 milliarder nye kroner om året, så 
kvaliteten løftes radikalt for alle børn i daginstitutioner, skoler og fritidsordninger.  
 Vi indfører gratis skolemad og løfter dermed både sundhed, trivsel og læring for alle.  
 Vi sætter afgiften på cigaretter, alkohol og sukker op og fjerner momsen på frugt og grønt.  
 Vi sætter skrappe regler for børns anvendelse af sociale medier og tilbyder bedre fysiske og 
sociale alternativer med natur og kultur til vores børn i daginstitution, skole og fritid.   
 Vi giver hurtigere og helhedsorienteret hjælp til børn og unge i mistrivsel og ufrivilligt 
skolefravær. 
 Vi forhøjer kontanthjælpen, så ingen børn skal leve under fattigdomsgrænsen i Danmark.
Valgprogram, marts 2026  
4 
 
3. Unge i uddannelse 
Det ser vi 
Vores ungdom er den dygtigste og mest ansvarlige nogensinde. Langt de fleste trives og står klar til at 
gribe fremtiden. Men det kan hurtigt ændre sig. Færre unge bliver uddannet, og de bliver uddannet 
dårligere. Fra 2013 til 2023 faldt andelen af unge med en kompetencegivende uddannelse fra 85% til 
78% procent. Andelen med en universitetsuddannelse faldt fra 30% til knap 24%. Uden at flere valgte 
en erhvervs- eller velfærdsuddannelse til.  
Og dog har ingen har grebet ind. Nu rammes de unge af nedskæringer på SU og en tsunami af 
uddannelsesreformer, der begrænser deres muligheder og sænker Danmarks uddannelsesniveau 
yderligere. Universitetspladser lukkes og videregående uddannelser afkortes. Det er den vigtigste årsag 
til, at 45.000 unge i dag hverken er i job eller uddannelse. Det er en menneskelig, kulturel, demokratisk 
og økonomisk katastrofe. For de unge og for Danmark. 
Samtidig oplever de unge markant dårligere adgang til boligmarkedet end deres forældre, især i de 
store byer. Vi nedprioriterer generelt vores nationale kultur og dannelse, herunder vores medier og 
civilsamfund. Også her rammes de unge i særlig grad, fordi de ikke vokser op med samme muligheder 
for dannelse og fordybelse som deres forældre - men med kæmpe opgaver foran sig. Der er brug for en 
Plan B.  
 
Det vil vi 
Vi skal have radikalt flere unge med, og vi skylder alle de unge, at de bliver blandt de bedst uddannede 
og mest dannede i verden. Praktisk, bogligt og kulturelt. Fagligt og menneskeligt. Hånd og ånd. Radikale 
Venstres børneløfte løfter folkeskolen. Nu åbner vi også verden for alle vores unge efter skolen med frit 
valg til en strålende buket af ungdomsuddannelser - i stedet for at lukke deres 10. klasse og HF. Vi 
elsker den almene dannelse og fremmer den, også på landets gymnasier, også for Danmarks drenge,  i 
stedet for at smække døren i med nye adgangskrav. Vi vil fortsat uddanne pædagoger og lærere i 
verdensklasse – og nok af dem. Vi insisterer på flere og bedre universitetsuddannelser, i stedet for 
færre og kortere. Vi styrker civilsamfund og kultur, fordi mennesker er og kan mere end stat og marked. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi løfter daginstitutioner, folkeskoler og fritidsordninger med 15 milliarder kroner, fordi det gode 
ungdomsliv og den stærke uddannelse starter dér.  
 Vi forbedrer alle ungdomsuddannelser og giver vores unge frihed til at vælge den, de ønsker.  
 Vi investerer i nye erhvervsuddannelser og tror på forskellige ungdomsuddannelser under 
samme tag. Vi fjerner det nye adgangskrav til STX og dropper nedlæggelsen af 10. klasse og 
HF. 
 Vi dropper de planlagte nedskæringer i antal og længde af uddannelsespladser på universi -
teterne. I stedet satser vi på mere kvalitet og et varigt løft af den forskning, vi skal leve af.  
 Vi dropper nedskæringer på SU, fordi alle unge skal kunne læse videre.  
 Vi bygger flere kollegier i de store byer og ombygger erhverv og ubrugte tagarealer til 
ungdomsboliger.  
 Kulturen og civilsamfundet former os som mennesker og som samfund. Vi styrker alle de 
bærende søjler i vores nære og nationale dannelse: Klubberne, foreningerne, oplysningen, 
højskolerne, kunsten, medierne og public service.
Valgprogram, marts 2026  
5 
 
4. Det gode liv for voksne og for ældre – i hele Danmark 
Det ser vi 
De fleste lever et godt og sundt liv i Danmark. Men for mange gør ikke. Selvom færre arbejder i hårde 
fysiske jobs, kæmper flere med stress og psykiske lidelser. Mange opgiver og går fra. Mange ældre 
møder aldersdiskrimination og to ud af tre forlader arbejdsmarkedet, inden de fylder 67. Tilgangen til 
førtidspension blandt unge stiger, især på grund af psykiske problemer. Det er et sygt samfund, der 
avler mere sygdom. Det kan ikke passe, at så meget velstand ikke kan føre til mere velfærd.  
Samtidig sættes der nye skel i Danmark, mellem generationer og mellem land og by. Det handler især 
om et ulige boligmarked og om ulige adgang til uddannelse og sundhed. På én generation er boliger 
raslet ned i pris på landet og er blevet ubetalelige i de store byer. Halvt så mange unge ejer i dag deres 
egen bolig. Gymnasier og videregående uddannelser lukker på stribe uden for de store byer, og det er 
blevet nærmest umuligt at bo på landet uden bil. Alt sammen øger uligheden og truer 
sammenhængskraften i hele Danmark. Der er brug for en Plan B. 
 
Det vil vi 
Vi kan ikke gøre alle lige, men vi satser radikalt på at give alle lige muligheder. Det gør vi med vores 
børneløfte og med satsningen på uddannelse, men også ved at mindske afstanden mellem land og by 
og mellem generationer. Vil man som ung gerne flytte til byen, skal man kunne det. Vil man senere gerne 
flytte tilbage igen, skal det også være muligt. Et frit valg kræver reelle muligheder. Adgang til en bolig, 
som man kan betale, adgang til skole og uddannelse, for sig selv og sine børn. Adgang til læge og t il 
fleksibel arbejdstid, især når man skal have børn eller nærmer sig pensionen. Alle de muligheder skaber 
vi for unge og for ældre i Danmark, for land og for by. Vores store byer blomstrer som europæiske 
metropoler. Vores købstæder vokser med deres unikke karakter. Vores landdistrikter liver op igen.  
 
Her er vores Plan B 
 Vi tilpasser førtidspensionen, så ingen ung lades i stikken på varig førtidspension uden 
opfølgning. 
 Vi sikrer bedre hjælp til vores mest udsatte borgere med en styrket psykiatri.  
 Vi gør op med, at de fleste unge mennesker ikke kan købe bolig i de større byer ved at udbygge 
med alle boligformer: Ejer, andel, leje. Kollegier, ungdomsboliger og oldekoller.  
 Vi nedsætter en kommission, der skal arbejde med en ny og enkel ejendomsbeskatning, der 
stiller generationerne i Danmark, by og land, mere lige, og giver unge generationer bedre adgang 
til boligmarkedet. 
 Vores bygninger og byrum skal være smukkere og grønnere. Vi vil altid hellere renovere gamle 
bygninger end rive ned og bygge nyt. Bygger vi nyt, skal det være grønt og æstetisk.  
 Vi løfter kollektiv transport og binder Danmark sammen med bedre drift og billigere billetter.   
 Vi omlægger landbrugsstøtten, så den skaber nye og flere jobs i landdistrikterne.  
 Vi belønner vores landdistrikter for deres produktion af vedvarende energi og inviterer til en 
grøn erhvervsudvikling, der kan skabe jobs og lokal energi i mere end én forstand.
Valgprogram, marts 2026  
6 
 
5. Danmark skal rime på ret og rimelighed 
Det ser vi 
Danmark er kendt i hele verden for at hylde demokrati, menneskerettigheder og ligestilling. Det er vores 
politiske DNA, og tak for det! Men sådan føles det ikke for alle i Danmark. Mange kvinder oplever ikke 
ligeløn, lige pension og lige adgang til toppen i erhvervslivet. Mange mænd får ikke en uddannelse og 
har svært ved at få samvær med deres børn efter skilsmisser. Alt for mange – især kvinder – udsættes 
for partnervold og partnerdrab. Homofobi trives stadig i flere miljøer. 
Hver tiende dansker har i dag en anden etnisk baggrund. Langt de fleste af dem er født og opvokset i 
Danmark, uddannet i Danmark og arbejder i Danmark. Livsvigtige samfundsfunktioner som sygehuse og 
hjemmepleje ville ikke fungere uden dem, mange virksomheder måtte lukke uden dem, og vores 
økonomiske råderum ville være betragteligt mindre uden dem. Og dog mødes etniske minoriteter i 
stigende grad af fordomme, diskrimination og trusler om remigration. Der er brug for en Plan B.  
 
Det vil vi 
Vi vil et Danmark, hvor du bliver bedømt på dine evner og dine handlinger, ikke på dit køn, din seksualitet 
eller tro. Hvor du hverken møder diskrimination eller fordomme, når du tager ansvar for dig selv og 
fællesskabet. Vi elsker Danmark for at være et frit og åbent land, der samtidig står fast på ukrænkelige 
værdier som frihed og frisind, lighed og ligestilling, alt sammen inden for retsstatens og konventionernes 
rammer. Derfor bekæmper vi også ekstremisme i alle former. Vi kæmper mod negativ social kont rol, 
hvor og når vi møder den. Vi forebygger og straffer grov kriminalitet. Men vi gør det hele uden at bryde 
konventioner og ødelægge livet for det overvældende flertal, der har taget Danmark og de danske 
værdier til sig. 
 
Her er vores Plan B 
 Danmark skal være en retsstat. Vi respekterer konventionerne og bekæmper al diskrimination af 
mennesker og minoriteter på baggrund af køn, tro, hudfarve, seksualitet, handicap eller etnicitet.  
 Vi kæmper for ligestilling, både for kvinder og for mænd. I disse år handler det ikke mindst om 
lige pension, flere kvinder i bestyrelserne, flere mænd på uddannelserne og mere samvær til 
fædrene. 
 Vi kopierer Spanien og andre lande, der udfører en gennemgribende strategisk indsats mod 
partnervold og har reduceret den til en brøkdel af tidligere.  
 Tildeling af statsborgerskab kan ikke rulles tilbage. Ingen danskere skal frygte for deres ophold 
eller for remigration, hvis de havner på en overførselsindkomst eller begår en mindre forseelse.   
 Er du født og opvokset i Danmark, har du bestået folkeskolen og har du ikke begået kriminalitet, 
får du dansk statsborgerskab, når du fylder 18 år. Udlændinge, der begår grov kriminalitet, 
udvises. 
 Når du studerer og dygtiggør dig til samfundet, tjener du også op til permanent ophold.  
 Vi slår hårdt ned på ekstremisme, straffer negativ social kontrol og åbner flere krisecentre for 
dens ofre.  
 Vi stopper udenlandsk støtte til danske moskeer og uddanner danske imamer med 
udgangspunkt i vores egen sekulære tradition.
Valgprogram, marts 2026  
7 
 
6. Europa er vores vej til fremtiden 
Det ser vi 
I den gamle verdens ruiner spirer nye muligheder. Vi lever på et af de stærkeste kontinenter i verden. 
Europa har på godt og ondt formet os og resten af verden historisk, kulturelt og økonomisk. Nu falder 
den regelbaserede verdensorden, som vi var med til at forme sammen med USA. FN er markant 
svækket, NATO og USA i opløsning, Kina og Rusland i fremdrift. Vi erkendte for sent, at regler uden 
håndhævelse giver afmagt. At rituelle besværgelser ikke giver retfærdighed. At verdens stærke magter 
hele tiden har forfulgt deres egne interesser, og nu gør det åbenlyst. Det er alvorligt, ikke mindst for 
Ukraine, Palæstina og alle andre lande, der plages af konflikter og nød. Men også for os.  
Vi må lære af fortidens fejl og bygge en ny bro til fremtiden. Europa er vores vej, og Norden skal gå i 
front. Lad os række ud til ligesindede lande i resten af verden, der bekender sig til de samme værdier 
som os og en verdensorden med regler, der sikrer flest muligt et frit, fredeligt og frugtbart liv.  
 
Det vil vi 
I den nye verden er EU vores nærmeste allierede. Radikale Venstre er Danmarks internationale og mest 
pro-europæiske parti. Vi satser helhjertet og radikalt på at styrke EU. Med Norden i front, så vi kan 
bruge den nordiske samfundsmodel og vores nordiske samarbejde til at præge fremtidens Europa. Med 
nye medlemmer fra både Nord og Øst. Med færre forbehold og en stærkere udvikling af det indre 
marked og vores politiske samarbejde. Vi vil en ambitiøs europæisk klima- og energipolitik, så vi får 
vores egen, sikre, billige og rene europæiske energi. Vi vil en europæisk forsvarsunion. Vi vil vores egen 
digitale udvikling i EU. Vi vil en migration, der både sikrer verdens flygtninge, vores egne grænser og 
Europas økonomi. Sammen er EU verdens største handelsmarked og alle andre landes største 
eksportmarked. De økonomiske muskler skal vi styrke og bruge til at stå fast på vores principper, 
samtidig med vi opbygger pragmatiske, stabile og regelbaserede samarbejder med andre lande og 
regioner. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi opfordrer aktivt Norge, Island, Grønland og Færøerne til at melde sig ind i EU.  
 På ti år gør vi det slut med at importere for 450 milliarder Euro fossile brændsler fra Rusland, 
Mellemøsten og USA. I stedet kører europæiske biler, huse og industrier på grøn strøm til halv 
pris. 
 Vi integrerer det danske forsvar i et fælles nordisk forsvar og lader det indgå i en ny Europæisk 
Forsvarsunion. Vi køber materiel sammen, træner sammen, deler teknologier og efterretninger.  
 Vi udvikler Europas egne digitale platforme, egen cloud og egen AI, så vi beskytter vores børn 
og unge fra kommercielle algoritmer og går forrest med AI, der arbejder med og ikke mod 
mennesket. 
 Vi sikrer en europæisk migration, så EU hverken lukker om sig selv eller åbner alle døre på vid 
gab. Vi beskytter flygtningene og egne grænser ved en fælles politik, der respekterer 
konventionerne. 
 Europa bygger bro til alle andre kontinenter og forebygger fattigdom og konflikter, ikke mindst i 
Afrika. Vi står værn om 0,7% i udviklingsbistand og vil investere mere i Afrika.  
 Vi anerkender Palæstina som stat og både israelernes og palæstinensernes ret til at leve i fred.  
 Vi omlægger den europæiske landbrugsstøtte, der fører til dårlig dyrevelfærd og belaster 
drikkevand, havmiljø og klima. Vi sikrer stramme miljøregler og mere natur.
Valgprogram, marts 2026  
8 
 
7. En stærk fremtid kræver en stærk økonomi  
Det ser vi 
Danmark har været et af verdens rigeste lande i århundreder. Det er et stærkt udgangspunkt, men det 
er ikke en selvfølge, at det forbliver sådan. I disse år risikerer vi at tabe både kampen om klimaet, 
kampen om verden og kampen om fremtidens økonomi. Europa hænger fast i verdens dyreste og mest 
beskidte energi, så danske virksomheder igen må flytte produktion til Kina, fordi landet nu tilbyder 
næsten gratis strøm efter fem års omstilling til sol og vind. Dertil er det ren idioti, at vi fortsat støtter 
Trump og Putin med massiv import af deres dyre olie og gas.  
Danske virksomheder har også brug for kvalificeret arbejdskraft og mindre bureaukrati. Det stødt 
faldende uddannelsesniveau er gift for vores virksomheder, og det er usikkerhed om tilbagetrækning og 
adgang til international arbejdskraft også. Især vores mindste virksomheder og nye iværksættere 
drukner i bureaukrati. Der er brug for en Plan B. 
 
Det vil vi 
Den næste regering forvandler Danmark fra et petroland til et elektroland. Vi siger farvel til dyr fossil 
produktion i vores virksomheder og velkommen til billig grøn strøm i vores industri. Det er en vindersag. 
For klimaet, for økonomien og for vores sikkerhed. 
Vi gøder alle virksomheder med mere forskning, bedre uddannede medarbejdere og international 
arbejdskraft. Vi frisætter alle iværksættere og små virksomheder med bedre barsel og mindre 
bureaukrati. Vi fremmer integration på arbejdsmarkedet for alle i Danmark. Vi laver en ny folkepension, 
der giver vished og fleksibilitet for de enkelte seniorer, og samtidig sikrer, at de samlet kan tage mere 
ansvar for deres børn og børnebørn. 
Vi leder og udvikler vores offentlige sektor, så der bliver plads til faglighed og frihed fra regeltyranni. Vi 
reformerer og styrker vores økonomi, så vi har råd til at investere i fremtiden. 
 
Her er vores Plan B 
 Vi indfører et elektrofradrag i ti år, der hjælper danske virksomheder med at omstille til grøn 
strøm.   
 Vi laver en grøn omstilling af bilparken – også varevogne og lastbiler. På sigt indføres vejafgifter.  
 Vi udnytter spildvarme fra industrien til grøn fjernvarme. 
 Vi satser på flere internationale studerende og på at tiltrække dygtige mennesker fra hele 
verden til at udvikle og understøtte vores velfærd, såvel i den offentlige som i den private sektor.  
 Vi fritager solo iværksættere og små virksomheder fra bureaukrati, sikrer dem bedre barsel og 
gør det lettere for dem at bære deres risici. 
 Vi iværksætter en revision af vores økonomiske modeller, så de systematisk prioriterer vores 
fælles fremtid højere, og gør prisen for manglende handling og forebyggelse tydelig.  
 Vi indfører en ny og fleksibel folkepension, ligesom børnefamilier får større fleksibilitet.


---

# [PDF] tryghed-paa-cykelstien.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/3cejtus0/tryghed-paa-cykelstien.pdf

Tryghed på 
cykelstien
 Flere og tryggere cyklister i København
Nov. 2025
2 
Alt for mange oplever i dag, at det er utrygt 
eller decideret farligt at cykle i København. 
Sådan skal det ikke være! Radikale Venstre 
vil beskytte cyklisterne og skabe ro på 
cykelstierne. 
To ud af tre københavnere cykler, når de hver morgen skal til 
arbejde eller skole et sted i København. Københavnerne er 
blandt de mest cyklende i hele Danmark. Det er både grønt og 
sundt. Børn, der cykler i skole, kan koncentrere sig i fire timer 
mere end børn, som bliver kørt i bil. Cykling reducerer risikoen 
for tidlig død med 28% og hvis vi danskere bare cyklede 10 % 
mere, ville vi have næsten en kvart million færre sygedage.  
Alt for mange oplever, at det er utrygt at cykle  
Samtidig oplever alt for mange, at det er utrygt eller decideret 
farligt at cykle i København – og ikke uden grund. 
Hvorfor skal seksårige på vej til skole tvinges ud på 
Åboulevarden, der hvor cykelstien pludselig ophører og bliver 
til en svingbane? Hvorfor er der ingen, som griber ind, når 
stilladsarbejdere, varebiler eller taxachauffører blokerer den 
brede cykelsti, så hele myldretidsbølgen på Nørrebrogade 
tvinges ud på kørebanen?  
På landsplan udgør cyklister over hver tredje dræbte eller 
tilskadekomne, selvom de kun udgør 11 % af trafiktiden. 
Det er endnu værre i København, hvor cyklister udgjorde 
over halvdelen af alle tilskadekomne, og tallet har været svagt 
stigende de seneste år.
Radikale Venstre vil øge trygheden, så flere får lyst  
til at cykle 
Utryghed er en barriere for, at vi sætter os selv eller vores børn  
i sadlen. Over halvdelen af de københavnske forældre er 
utrygge ved at lade deres børn færdes på skolevejen. På 
landsplan er der i dag en tredjedel færre cykelture blandt 
10-17-årige end for ti år siden. 
Tryghed på cykelstien
Det skal ikke være farligt og utrygt at cykle. Som samfund 
har vi interesse i at flere cykler. Radikale Venstre vil beskytte 
cyklisterne og skabe ro på cykelstierne. I Københavns 
Kommune vil vi sætte cyklisterne først i trafikplanlægningen 
og prioritere de nødvendige midler til at gøre cyklerne trygge 
og tiltrækkende. I Folketinget vil Radikale Venstre have hele 
færdselsloven gennemskrevet, så cyklisternes tryghed 
og sikkerhed prioriteres før hensynet til bilernes fart og 
fremkommelighed.i  
Beskyt cyklisterne
En akut tryghedspakke skal beskytte cyklisterne i Københavns 
kommune fra næste år med særligt fokus på tryghed for 
børnene og myldretidstrafikanterne.
Forslag 1: Flere forbud mod svingende 
lastbiler, varelevering og vejarbejde  
i myldretiden
Store lastbiler midt i myldretiden skaber stor utryg-
hed og udgør en unødig stor risikofaktor for mange 
cyklister. Især når de skal svinge til højre. Tæt på 
skoler og i kryds med mange bløde trafikanter skal 
lastbiler forbydes at svinge til højre i myldretiden. 
Tilsvarende skal der indføres fuldt stopforbud på 
centrale veje med mange cyklister og uden cykelstier 
i myldretiden - eksempelvis på Nørregade. 
I dag er Københavns Kommune begrænset af krav 
i færdselsloven om, hvor mange dødsfald og trafik-
ulykker, der skal have været i et kryds, inden der kan 
sættes begrænsninger for højresving. Disse krav skal 
løsnes i lovgivningen, så ”oplevet” tryghed, antallet 
af børn og antallet af bløde trafikanter i sig selv kan 
være tilstrækkelig til at kommunerne kan indføre et 
forbud. 
3
Forslag 2: Tryghedszoner ved skoler og 
daginstitutioner 
Skolebørn og familier på vej til børnehaven skal have 
ro og plads til at kunne vælge cyklen. Parkeringsfor-
hold og fartbegrænsninger skal indrettes, så det er 
særligt trygt omkring de områder af byen, hvor der er 
mange børn på veje og cykelstier. Fartgrænser, kom-
munale tilladelser til parkering, vareleveringer, bygge-
tilladelser mv. skal i disse områder særligt indrettes, 
så der er mindre trafik på de tidspunkter, hvor der er 
flest børn på vejen. 
Forslag 3: Særlig beskyttelsesindsats  
for cyklisterne 
Der skal oprettes et korps af cykelbetjente, der kan 
patruljere de københavnske cykelstier og skoleveje 
for at holde dem fri for farlig trafik og skabe tryghed 
for de tohjulede. Korpset skal særligt i myldretiden 
passe på cyklisterne og bl.a. sikre fri passage og 
gribe ind, hvis varevogne, lastbiler, vejarbejde, biler 
og andre cykler skaber farlige trafiksituationer for 
cyklisterne. 
Ro på cykelstierne
Cykelstiernes andel af de københavnske vejarealer udgør kun 
6%, mens der er flere cykler end indbyggere og langt over  
halvdelen af københavnerne pendler på cykel til studie eller job. 
Radikale Venstre vil skabe mere ro og tryghed på cykelstierne 
ved at give cyklisterne mere plads på bekostning af bilernes 
fart – og nye cykelforbindelser på tværs af byen. 
4
Forslag 4: Mere ro på cykelstien - hurtige 
cykler ud på vejen 
På flere udvalgte strækninger, hvor cyklisterne er i 
overtal, skal kørebanerne omdannes til cykelgader i 
myldretiden med hastighedsbegrænsning på 30 km/t 
og standsningsforbud. Her skal hurtige cyklister, 
el-cykler mv. kunne bruge kørebanen som et ”fast 
track”, så der til gengæld er plads til almindelige 
cyklister, børn mv. på cykelstien. Det kan eksempelvis 
være på Nørrebrogade/Frederiksborggade, Vester-
brogade, Østerbrogade, det inderste af Amagerbro-
gade, Torvegade og Gl. Kongevej. Det skal markeres 
på kørebanen, at cyklisterne har adgang og skal 
respekteres. 
Radikale Venstres folketingsgruppe vil arbejde for  
at give de nødvendige hjemler til hastighedsned- 
sættelser mv. i færdselsloven. 
Forslag 5: Nye grønne cykelruter og  
cykelbroer  
Cyklister skal prioriteres endnu højere i trafikplan- 
lægningen. På tværs af byen skal der etableres flere 
grønne ruter, som det i dag kendes fra Nørrebro-
parken. På flere veje skal trafiklysene indrettes med 
grønne bølger, så cyklister prioriteres før biler. Det 
mindsker stop, ventetid og trængsel og gør det både 
hurtigere og mere attraktivt at vælge cyklen.
I dag er der 24 cykel- og gangbroer, der binder byen 
sammen. Men vi er ikke i mål endnu. Vi skal bygge  
flere cykelbroer over havnen, så byen bliver endnu 
mere cykelvenlig. Vi foreslår bl.a. en ny cykelbro  
mellem Enghave Brygge og Islands Brygge, der vil 
gøre den sydlige del af havnen mere forbundet. Vi 
skal også forbedre supercykelsti-systemet på tværs 
af regionen.
5
6
Forslag 6: Mere cykelparkering – særligt 
ved stationer 
Cykelparkering skal være nemt, trygt og tilgængeligt. 
Vi vil have tydelig skiltning, flere overdækkede plad-
ser og bedre udnyttelse af byens rum – også ved at 
omfordele plads fra biler til cykler.
iKilder: Københavns Kommunes Mobilitetsredegørelse 2025; Vejdirektoratet: 
Trafikulykker 2024; Vejdirektoratets Nationale Cykelregnskab


---

# [PDF] kommunalt_boerneloefte.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/sjth2pui/kommunalt_boerneloefte.pdf

Antal børn i 
kommune (0-5-årige)
43517
1868
1406
3033
1942
1859
3460
3049
947
2415
3703
3524
3512
2928
1967
7041
3484
4374
1817
1706
3763
1704
1607
3860
5083
4556
1389
417
1609
2369
4148
3038
3285
1009
6915
1577
6076
1912
3836
7758
5477
3007
2579
2692
5751
2860
62
13614
2380
369592
6609
1304
3105
1338
1688
1966
2503
1654
4427
2218
3592
1629
3192
2013
3495
151
2774
2039
2773
12963
4200
4746
2096
1943
1632
1301
3835
209
2986
2276
5456
2654
3044
2777
5750
6198
8397
3654
956
166
23127
2282
2453
3261
1026
1873
2413
3495
2218
Kommunenr.
Københavns
Kommune 101
269
187
430
163
340
240
510
155
326
217
479
173
376
400
561
151
316
201
450
167
360
260
540
159
330
223
482
183
410
259
573
580
671
615
727
621
707
661
740
746
766
787
756
791
813
825
851
846
147
306
190
440
165
350
250
530
157
329
219
480
175
390
253
563
153
320
210
461
169
370
270
550
161
336
230
492
185
420
265
575
607
706
657
730
630
710
665
741
751
779
810
760
773
820
840
860
849
Solrød 
Kommune
Vallensbæk
Kommune
Faaborg-Midtfyn
Kommune
Herlev
Kommune
Sorø
Kommune
Egedal
Kommune
Haderslev
Kommune
Dragør
Kommune
Kalundborg
Kommune
Helsingør
Kommune
Svendborg
Kommune
Lyngby- T aarbæk
Kommune
Guldborgsund
Kommune
Bornholms
Kommune
Esbjerg
Kommune
Ballerup
Kommune
Holbæk
Kommune
Allerød
Kommune
Nyborg
Kommune
Hvidovre
Kommune
Lolland
Kommune
Halsnæs
Kommune
Sønderborg
Kommune
Gladsaxe
Kommune
Slagelse
Kommune
Hørsholm
Kommune
Langeland
Kommune
Ishøj
Kommune
Middelfart
Kommune
Køge
Kommune
Varde
Kommune
Aabenraa
Kommune
Struer
Kommune
Horsens
Kommune
Odder
Kommune
Kolding
Kommune
Norddjurs
Kommune
Holstebro
Kommune
Silkeborg
Kommune
Skanderborg
Kommune
Hedensted
Kommune
Thisted
Kommune
Ikast-Brande
Kommune
Viborg
Kommune
Frederikshavn
Kommune
Læsø
Kommune
Aalborg
Kommune
Mariagerfjord
Kommune
I alt
Frederiksberg
Kommune
Odsherred
Kommune
Furesø
Kommune
Kerteminde
Kommune
Albertslund
Kommune
Lejre
Kommune
Frederikssund
Kommune
Billund
Kommune
Gentofte
Kommune
Ringsted
Kommune
Hillerød
Kommune
Nordfyns
Kommune
Rødovre
Kommune
Vordingborg
Kommune
Greve
Kommune
Fanø
Kommune
Brøndby
Kommune
Faxe
Kommune
Fredensborg
Kommune
Odense
Kommune
Høje- T aastrup
Kommune
Næstved
Kommune
Gribskov
Kommune
T ønder
Kommune
Glostrup
Kommune
Stevns
Kommune
Rudersdal
Kommune
Ærø
Kommune
T årnby
Kommune
Assens
Kommune
Roskilde
Kommune
Vejen
Kommune
Fredericia
Kommune
Syddjurs
Kommune
Herning
Kommune
Randers
Kommune
Vejle
Kommune
Favrskov
Kommune
Lemvig
Kommune
Samsø
Kommune
Aarhus
Kommune
Skive
Kommune
Brønderslev
Kommune
Ringkøbing-Skjern
Kommune
Morsø
Kommune
Vesthimmerlands
Kommune
Rebild
Kommune
Hjørring
Kommune
Jammerbugt
Kommune
15 mia. kr. fordelt på landets 
kommuner efter børnetal 
(0-5-årige) opgjort i mio. kr. 
1766,2
75,8
5 7,1
123, 1
78,8
75,5
140,4
123,7
38,4
98,0
150,3
143,0
142,5
118,8
79,8
285,8
141,4
177,5
73,8
69,2
152,7
69,2
65,2
156,7
206,3
184,9
56,4
16,9
65,3
96,2
168,3
123,3
133,3
41,0
280,6
64,0
246,6
7 7,6
155,7
314,8
222,3
122,0
104,7
109,3
233,4
116, 1
2,5
552,5
96,6
15000
268,2
52,9
126,0
54,3
68,5
79,8
101,6
6 7,1
179,7
90,0
145,8
6 6 ,1
129,5
81,7
141,8
6 ,1
112,6
82,7
112,5
526, 1
170,5
192,6
85, 1
78,8
66,2
52,8
155,6
8,5
121,2
92,4
221,4
107,7
123,5
112,7
233,4
251,6
340,8
148,3
38,8
6,7
938,6
92,6
99,6
132,3
41,6
76,0
97,9
141,8
90,0
Indbyggere
1. januar 2024
659.350
24.579
17.800
52.291
29.876
30.478
45.532
55.438
14.569
48.309
63.838
59.727
58.538
59.759
39.332
115.423
51.237
74. 129
25.962
32. 193
53.760
39.632
31.515
74.233
70.600
79.923
24.811
12.260
23.663
40. 158
62.848
49.798
58.657
20.594
97.392
23.896
94.932
36.773
59.016
100.747
65.205
47.725
42.989
42.737
97.472
58.376
1.759
223. 174
41.762
5.961. 158
104.899
32.605
42.533
23.894
27.67 7
29.347
46.358
27. 119
75.033
36.356
54.422
29.610
44.328
45.751
52. 157
3.357
39.067
37.753
42.009
209.078
57.540
84.747
41.920
36.651
23.655
23.649
57.237
5.960
43.915
40.646
90.931
42.800
52.485
44.076
89.848
99.974
121.696
49.377
19. 110
3.694
367.095
44.739
36.614
56.218
19.734
36.012
30.937
63.544
38.234
Nedenstående er en oversigt over, hvordan de 15 mia. kr. kan fordeles på landets kommuner baseret på børnetallet i kommunen.
Børneløftet fordelt
på kommuneniveau
T al fra: De Kommunale Nøgletal (noegletal.dk)


---

# [PDF] alkoholpolitisk-program_aug-2022.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/zwbfvmcq/alkoholpolitisk-program_aug-2022.pdf

Radikale venstRes  
natiOnale alkOHOlPOlitiske  
PROgRam
PROgRam vedtaget af  
Radikale venstRes HOvedbestyRelse 
aUgUst 2022
2
INDHOLD:
indledning                                                                                                         3
tilgængeligHed                                                                                              4
ansvaR ligHed                                                                                                  4
1. de Unge                                                                                                           4
2. de vOksne                                                                                                     7
3. de PåRøRende                                                                                             9 
RefeRenCeR                                                                                                    10
bilag                                                                                                                 11
3
indledning 
 
Alkohol er mange ting. Det er et organisk opløsningsmiddel, et nydelsesmiddel, et 
rusmiddel, et afhængighedsskabende stof, en risikofaktor for udvikling af sygdomme 
og social ulighed i sundhed, en handelsvare, der bidrager til både arbejdspladser og 
dansk eksport – og så er alkohol en del af vores danske kultur.
Den danske alkoholkultur giver i dag store problemer for følgende tre grupper af  
mennesker:
1. De unge, der praktiserer binge-drinking og har en for tidlig debut
2. De voksne, der har et storforbrug eller en afhængighed
3. De pårørende, der påvirkes af dem med storforbrug eller afhængighed 
De tre grupper hænger også sammen: Den måde, man drikker på som ung, påvirker 
den måde, man drikker på, når man bliver voksen, og modsat er der god evidens for, at 
forældres alkoholforbrug har betydning for deres børns alkoholforbrug
i. Børn og unge, 
der har en forælder med alkoholproblemer, har op til 10 gange øget risiko for selv at få 
et alkoholproblem som voksen
ii.
Med dette program ønsker Radikale Venstre at muliggøre skridt mod en sundere al-
koholkultur i Danmark og indtil dette sker, ønsker vi at sikre nødvendig behandling af 
konsekvenserne. 
Programmet er nødvendigt af sundhedsmæssige, sociale og psykologiske årsager. Efter 
rygning er indtag af alkohol den mest skadelige vane, danskerne har. En sundere alko-
holkultur vil også have et økonomisk potentiale. Man estimerer at de samlede udgifter 
relateret til alkohol kan udgøre op mod 24 milliarder pr. åriii. Dette inkluderer bl.a. 
sundhedsudgifter, produktionstab, børneanbringelser og trafikulykkeriv.
Trods mange gode intentioner kan kulturændringer tage tid og være svære at ind-
føre. Et middel til hurtigere implementering kan være lovændringer, som det f.eks. er 
set med rygeloven fra 2007, men det er også nødvendigt med en lang række andre 
bredere initiativer, der kan underbygge, at vores holdning til omgangen med alkohol 
helt naturligt vil blive sundere og til gavn for de grupper, der lige nu har et stort pro-
blem. 
Dette program har en varighed af 5 år.
4
tilgængeligHed
 
Det mest veldokumenterede tiltag, som vil reducere alkoholforbruget for alle tre grup-
per, er at begrænse tilgængeligheden, f.eks. ved at ændre placering i butikker eller ved at 
hæve priserne. Højere priser kan opnås ved at øge alkoholafgifterne. 
Radikale VenstRe meneR  at  
•    alkoholafgifterne bør hæves markant og eventuelt sættes som et fast beløb per genstand.
•    detailhandlen bør opfordres til at reducere den fysiske tilgængelighed af alkoholprodukter ved 
at ændre indretningen af butikkerne.
 
ansvaR ligHed
 
Alle steder, hvor man omgås alkohol som en del af et professionelt virke, bør der være en 
ansvarlig omgang med produkterne.  
Radikale VenstRe meneR  at  
•  der bør stilles krav om at udarbejde alkoholpolitikker på alle arbejdspladser med mere end 50 
ansatte, uddannelsessteder og relevante institutioner for unge og voksne. 
•   kommuner bør opfordres til at bruge Sundhedsstyrelsens anbefalede og evidensbaserede me-
tode til at fremme fornuftige og trygge rammer for alkoholudskænkning, modellen ”Ansvarlig 
udskænkning” .
•     bevillingen til den nationale sundhedsprofil skal sikres fremadrettet, så der fortsat er et robust 
datagrundlag, som alle aktører kan agere på.
Radikale Venstre ønsker, at det undersøges nærmere, om promillegrænsen for kørsel bør 
sænkes.  
1. de Unge 
Danmark er det land i Europa, der har det største alkoholforbrug blandt unge. Vi drikker 
tidligere og langt mere usundt end i de fleste øvrige europæiske lande
vi. Det høje forbrug 
skyldes først og fremmest, at børn og unges alkoholkultur er en beruselseskultur, hvor 
man drikker for at blive fuld (”binge-drinking”)
vii og for at tilhøre fællesskabet. Som det 
fremgår af bilag 1, afviger danske 15-åriges alkoholvaner markant fra øvrige unge euro-
pæeres vaner
viii. Så meget, at det er svært at undlade at forholde sig til. Og det går den 
forkerte vej; danske unge har desværre skruet op for alkoholforbruget i perioden 2016 til 
2021 målt på ugentlige genstande og binge-druk
ix.  
Debutalderen er steget gennem de sidste årtier, men er stagneret siden 2014, hvor ande-
len af 15-16-årige, der drikker på ugentlig basis, desværre også er steget. I 15-16-årsalderen 
er hjernen 8-10 år fra at være færdigudviklet
x og især evnen til at risikovurdere er under-
udviklet. Risikoen for at få kroniske alkoholproblemer øges med en faktor 4, når man 
starter med at drikke tidligt
xi.
5
Alkohol er dog også et nemt stof til at mindske generthed og øge evnen til socialt sam-
vær, så vi skylder at sætte nogle regler og muligheder, hvor vi ikke kun forbyder, men 
også viser vejen til en anden måde at feste og være sammen på.  
salgsaldersgrænsen
Radikale Venstre mener, at det ikke er efterstræbelsesværdigt at barndommen og ung-
dommen indskrænkes. I Danmark er man myndig, når man er 18 år, hvor man f.eks. kan 
stemme, selv være valgbar, optage lån i banken, købe cigaretter og tage kørekort. Ved 
også at hæve aldersgrænsen for køb af al alkohol i detailhandlen til netop 18 år, vil den 
komme til at matche aldersgrænsen ved udskænkning på barer og restauranter, og bringe 
os på niveau med langt de fleste øvrige europæiske lande. Herudover vil en hævet salg-
saldersgrænse være i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens ”10-4” anbefalinger for 
indtagelse af alkohol fra marts 2022, hvor alkohol frarådes til alle under 18 år.
Ved at indføre en salgsaldersgrænse på 18 år ønsker vi dog ikke at indføre et drikkefor-
bud for unge, der ikke er myndige, men i stedet at gøre alkohol mindre tilgængeligt for 
denne aldersgruppe samt sende et tydeligt signal om, at alkohol som udgangspunkt er for 
voksne. Vi mener ikke, at der i lovgivningen bør skelnes mellem produkter med forskellige 
alkoholprocenter. Alkohol er alkohol, og i en fuldskabsorienteret kultur drikker man, til 
man er fuld. Uanset produktet.
Vi ved, at det havde en klar effekt, da aldersgrænsen i 2004 blev hævet fra 15 til 16 år
xii. 
Vi ved også, at færre børn og unge drikker alkohol i lande med 18-års salgsaldersgrænser 
(fig. 1). Derudover vil det åbenlyst lette kontrollen i detailhandlen, hvis alle aldersgrænser 
er ens.  
Ydermere er der et flertal i den danske befolkning, som efterspørger en 18-års salgsalders-
grænsexiii. 
Radikale VenstRe meneR  at
•  Aldersgrænsen for salg af al alkohol i detailhandlen bør hæves til 18 år. 
Håndhæv reglerne
Danmark er et af de lande i Europa, hvor unge selv vurderer, at alkohol er lettest at få fat 
på – også selv om man er yngre end de nuværende aldersgrænser. Det er derfor nødven-
digt med et langt større fokus på håndhævelse af reglerne for salg og udskænkning.  
Radikale VenstRe meneR  at
•  der bør indføres øget kontrol med steder, der sælger eller udskænker alkohol, f.eks. gennem 
uanmeldte besøg fra politi og mystery-shoppers (eventuelt med en solnedgangsklausul indtil 
kulturen er ændret).
•  manglende overholdelse af loven og gentagne overtrædelse skal kunne føre til klækkelige bøder 
og evt. en fratagelse af bevillingen.
•  der bør indføres aldersverificering via kreditkort ved køb af alkohol.
6
inspiration fra island
Island stod for 30 år siden med lignende alkoholforbrugsmønster blandt de unge og 
besluttede at undersøge sammenhængene ved at spørge de unge, samle op på resul-
taterne og siden gennemføre et program, hvor alle niveauer i samfundet deltog (Planet 
Youth
xiv). Dette program har haft en overbevisende effekt og anvendes nu i mere end 50 
lande, hvor alkoholforbruget er faldet.
En af de centrale erkendelser var, at 16-17-årige ikke skal kunne det samme som 18-årige. 
En anden at forældres samvær med og grænsesætning for deres børn er essentiel, og en 
tredje at man bør tilbyde børn og unge et skole- og fritidsliv med tryghed og livsindhold 
samt redskaber, der modvirker ensomhed, stress og angst.
Radikale VenstRe meneR  at
•  alle grundskoler opfordres til at udarbejde en alkoholpolitik, der styrker forældrene i deres an-
svar – eksempelvis med hjælp til at nedsætte ”blå mandag” grupper.
•  grundskolerne bør opfordres til at søge inspiration i den Islandske model. 
•  grundskolerne bør have fokus på de børn og unge, som er i særlig risiko for at udvikle et mis-
brug, f.eks. fordi deres forældre er misbrugere.
Det bør undersøges nærmere, hvordan flere børn og unge kan deltage i sports- og foren-
ingsliv, og om de unge har passende steder at ”hænge ud”, hvor der er voksne til stede, 
og hvor der opfordres til samvær uden alkohol.  
alkohol-ansvarlige uddannelsessteder
Alkoholindtagelsen tager voldsomt fart på ungdomsuddannelserne og universiteterne og 
mange af de unge selv, synes heller ikke selv, at binge-drinking er optimalt.  
Radikale VenstRe meneR  at
•  der bør indføres systematisk forebyggende dialogbaseret undervisning om alkohol og rusmidler 
på ungdomsuddannelserne med fokus på beskyttende faktorer, social pejling, god festkultur, 
flertalsmisforståelser og dialog om drikkepres. F.eks. med inddragelse af frivillige organisationer, 
hvor unge underviser unge. 
•  alle uddannelsessteder opfordres til at udarbejde en alkoholpolitik f.eks. sammen med 
repræsentanter for kommune, politi og bevillingshavere, så man i fællesskab lægger rammerne 
for et trygt og ansvarligt natteliv.
 
konsekvenser for markedsføring målrettet børn og unge
Undersøgelser har vist, at unge, der udsættes for mange alkoholreklamer begynder at 
drikke tidligere eller drikker mere, hvis de allerede er startetxv. Danmark tilsluttede sig i 
1995 WHO’s europæiske charter om alkohol, som beskytter børn og unge mod markeds-
føring af alkohol. Der er derfor i Danmark indført et sæt frivillige etiske retningslinjer, som 
alkoholreklameklagenævnet administrerer. Nævnet kan dog kun give påtale til virksom-
heder, der overskrider retningslinjerne, mens man i andre europæiske lande kan få store 
bødestraffe.
7
Radikale VenstRe meneR  at
•  reglerne for markedsføring af alkohol mod børn og unge, bør ændres så der indføres mulighed 
for bødestraf, når reglerne overtrædes. 
2. de vOksne
 
Det estimeres at 860.000 danskere har et forbrug over højrisikogrænsen (14/21 gen-
stande ugentligt jf. Sundhedsstyrelsen), også kaldet et storforbrug. Det skønnes at 
140.000 ud af de 860.000 storforbrugere har udviklet en egentlig afhængighed af alko-
holen og at 585.000 danskere har et forbrug, der er skadeligt - defineret ud fra WHO’s 
klassifikationssystem
xvi. Det tager i gennemsnit 11 år fra et alkoholproblem opstår til be-
handling indledes, og det har indtil nu været underprioriteret at hjælpe storforbrugerne, 
inden de blev afhængige. 
Derudover er alkohol under graviditeten altid skadeligt for barnet, og alkohol er det aller-
farligste rusmiddel set i et fosterperspektiv
xvii. Det er derfor rigtig vigtigt, at der er et godt 
og bredt tilbud om hjælp til gravide med et storforbrug. 
Mange borgere med alkoholproblemer vil gerne mindske deres forbrug,xviiimen får ikke til-
budt den nødvendige hjælp. Oplagte steder at sætte ind er på sygehusene, hos egen læge 
eller ved kontakt med kommunen, f.eks. jobcentrene. Op mod en tredjedel af de patienter, 
der indlægges på somatisk afdeling, har alkoholrelaterede helbredsproblemer, og alkohol 
er involveret i 30-50% af besøgene på akutmodtagelsernexix. Patienter, der indlægges på 
sygehuset, er typisk motiverede for at gøre noget ved deres alkoholforbrug, men i dag 
sker der ingen systematisk opsporing
xx.  
Radikale VenstRe meneR  at
•  sygehusene, praktiserende læger og kommuner bør mere systematisk bør udføre opsporing og 
henvisning af patienter med et skadeligt alkoholforbrug.
•  kommuner bør etablere et samarbejde med almen praksis og sygehuse, så der altid kan tilbydes 
rådgivning eller behandling. 
•  kommuner bør informere deres borgere om muligheder for rådgivning og behandling i 
forbindelse med alkoholproblemer. 
•  kommuner bør have tilbud til gravide og kvinder, der ønsker at blive gravide, med alkoholover-
forbrug.
•  kommuner skal udarbejde handlevejledninger ved bekymring om alkoholproblemer i familier. 
•  der bør iværksættes informationskampagner mhp. at aflive myter og skabe mere reel viden om 
effekten af alkohol i større mængder.
•  social- og sundhedsprofessionelle bør klædes bedre på til at kunne varetage håndtering og 
behandling ved alkoholoverforbrug eller -misbrug. 
 
Voksne med overforbrug
Op mod 30% af de minimum 860.000 danskere, der drikker over 14/21 genstande 
ugentligt, ønsker at nedsætte deres alkoholforbrug. Der findes imidlertid kun få tilbud
8
om hjælp, da alkoholbehandling og total afholdenhed ofte ikke er den rette vej at gå ved 
overforbrug, og det afholder folk fra at søge hjælp. 
Alkohol medfører i dag stor ulighed i sundhed i Danmark.xxi Borgere med kort uddannelse 
får i højere grad alkoholrelaterede sygdomme. Alkohol bidrager til 60 forskellige syg-
domme, herunder kræftsygdomme, mavetarmsygdomme, hjerte-kar-sygdomme m.m. og 
alkohol er skyld i ulykker som fald, forgiftninger, drukning og trafikulykker. 
Radikale VenstRe meneR  at
•  der bør udføres en oplysningskampagne, målrettet voksne med overforbrug og deres 
pårørende, om de skadelige konsekvenser. 
•  der bør sikres behandlingstilbud til dem der har et overforbrug, men endnu ikke er misbrugere.  
 
Voksne med afhængighed
Man er afhængig af alkohol, når tre eller flere af WHO´s kriterier for afhængighed er 
opfyldt. Kriterierne er craving (tvangsmæssigt ønske om at drikke), kontroltab, fysiske 
abstinenser, toleranceudvikling, mindsket interesse for andre aktiviteter eller et stort 
forbrug af tid på at skaffe alkohol og fortsat drikkeri på trods af kendskab til de skadelige 
følger. Alkoholmisbrug forstærker andre sociale og sundhedsmæssige problemer og sæt-
ter dybe spor hos både den misbrugende og dennes pårørende. 
I 2020 var kun en lille del (ca. 14%) af de 140.000, der er afhængige af alkohol, i offen-
tlig finansieret behandling. Samtidig sker behandlingsindsatsen alt for sent, da borgerne 
i gennemsnit har haft alkoholproblemer i 11 år før behandlingsstart
xxii. Pårørende (især 
partneren) er dog motiveret til forandring langt tidligere, og kan inddrages via evidens-
baserede metoder til at motivere misbrugeren.
I dag behandles misbrug under forskellige lovgivninger og uden krav om standarder, 
hvilket resulterer i uens hjælp til borgeren. F.eks. foregår hele alkoholbehandlingen, også 
den sociale del, under Sundhedsloven, hvorimod det er opdelt for stofbehandling. Det gør 
at en alkoholafhængig ikke har samme klagemuligheder, som en stofmisbruger. Radi-
kale Venstre ønsker en reform af den nuværende rusmiddelbehandling, så der opnås en 
ensartet og forenklet lovgivning for alle typer af misbrug. Dette vil lette kommunernes ad-
ministrative opgaver og styrke borgerens retssikkerhed gennem større lighed og gennem-
skuelighed på tværs af kommuner. Der bør være krav om tæt samarbejde mellem det 
socialpolitiske og beskæftigelsespolitiske område, så de enkelte borgerforløb tilrettelæg-
ges individuelt, afhængigt af om jobplan eller behandlingsplan skal vægtes højest. 
Radikale VenstRe meneR  at
•  der er brug for bedre, mere ensartet og veldokumenteret uddannelse af behandlere, f.eks. 
oprettelse af en fagområdespecialist-uddannelse.
•  der bør tilbydes en ensartet, evidensbaseret og effektiv behandling af alkoholafhængighed i 
kommunerne, som også skal være gennemskuelig og transparant i forhold til pris og metode.
•  alkoholbehandling skal inkludere terapi når relevant. 
•  medicinsk behandling skal altid ledsages af anden ikke-medicinsk behandling som samtaler el-
ler familieorienteret alkoholbehandling.
9
•  der altid skal kunne tilbydes døgnbehandling, hvis dette vurderes som den rette  
behandling.
•  det skal afklares, hvem der har ansvaret for afrusningen og abstinensbehandling - i dag bliver 
misbrugerne kastebold mellem læger og behandlingscentre. 
•  der bør indføres bindende kvalitetsstandarder for misbrugsbehandling på tværs af kommuner 
og regioner, og der bør være et samarbejde mellem misbrugscentre og de psykiatriske afde-
linger både i forhold til visitation og den løbende behandling.
•  der skal være flere lavtærskelstilbud i form af gratis telefonrådgivning tilgængelige.
 
3. de PåRøRende 
 
Omkring 122.000 børn vokser op i hjem med alkoholproblemerxxiii. Det er trist og proble-
matisk, at så mange børn vokser op med oplevelser, der på ingen måde hører barndom-
men til. Børnene er særligt udsatte, fordi deres grundlæggende udvikling påvirkes. De får 
problemer med identitet og selvværd helt ind i voksenalderen, hvor de har 2,5 gange øget 
risiko for indlæggelse på psykiatrisk afdeling, 3,5 gange øget risiko for anbringelse, dob-
belt så stor risiko for at forsøge selvmord, 8 gange øget risiko for at opleve vold i hjem-
met og hver tredje af dem oplever selvmordsadfærd hos forældrene
xxiv.
Børnene får oftere psykiske lidelser, som depression, angst, PTSD, ADHD eller OCD, og 
hver tredje udvikler selv et misbrug (alkohol, stoffer eller fx selvskadende adfærd, ludom-
ani eller sex-afhængighed). Mange oplever udfordringer i uddannelse og job, stress-syge-
meldinger mv., ligesom der ses problemer i de nære relationer. Mønsteret gives desværre 
ofte videre i generationer.
Voksne pårørende, som en samlet gruppe, er mindst lige så belastet, som den drikken-
de
xxv. Bl.a. bruger de sundhedssystemet fire gange så meget som normalbefolkningen. I 
Radikale Venstre ønsker vi at forbedre forholdene for de pårørende og nedbringe antallet, 
som selv får et afhængighedsproblem. 
Radikale VenstRe meneR  at
•  voksne pårørende skal have ret til specialiseret rådgivning/terapi uafhængigt af misbruger og 
dennes motivation til behandling, herunder med et særligt fokus på eventuelle børn.
•  der bør være gratis terapi til pårørende, uanset hvor gamle de er blevet, når terapien påbeg-
yndes. Denne hjælp skal være specialiseret, og ventetiden må ikke overskride de gældende 
anbefalinger. 
•  unge mellem 13-15 år bør kunne starte i terapi, når blot én forælder samtykker, og unge over 15 
år bør kunne starte i terapi uden forældre-samtykke.
•  der er brug for tidligere, bedre opsporing af og hjælp til børn af alkoholafhængige. Det betyder, 
at frontpersonale, der har med børn at gøre løbende skal uddannes, bl.a. i koblingen mellem 
misbrugsproblemer hos forælder og problemer hos børn. 
•  der skal være et velorganiseret samarbejde mellem misbrugscentre og kommunernes fami-
lieafdeling.
•  der bør sikres fast finansiering, f.eks. fra Finansloven, til en uafhængig gratis rådgiv-ningstele-
fon.
10
referencer  
 
i  https:/ /www.cancer.dk/dyn/resources/File/file/4/5204/1452845722/foraeldres-betydn-
ing_final.pdf
ii   https:/ /tuba.dk/wp-content/uploads/2019/08/rapport_af_helle_lindgaard_-april08.pdf
iii https:/ /www.vive.dk/media/pure/9049/2042989
iv  https:/ /www.vive.dk/da/udgivelser/samfundsoekonomiske-omkostninger-forbundet-
med-alkoholoverforbrug-9049/
v  https:/ /www.sst.dk/-/media/Udgivelser/2021/Alkohol/Ansvarlig-udsk%C3%A6nkning/ 
Ansvarlig-udskaenkning.ashx?la=da&hash=C48616B973F9CF6578141A47068A937BFD78
68CF 
vi  Unges alkoholkultur – et bidrag til debatten. Vidensråd for Forebyggelse. 2019
vii  http:/ /www.vidensraad.dk/content/unges-alkoholkultur-et-bidrag-til-debatten
viii  The European Schoool survey Project on Alcohol and Other Drugs. 2015
ix  https:/ /www.cancer.dk/dyn/resources/File/file/6/9676/1650462775/notat.-udvikling-i-
unges-alkoholforbrug.pdf
x  https:/ /www.sst.dk/da/Viden/Alkohol/Fakta-om-alkohol/Unges-alkoholforbrug
xi  https:/ /www.sst.dk/-/media/Viden/Stoffer/Forebyggelse-af-stofforbrug/Indsatser-
p%C3%A5-skoler-og-ungdomsuddannelser/Dit-barns-festkultur.ashx?sc_lang=da&hash
=FD16CB5969083A5536943B71D3DCADDB
xii  https:/ /www.sdu.dk/da/sif/rapporter/2006/evaluering_af_forbuddet_mod_salg_af_al-
kohol_til_personer_under_16_aar
xiii  https:/ /alkohologsamfund.dk/nyheder/nyt-borgerforslag-vil-haeve-aldersgraensen-for-
alkoholkoeb
xiv  https:/ /planetyouth.org/
xv  https:/ /docplayer.dk/548148-Reklamer-faar-unge-til-at-drikke.html
xvi  https:/ /www.sst.dk/da/Viden/Alkohol/Fakta-om-alkohol
xvii  https:/ /www.sst.dk/da/Viden/Graviditet-og-foedsel/Information-til-gravide/Alkohol
xviii  https:/ /www.sst.dk/-/media/Udgivelser/2018/Nationale-Sundhedsprofil2017.ash
xix  https:/ /www.laeger.dk/sites/default/files/forebyggelse_alkohol_final.pdf
xx  https:/ /www.vive.dk/media/pure/5546/278007
xxi  https:/ /www.sst.dk/da/viden/alkohol/fakta-om-alkohol/alkohol-og-sygdomme
xxii  https:/ /www.esundhed.dk/Emner/Hvad-doer-vi-af/Alkohol
xxiii  https:/ /www.vive.dk/media/pure/5546/278007
xxiv  www.tuba.dk
xxv  Lindgaard, H. (2012). Familier med alkoholproblemer – et litteraturstudium af forskel-
lige tilgange til behandling af familier med alkoholproblemer. Kbh., Sundhedsstyrelsen.
fIG. 1
Fuldskab (defineret som forgiftning med opkast, blackout, besvimelse mm) inden for de 
seneste 30 dage. (Landets salgsaldersgrænse er indikeret for enden af hver kolonne). 
The European Schoool survey Project on Alcohol and Other Drugs. 2015


---

# [PDF] baeredygtighedsprogram_baeredygtig-velfaerd_nov-2020.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/roqdnfxf/baeredygtighedsprogram_baeredygtig-velfaerd_nov-2020.pdf

BÆREDYGTIG
VELFÆRD
2
INDHOLD
 
FORORD  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .3 
1. DEL
GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER FOR 
DET BÆREDYGTIGE VELFÆRDSSAMFUND  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .5
GRUNDLÆGGENDE ØKONOMISKE PRINCIPPER .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 7
2. DEL
BÆREDYGTIGHED I UDVALGTE SEKTORER OG OMRÅDER .  .  .  . 10
BYGGERI OG ANLÆG  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 10
GRØN OG SIKKER ENERGIFORSYNING   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .12
LANDBRUG OG FØDEVARER .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .13
INFRASTRUKTUR   .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .15
3. DEL 
VEJEN TIL DET BÆREDYGTIGE SAMFUND .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . 16
• ANSVAR I ALLE SAMFUNDSNIVEAUER
• DET HANDLER OM MENNESKER
• VIDEN OG INDDRAGELSE
• MODSTANDSDYGTIGHED MOD FORUDSIGELIGE FORANDRINGER
• VI ER ALLE VERDENSBORGERE
Programmet er vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse 21. november 2020.
3
BÆREDYGTIG VELFÆRD
VEjEN TIL EN BEDRE FREMTID
 
FORORD
Vi mennesker påvirker naturen. Det har vi altid gjort, og det vil vi altid gøre. Alt, vi 
omgiver os med, kommer på en eller anden måde fra naturen.
Det er der ikke noget i vejen med, hvis bare det foregår på en bæredygtig måde, 
hvor naturen kan opretholde sin mangfoldighed og sin evne til at reproducere sig 
selv og skabe gunstige livsbetingelser for kommende generationer. Det kræver, at 
vores forbrug af energi og materialer bliver tilpasset de ressourcer, som naturen 
er i stand til at skabe og genskabe - og i et tempo, som naturen kan følge med i.
Først da kan vi tale om reel bæredygtighed.
I dag ved vi, at vores hidtidige stræben efter vækst og velfærd har haft fatale 
konsekvenser for klimaet og biodiversiteten, netop fordi velfærden ikke er blevet 
skabt på et bæredygtigt grundlag. Vi står med to store eksistentielle kriser, en 
klima- og biodiversitets, der kræver handling nu.
Den grønne omstilling er en forudsætning for at kunne udvikle det gode liv for 
kommende generationer. Men omstillingen er også en mulighed for at udvikle 
vores velfærd og skabe en renere, grønnere og mere leveværdig verden, hvor alle 
uanset baggrund og indkomst har de bedste muligheder for at træffe sunde og
bæredygtige valg.
Dette program beskriver Radikale Venstres visioner og principper for det bære-
dygtige samfund.
Bæredygtighed kan ikke løftes i én bestemt sektor, men forudsætter derimod et 
helhedssyn, der berører alle sektorer og alle områder af samfundet. Programmet 
skal derfor ses i sammenhæng med Radikale Venstres politikker for sektorer og 
områder i øvrigt, hvor programmet her udelukkende beskriver de grundlæggende 
principper for økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed.
Bæredygtighedsprogrammet er delt op i tre dele. Første del omhandler grund-
læggende principper for et bæredygtigt samfund. Anden del er målrettet udvalg-
te sektorer og områder. Tredje del  beskriver aktørernes roller på vejen mod det 
bæredygtige samfund.
Forslag til konkrete indsatser, der kan realisere bæredygtighedspolitikken er sam-
let i appendix til videre bearbejdelse i de politiske udvalg.
Med grønne hilsner
Radikale Venstre
 
Bæredygtighedsprogrammet støtter op 
om klimamålene i Parisaftalen og FNs 17  
verdensmål for bæredygtig udvikling.
1. DEL
GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER FOR 
DET BÆREDYGTIGE VELFÆRDSSAMFUND
GRUNDLÆGGENDE ØKONOMISKE PRINCIPPER
 
1. DEL
•  GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPER FOR  
DET BÆREDYGTIGE VELFÆRDSSAMFUND
•  GRUNDLÆGGENDE ØKONOMISKE  
PRINCIPPER
5
1. DEL
GRunDLÆGGEnDE  pRIncIppER  FoR   
DET BÆREDYGTIGE VELFÆRDssamFunD
Radikale Venstre har en vision om at udvikle Danmark til et moderne, bæredygtigt 
velfærdssamfund, hvor mennesker kan leve sammen i værdighed og i balance 
med naturen.
Naturen med dens mangfoldighed og variation er unik, men ikke desto mindre er 
opbygningen af vores velfærdssamfund medvirkende årsag til, at omkring 1 mil-
lion dyre- og plantearter på globalt plan i dag er truet af udryddelse.
Radikale Venstre mener, at vi har et etisk ansvar for at beskytte bio-
diversiteten . Vi skal værne om naturen, og vi anerkender, at naturen 
har ret til plads og mulighed for at udvikle sig dynamisk på egne 
præmisser .
Netop forholdet til naturen er en afgørende forudsætning for et bæredygtigt 
samfund. Vi er som mennesker en del af naturen, og vi er afhængige af den. Det 
gælder både natur som åndelig værdi og som ressource, når der produceres føde-
varer og udvindes og bearbejdes materialer. 
Naturens bidrag til mennesket er grundlaget for hele vores samfund, 
vores velfærd og vores kultur . Vi er ansvarlige for at forvalte den for 
kommende generationer – både nationalt og globalt .
Radikale Venstre arbejder for en grøn omstilling, der gør samfundet bæredygtigt. 
Det betyder bl.a., at udvinding og brug af ressourcer skal foregå med minimal be-
lastning af naturen. Det vil i praksis sige, at produkter og ydelser skal baseres på 
cirkulær økonomi, så alt så vidt muligt produceres til at indgå i en uendelig cirkel.
Vi betragter affald og forurening som fejl i udviklingen af produkter . 
Produkter og systemer skal så vidt muligt designes, så ressourcer 
kan holdes i brug, repareres, genbruges, skilles ad og genanvendes 
igen og igen .
 
MED DETTE AFSæT øNSKER  RADIKALE VENSTRE EN BæREDYGTIG UDVIKLING 
AF ALLE SEKTORER OG OMRåDER  UD FRA FøLGENDE  GRUNDLæGGENDE  
pRINcIppER :
1 .  Naturen skal have plads og mulighed for at udvikle sig dynamisk på egne 
præmisser . Mangfoldig natur har værdi i sig selv .
  Biodiversitet skal tænkes ind i al arealanvendelse. Og områder med høj bio-
diversitet og særlig værdifuld natur skal beskyttes først.
 
2 .  Alle har ret til et rent og sundt miljø og til en mangfoldig natur, der kan 
opretholde sin evne til at reproducere sig selv.
6
3 .  Påvirkning af biodiversitet skal være synlig så forbrugere og virksomheder 
lettere kan træffe valg, der gavner biodiversiteten. Der skal udvikles redskaber, 
der synliggør en vares ’biodiversitetsaftryk’, så biodiversitetsaftrykket kan blive 
afspejlet i prisdannelsen.
4 .  Fornybare naturressourcer skal udvindes, bruges og recirkuleres ud fra prin-
cipperne i cirkulær økonomi og under hensyn til den enkelte ressources evne 
til at regenerere sig selv.
5 .  Ikke fornybare ressourcer skal udvindes, bruges og recirkuleres ud fra prin-
cipperne i cirkulær økonomi. De skal underlægges restriktioner, som ejeren 
skal respektere og reguleres med lovgivning efter forsigtighedsprincippet.
6 .  Produkter og ydelsers ressourcemæssige omkostning skal afspejles i pri-
sen. Det skal være dyrere at anvende jomfruelige ressourcer end at genan-
vende allerede udvundne ressourcer. Og det skal være konkurrencedygtigt at 
reparere og servicere fremfor at købe nyt.
 
 
Dette afsnit understøtter
7
GRunDLÆGGEnDE  økonomIskE  pRIncIppER
I dag måles samfundets tilstand hovedsageligt ud fra den økonomiske vækst. Det 
er hverken bæredygtigt eller troværdigt, hvis man ønsker et reelt billede af sam-
fundets og de enkelte borgeres tilstand og trivsel.
Hidtil er markedsøkonomien blevet opfattet som drivkraften i udviklingen af 
velfærdssamfundet, men det giver ikke mening at tale om velfærd, hvis det ikke 
er forbundet med trivsel. Med de truende klima- og biodiversitetskriser, er det 
desuden afgørende vigtigt, at vi politisk tager ansvar for at tilpasse Danmark en
bæredygtig fremtid. I et bæredygtigt samfund kan markedskræfterne med andre 
ord ikke stå alene.
Et bæredygtigt samfund bygger på tre primære kapitaler:
1.  Naturkapitalen er vores egentlige kapital. Alt vi omgiver os med kommer fra na-
turen, og uden natur ville vi hverken kunne bygge samfundet eller den velfærd, 
vi stræber efter. Vi har pligt til og ansvar for at forvalte naturen med respekt, 
og sikre at den også for kommende generationer kan opretholde sit bidrag til 
menneskene.
2.  Den sociale kapital er her vi måler borgernes trivsel. Det handler om sundhed, 
adgang til uddannelse, kultur og nære relationer. Uden social kapital er der 
intet velfærdssamfund.
3.  Den økonomiske kapital er den sociale kapitals og naturkapitalens beskytter. 
Kun med en stærk økonomi kan vi beskytte naturen, vores trivsel og det sam-
fund, vi kæmper for.
Vi værner om det enkelte individs frihed til at udfolde sig, som man 
ønsker, så længe det sker med respekt for naturen og andre menne-
sker .
For Radikale Venstre er samfundets egentlige mål at øge borgernes menneskeli-
ge, sociale trivsel samt naturens værdier, som udgør grundlaget for vores velfærd 
og eksistens. Det betyder, at økonomisk vækst 
ikke må modarbejde disse mål.
Markedskræfterne skal agere indenfor en ramme, der tilgodeser 
hensynet til naturkapitalen og vores menneskelige, sociale kapital .
Radikale Venstre mener, at det er nødvendigt at omlægge BNP til et bæredygtigt 
BNP, som bygger på tre bundlinjer, der udgør den overordnede ramme for 
markedskræfterne.
Med dette skal samfundets udvikling måles og værdisættes ud fra 1) naturens 
variation og robusthed og 2) borgernes sundhed, viden og adgang til kultur og 
nære relationer samt 3) økonomisk robusthed.
Det skal være dyrt at forurene . Det skal være billigt at leve grønt .
Radikale Venstre arbejder for en grøn skattereform, hvor indkomstskatten sæn-
kes, mens der i stedet lægges skat på miljøbelastende aktiviteter. De miljømæs -
sige omkostninger ved produktion og forbrug skal indregnes i varens pris. På den
8
måde kan vi gennem skatter og regulering sikre muligheden for menneskelig
trivsel i balance med miljøet og naturens ressourcer.
RADIKALE VENSTRE øNSKER , AT ALLE SEKTORER OG OMRåDER   
BLIVER UDVIKLET UD FRA FøLGENDE  øKONOMISKE  PRINcIPPER :
1.  Økonomisk vækst må ikke modarbejde samfundets egentlige mål: at bi-
drage til borgernes menneskelige, sociale kapital og naturkapitalen, som udgør 
grundlaget for vores velfærd og eksistens.
2.  Markedet skal reguleres, så ingen tilegner sig goder og ydelser på bekost -
ning af de muligheder, man efterlader til kommende generationer .
3.  Radikale Venstre arbejder for et mere lige samfund: Et velfungerende sam-
fund med et sundt demokrati, hvor alle indgår i en meningsfuld sammenhæng, 
er en forudsætning for en vellykket grøn omstilling. Det ligger os på sinde, 
at alle oplever den grønne omstilling som en positiv udvikling. Derfor vil vi 
minimere den sociale skævhed ved at tilbageføre midler til dem, der har mest 
behov.
4.   Danmarks økonomi skal gøres mere modstandsdygtigt til dårlige tider . Gode 
rammebetingelser skal sikre, at der bliver investeret i grønne tiltag, der peger 
ind i fremtiden.
 
Dette afsnit understøtter
2. DEL
•  BÆREDYGTIGHED I UDVALGTE SEKTORER  
OG OMRÅDER
• BYGGERI OG ANLÆG
• GRØN OG SIKKER ENERGIFORSYNING
•  LANDBRUG OG FØDEVARER
•  INFRASTRUKTUR
10
2. DEL
BÆREDYGTIGhED  I uDV aLGTE   
sEkT oRER  oG  omRåDER
Hvor de grundlæggende bæredygtighedsprincipper ovenfor gælder alle sektorer 
og områder, indeholder dette afsnit supplerende principper for udvalgte sektorer. 
BYGGERI oG  anLÆG
Radikale Venstre har en ambition om at gøre byggesektoren bæredygtig med 
maksimal ressourceudnyttelse og minimalt klimaaftryk. Det gælder alle led fra 
produktion til transport, drift af bygninger og recirkulation af materialer.
Fremtidens byggeri skal være fleksibelt, så bygninger såvel som 
materialer kan bruges og recirkuleres til gavn for mennesker og med 
respekt for naturen .
I byggesektoren går miljømæssig bæredygtighed hånd i hånd med social bære-
dygtighed. Således er et godt indeklima for eksempel afgørende for, om en byg-
ning set ud fra ressourceperspektiv bidrager med værdi.
RADIKALE VENSTRE TAGER UDGANGSPUNKT I FøLGENDE  
BæREDYGTIGE PRINcIPPER  FOR BYGGERI OG ANLæG:
1.  Genbrug af eksisterende bygninger skal fremmes frem for opførelse af nye 
byggerier.
2.  Genanvendelse af eksisterende bygningsdele skal fremmes frem for total 
nedrivning.
3.  Nyt byggeri skal designes med henblik på at kunne adskilles igen, så materi-
aler kan recirkuleres i den form, de har.
4.  Brug af materialer, der har mindre ressourcebelastning og mindre udled-
ning af CO2  skal fremmes.
5.  Valget af materialer bør være frit under forudsætning af, at det lever op til 
de overordnede krav for miljømæssig og social bæredygtighed.
6.  Den samlede klimabelastning fra byggeri skal minimeres. Det gælder ener-
gi, der medgår til byggematerialerne, transport af materialer og bygningens 
energiforbrug ifm. drift.
7.  Design af byggeri skal understøtte såvel social bæredygtighed som den na-
tur, det indgår i .
11
Dette afsnit understøtter
12
GRøn oG  sIkkER  EnERGIF oRs YnInG
Danmark skal fastholde og udbygge sin position som en af verdens førende na-
tioner indenfor vedvarende energi og via udvikling af nye teknologier bidrage til, 
at resten af verden kan få grøn energi.
Den samlede energiforsyning af el og varme skal udnytte bredden i 
de forskellige typer vedvarende energikilder .
Danmark skal udfase brugen af fossile brændsler senest 2050 og gerne før. Det 
kræver forskning og regulering af afgifts- og prisstrukturen. Det kræver også, at 
vi er klar til at afskrive investeringer fra tidligere, der ikke længere lever op til 
nutidens krav om bæredygtighed.
RADIKALE VENSTRE TAGER UDGANGSPUNKT I FøLGENDE   
BæREDYGTIGE PRINcIPPER  FOR ENERGISEKTOREN:
1.  Rigsfællesskabets produktion, transport og forbrug af energi skal være bære-
dygtig, sikker, driftssikker og kunne fungere uafhængigt . Det skal baseres 
på vedvarende energikilder og gøres helt fri af indvinding og udnyttelse af fos-
sile brændsler.
2.  Afgifter og tilskud på energiområdet målrettes cO2-reduktioner, så afgifterne 
lægges på de energikilder, der øger indholdet af CO2 i atmosfæren .
3.  Biomasse i energiforsyningen skal være bæredygtig og kan kun anvendes i 
det omfang,  hvor der skabes eller genplantes mere certificeret biomasse med 
samme eller mere  biodiversitet, end der fjernes.
 
 
Dette afsnit understøtter
13
LanDBR uG  oG  FøDEV aRER
Det intensive landbrug har gennem de seneste 50 år haft markante negative 
konsekvenser for naturen med udpint jord og voldsom nedgang i bestandene af 
insekter. Landbrug påvirker i høj grad naturen og kan medvirke til at sikre en høj 
grad af biodiversitet ved en produktion, der er i overensstemmelse med naturen.
Landbruget skal have de fornødne incitamenter til at tilrettelægge 
driften, så den holdes fri af syntetiske kemikalier og understøtter en 
varieret natur, der bidrager til samfundets sundhed gennem rene, 
varierede og nærende fødevarer .
Radikale Venstres vision for et bæredygtigt landbrug bygger på en ny grøn frem-
tid, hvor driften i det åbne land foregår under hensyn til de omkringliggende 
naturlige økosystemer samtidig med, at den bidrager til en bæredygtig udvikling 
af de kulturskabte økosystemer.
Moderne teknologier i vertikale farme og proteinselskaber m.v. skal udvikles og 
bidrage til bæredygtig masseproduktion af fødevarer.
 
 
RADIKALE VENSTRE TAGER UDGANGSPUNKT I FøLGENDE   
BæREDYGTIGE PRINcIPPER  FOR LANDBRUG OG FøDEVARER :
1.  Produktion af fødevarer skal foregå på måder, hvor naturen kan opretholde   
sin evne til at bidrage med sunde, varierede fødevarer til gavn for kom-
mende generationer.
2.  Produktionen af fødevarer skal være så varieret som muligt, så den styrker 
bredden og robustheden i de kulturskabte økosystemer og dermed bidrager til 
øget fødevare- og forsyningssikkerhed.
3.  Produktionen skal være så klimavenlig som muligt med optag af cO2 i stedet 
for udledning af drivhusgasser.
4.  Produktionen skal kontinuerlig bevæge sig mod ikke at forurene, så hverken 
natur, grundvand eller befolkning udsættes for påvirkning af syntetiske kemi-
kalier eller tungmetaller gennem fødevarer og drikkevand.
5. Produktionen skal i hele kæden fra bedrift til forbruger minimere madspild.
6. Produktionen af fødevarer skal lægge vægt på dyrevelfærd.
14
Dette afsnit understøtter
15
InFRasTR ukTuR
Radikale Venstre vil sætte en ny retning for infrastrukturen i Danmark.
Det mest bæredygtige transportmiddel skal altid være det naturlige 
valg, uanset indkomst og uanset om man bor i by eller på land .
En grøn infrastruktur forudsætter sammenhæng mellem de forskellige transport-
former.
Ved at skabe sammenhæng mellem stier, cykelstier, kollektive transportmidler, 
samkørsels- og delebilsordninger, flextrafik, m.v. bliver det muligt at minimere 
den ressource- og pladskrævende privatbilisme.
RADIKALE VENSTRE TAGER UDGANGSPUNKT I FøLGENDE   
BæREDYGTIGE PRINcIPPER  FOR INFRASTRUKTUREN :
1.  Alle transportmidler skal være fri af fossile brændsler og drives af klimaneu-
trale drivmidler.
2.  Kollektiv transport og flextrafik skal prioriteres frem for privatbilisme i byer-
ne, mellem byerne og hvor det i øvrigt vil være mest bæredygtigt.
3.  Fodgængere og cyklister skal prioriteres frem for øvrige transportformer i  
byområder .
4.  I tyndt befolkede områder, hvor hverken cykel, elcykel eller kollektiv transport 
er en reel mulighed i hverdagen, skal delebils- og samkørselsordninger prio-
riteres, så hver enkelt husstand så vidt muligt kan nøjes med én privatbil eller 
klare sig helt uden.
5.  Offentlig transport på tværs af landet skal være hurtig, billig, effektiv og 
tilgængelig.
6.  Det skal være økonomisk fordelagtigt at køre flere i én bil. 
Dette afsnit understøtter
3. DEL 
VEJEN TIL DET BÆREDYGTIGE SAMFUND
17
3. DEL
 
VEjEn TIL  DET BÆREDYGTIGE samFunD
Omstillingen til det bæredygtige samfund kræver, at vi står sammen. Kun sam-
men kan vi løfte den store opgave og det ansvar, det er at tilpasse velfærden 
til klodens begrænsninger. Alle samfundsniveauer har hver deres vigtige rolle. 
Staten skal gå forrest og sætte de rammer, der gør virksomheder og borgere i 
stand til at vælge bæredygtigt.
 
ANSVAR I ALLE SAMFUNDSNIVEAUER :
Den frie, ansvarlige borger
Den enkelte borger står med et stort ansvar for sit eget klima- og miljøaftryk, som 
kræver ændringer i forbrug og adfærd.
Opbakning fra borgeren forudsætter viden, inddragelse og engagement i proces-
ser, beslutninger og implementering.
Lokale fællesskaber og foreninger
Foreningslivet og det frivillige engagement er en stor drivkraft i det danske sam-
fund.
Den viden og de ressourcer, som ligger her, skal inddrages i omstillingsproces -
sen. Det vil give bedre og mere accepterede løsninger på de udfordringer, som er 
karakteristiske for lokalområderne.
Med direkte dialog kan det stærke danske civilsamfund understøtte, at indsigt 
og tryghed omkring ændringerne bæres helt ud i de mindste lokale fællesskaber. 
Private virksomheder
Den private sektor har den know-how, der skal udvikle fremtidens klima- og 
miljøvenlige produktion og produkter.
Forpligtende partnerskaber på tværs af sektorer skal bidrage til en ambitiøs grøn 
udvikling.
Det er vigtigt, at de private virksomheder er med til at finde løsningerne til de 
udfordringer, vi står overfor indenfor rammen af de mål, vi skal nå.
Radikale Venstre ønsker desuden at understøtte det lokale engagement ved at 
sikre naboer reelle fordele i forbindelse med anlæg af f.eks. vindmøller og solan-
læg.
 
Kommuner og regioner
Lokale problemstillinger kræver lokale løsninger. Kommunerne har ansvar for at 
gøre omstillingen nærværende og lokalt inddrage borgerne i konkrete problem-
stillinger.
18
Kommunerne og regionerne skal mindske forbruget og drive efterspørgslen på 
bæredygtige løsninger - f.eks. indenfor byggeri, anlæg, fødevarer, transportmid-
ler og forsyning.
Staten
Staten skal vise vejen ved at etablere de rammer, der gør det attraktivt for borgere 
og virksomheder at vælge grønt, når de står overfor hverdagens valg.
Det er staten, der med sin rammesættende rolle sikrer, at markedskræfterne ar -
bejder med respekt for natur, mennesker og klodens ressourcer i øvrigt.
Med nationale investeringer, afgifter, subsidiering, udfasning af forældede 
teknologier og, hvor det er nødvendigt, regulære forbud, er staten garant for en 
social retfærdig grøn omstilling.
Staten skal signifikant mindske klima- og ressourceaftrykket af sit forbrug og via 
offentlige indkøb bidrage til at booste efterspørgslen på produkter og løsninger, 
der er klima- og miljøvenlige.
EU
Fælles grænseoverskridende problemer kræver fælles løsninger.
Derfor ønsker vi, at EU sætter minimumstandarder, der løfter al produktion og 
handel på det europæiske marked. Dette omfatter beskyttelse af det europæiske 
marked mod mindre bæredygtige produkter fra resten af verden.
Det indre marked bør også omfatte rammebetingelser, der gør det billigere at 
forbruge grønt og dyrere at forbruge sort.
Radikale Venstre arbejder for en fælles europæisk minimumafgift på udledning 
af klimagasser. Afgiften er i begyndelsen lav, men støt og forudsigeligt stigende, 
så den stimulerer grønt forbrug og grønne teknologier.
Desuden mener vi, at der er brug for en klimatold på EU-plan, som dels skal 
beskytte europæiske virksomheder mod unfair konkurrence og dels motivere 
virksomheder i resten af verden til at producere mere bæredygtigt.
 
DET HANDLER OM MENNESKER
Grupper i befolkningen kan opleve, at de betaler en høj pris for omstillingen. 
Det er vigtigt, at vi lytter til disse bekymringer og tager dem alvorligt. Evidens 
er et vigtigt afsæt for de politiske overvejelser, men en vellykket omstilling til et 
bæredygtigt samfund forudsætter forståelse og accept af den oplevede virke -
lighed hos  den enkelte borger.
 
Når det handler om at undgå splittelse i samfundet, er ikke mindst foreningslivet 
og det frivillige engagement et unikt bindeled i det danske samfund. Det er derfor 
vigtigt, at omstillingen sker som en kombineret top-down og bottom-up proces: 
I takt med at staten tilpasser rammerne, bør borgere, foreninger og kommuner 
engageres i at realisere løsningerne lokalt.
19
VIDEN OG INDDRAGELSE
Radikale Venstre støtter op om FNs verdensmål, herunder verdensmål 4, hvor 
elever og studerende inden 2030 skal opnå den viden og de evner, som er nød-
vendig for at bidrage til en bæredygtig udvikling.
Borgerne skal inddrages nationalt og lokalt i processen for at sikre den folkelige 
opbakning. Vi arbejder for at styrke de rammer, der giver borgerne reel mulighed 
for at engagere sig i udviklingen af det bæredygtige samfund. Dette omfatter 
etablering af borgerråd, understøttelse af lokale fællesskaber, plads til  innovative
eksperimenter og lignende tiltag, der kan styrke interessen for og glæden ved 
den grønne omstilling.
 
MODSTANDSDYGTIGHED MOD FORUDSIGELIGE FORANDRINGER
Der er allerede i dag fokus på at anvende ressourcer på indsatser til klimasikring. 
Det gælder i Danmark, hvor betydelige værdier er i spil, og det gælder i udlandet, 
hvor naturkatastrofer lægger fattige lande i ruiner.
Af samme grund er det vigtigt, at de midler, der afsættes til grøn omstilling ikke 
forsvinder i forsvarsværker mod tørke og oversvømmelser.
Der skal lægges langsigtede planer for resiliens, og der skal reserveres midler til 
at sikre modstandsdygtighed mod forudsigelige forandringer, så de ikke risikerer 
at undergrave den grønne omstilling.
 
VI ER ALLE VERDENSBORGERE  
Biodiversitetskrisen  og  klimakrisen  er  globale  problemstillinger.  Den  grønne  
omstilling  af  Danmark   er afgørende, men Danmarks rolle i resten af verden 
som forbillede for fremtidens bæredygtige samfund er lige så vigtig. Og Dan-
mark bliver kun et forbillede, hvis vi som samfund får det bedre. Derfor er den 
bæredygtige udvikling uløseligt forbundet med udvikling af velfærdssamfundet.
Afgifter, omlægninger og udligning skal af samme grund ske under hensyn til, at 
goderne bliver retfærdigt fordelt. Uanset hvor fattig man er, skal det bæredygtige 
valg være det billigste og det nemmeste.
Det gælder også i et internationalt perspektiv. Selv de fattigste lande skal have en 
reel mulighed for at udvikle sig bæredygtigt, så deres fremtid ikke er afhængig af 
fossile brændsler og andet skidt.
Disse lande skal løftes økonomisk med ulands- og klimabistand, som er hægtet 
op på social og miljømæssig bæredygtighed, og hvor klimabistanden har særligt 
fokus på at skabe grønne jobs og sikre modstandsdygtighed overfor klimaforan-
dringer.
Et økonomisk løft i disse lande er med til at give befolkningen bedre og sikrere 
levevilkår, samtidig med, at  det bidrager til at løfte ulandene samme vej som 
Danmark - i en grønnere, mere retfærdig og mere  bæredygtig retning.
20
Dette afsnit understøtter
21
RADIKALE V ENSTRE
NOVEMBER 2020
GRøn


---

# [PDF] programmer_retspolitik_februar2014.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/jb4hri4m/programmer_retspolitik_februar2014.pdf

Ønsker til en 
ny grundlov
Tag ansvar
2
Radikale Venstres 
ønsker til en ny grundlov
Radikale Venstre ønsker, at der nedsættes en grundlovskommission, der skal 
fremlægge forslag til en nyskrivning af grundloven. En moderne grundlov 
skal sikre folkestyret, retsstaten og menneskerettighederne og præcisere, at 
Danmark arbejder for opbygningen af en international retsorden.
Danmarks nuværende grundlov blev vedtaget i 1953. Det er den længst 
gældende grundlov, siden den første grundlov blev vedtaget i 1849.  Ingen 
af de tidligere grundlove var gældende i mere end 50 år. Men nu er det altså 
60 år siden, at grundloven sidst blev revideret. Det har blandt andet den 
konsekvens, at der er under 2 procent af danskerne, der har været med til at 
vedtage vores grundlov. Valgretsalderen i 1953 var 25 år, så det er kun dan-
skere over 85 år, der haft mulighed for at få indflydelse på vores forfatning.
Danmark, Europa og verden så helt anderledes ud i 1953. Der var ikke com -
putere, internet, emails eller mobiltelefoner. Man måtte klare sig med skrive-
maskiner, breve, telegrammer og fastnettelefoner med omstilling. Derfor 
står der om post-, telegraf- og telefonhemmeligheden i vores nuværende 
grundlov. Den skal opdateres, så den bliver teknologineutral.
Det tværnationale samarbejde i 1953 var ikke nær så udbygget som nu. 
Der var ikke noget EU eller EF. Europa var stadig præget af 2. Verdenskrig 
og opgøret med nazismen. Det var kun 3 år efter, at den sidste henrettelse 
i Danmark fandt sted efter retsopgøret. Den nuværende grundlov forbyder 
ikke dødsstraf eller tortur og afspejler ikke Danmarks position som en del af 
en international retsorden.
Sproget var også helt anderledes i 1953. 2/3 af formuleringen i vores nu -
værende grundlov stammer oven i købet fra den oprindelige grundlov i 
1849. De tidligere grundlove har været præget af hensyn til nogle af de 
dominerende ikke-parlamentariske statsinstitutioner som kongemagt og 
kirke. F.eks. handler de første 26 paragraffer om kongens magtbeføjelser. 
Det betyder, at det ikke fremgår klart, at Danmark er et folkestyre, selvom 
det er selve det dokument, der skal lægge fundamentet for vores folkestyre.
Danmark har brug for en moderne grundlov, som alle danske borgere kan 
læse og forstå. Det skal klart fremgå, at Danmark er et folkestyre, og den 
skal afspejle den markant ændrede virkelighed, som mennesker i Danmark 
og resten af verden lever i i 2013. Den skal opdateres på en række områder, 
herunder ikke mindst sikre fundamentale frihedsrettigheder, hvor vores nu -
værende grundlov ikke slår til.
Landsmødet 2013 vedtog en resolution med Radikale Venstres ønsker til en 
ny grundlov. I det følgende uddyber Programudvalget Ny Grundlov begrun -
delserne for de forskellige punkter i resolutionen.
Programmet er vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse 1. februar 2014.
3
1. En moderne grundlov
•	 En ny grundlov skal være letforståelig og læsbar.
Bærende dele af grundloven er fra 1849. Det præger sproget i grundloven, 
der er utidssvarende, og gør det svært  at forstå, hvad grundloven i virke -
ligheden siger. Samtidig tolkes dele af grundloven i dag i delvis modstrid 
med ordlyden. Det er problematisk. Grundloven bør være tilgængelig for 
alle. 
• ”Kongen” erstattes med ”regeringen”, hvor det i realiteten allerede er 
så-ledes i dag.
I dag er det allerede realiteten, at kongens magt er erstattet af regeringens, 
men det fremgår
ikke af grundlovens tekst. Grundlovens tekst skal ændres til at afspejle re -
aliteterne, således at kongens magt skrives ud af grundloven og rettes til 
regeringen som en del af moderniseringen og revideringen af grundloven.
•	 Danmarks udenrigspolitik bygger på folkeretten og principperne i FN-
pagten.
En moderne grundlov bør understrege, at Danmark arbejder for opbygn -
ingen af en international retsorden, som sætter retten over magten og bi -
drager til fred og sikkerhed i verden. 
•	 Kirke og stat adskilles. 
I et moderne og sekulært samfund er stat og religion ikke sammenblandet. 
Danmark er et af de få lande i Europa, som endnu ikke har adskilt kirke og 
stat. Som et moderne demokrati må vi ligestille religioner og ikke give en 
enkelt statslig forrang.
2. Udbygning af folkestyret
•	 Grundloven skal understrege, at Danmarks styreform er folkestyre. 
Grund-loven skal understøtte et velfungerende og levende demokrati.
På nuværende tidspunkt fremgår det ikke tydeligt af grundloven, at styre -
formen er folkestyre eller demokratisk. Dette skal ændres til klart at under -
strege, at Danmark er et demokrati, hvilket der ikke bør rejses tvivl om. Vi 
bør tydeligt kunne fremvise en grundlov, som understøtter et demokratisk 
folkestyre.
Yderligere bør heller ikke fremgå af Grundloven, at modtagere af sociale 
ydelser kan fratages deres valgret.
•	 Statsministerens ret til udskrivning af folketingsvalg betinges af Folke-
tingets samtykke. Den lovgivende forsamling bør tage stilling til sin 
egen gyldighed.
I den nuværende grundlov kan statsministeren (kongen) udskrive nyvalg 
til enhver tid. Dermed kan statsministeren bruge udskrivning af valg til at 
bevare magten ved at udnytte øjeblikkelige folkestemninger til af taktiske 
årsager at udskrive valg. Det er til fordel for den siddende regerings mu -
4
lighed for at bevare magten og til ulempe for oppositionen, og det svækker 
parlamentarismen. Den nuværende ordning medvirker til, at Folketinget går 
i permanent valgkamp ca. 2 år efter sidste valg. Den foreslåede ændring 
kan betyde en mere stabil politisk situation med et mere samarbejdende 
folkestyre. 
•	 Udsendelse	af	danske	soldater	kræver	2/3	flertal	i	Folketinget.
Danmark skal ikke kunne gå i krig på baggrund af et snævert flertal, som 
det eksempelvis skete i forbindelse med Irak-krigen i 2003. Beslutninger om 
dansk deltagelse i fremtidige krige skal kun kunne ske med et bredt flertal i 
Folketinget. 
•	 Bopælspligten ved valgret til folketingsvalg afskaffes.
I den nuværende grundlov er det kun danske statsborgere, der har fast 
bopæl i riget, der kan stemme. Dermed udelukkes udlandsdanskere med få 
undtagelser fra at kunne deltage i demokratiet. Udlandsdanskeres adgang 
til at stemme bør derfor liberaliseres, så alle danske statsborgere over 18 år 
har valgret.  For udlandsdanskere, der ikke ønsker at søge om statsborger -
skab i det land, de bor i, betyder det reelt, at de er udelukket fra at stemme 
nogen steder.
•	 Grundloven skal sikre retsstaten. Dette skal bl.a. ske ved, at alle 
retssager (over en bagatelgrænse) skal kunne prøves ved to retsin -
stanser og ved, at Folketinget skal kunne beslutte, at lægdommere 
(nævninge og domsmænd) skal medvirke i retssager, hvor dette giver 
mening.
Det er en menneskeret at kunne få større sager prøvet ved 2 uafhængige 
domstole, men dette princip er ikke indskrevet i grundloven af 1953. De -
suden bør nævninge deltage i sager, hvor straframmen er på mindst 4 år. 
•	 Domstolenes ret til at prøve, om lovene er i overensstemmelse med 
Grundloven, indskrives.
Den danske grundlov giver ikke domstolene udtrykkelig mulighed for at til -
sidesætte en lov. Selvom det er sjældent, at landsretterne og højesteret har 
tilsidesat en dansk lov, er det sket. Derfor bør også fremgå af en ny grundlov, 
at det er muligt for domstolene at ophæve love, der strider mod forfatnin -
gen. 
•	 Rigsretten, som består af både jurister og lægdommere, afskaffes, og 
dens opgaver overtages af Højesteret.
Rigsretten er et tungt og langsommeligt redskab at mobilisere i forhold til at 
sikre retlig kontrol af den udøvende magt. Desuden gør dens sammensæt -
ning institutionen sårbar for kritik, da der kan rejses tvivl om de ikke-juridiske 
dommeres partipolitiske uafhængighed. Derfor skal Rigsrettens opgaver 
overtages af Højesteret.
•	 Grundreglerne, der sikrer parlamentarisk kontrol forud for beslut -
ninger i EU’s ministerråd, grundlovsfæstes.
Siden 1973 har danske ministre skullet have et parlamentarisk mandat fra 
Europaudvalget  inden de kan deltage i beslutninger i EU, men Europaudval-
5
get er i modsætning til Udenrigspolitisk Nævn ikke indskrevet i grundloven. 
Der bør stå i grundloven, at Folketinget fører kontrol både med udenrig -
spolitikken og EU-politikken. 
•	 Der indføres adgang til folkeinitiativ, således at et antal borgere 
ved deres underskrift kan begære folkeafstemning afholdt.  Såfremt 
folkeinitiativet vedtages, forpligtes Folketinget til at behandle det.
Radikale Venstre mener, at borgerne skal have mulighed for ved folkeinitiativ 
at rejse et emne til folkeafstemning. Folkeafstemning skal ikke kun være no -
get, der kan iværksættes af folkevalgte, men initiativer som også borgerne 
kan bruge i et moderne demokrati.
Radikale Venstre mener at folkeafstemninger skal understøttes af offentlig 
debat og oplysningsarbejde. Hvis forslaget fra folkeinitiativet vedtages ved 
folkeafstemningen, så skal det behandles af Folketinget – enten ved forslag 
til folketingsbeslutning eller ved forslag til lov.  Det er kun forslag, der er 
vedtaget af Folketinget, der kan blive til lov.
3. Styrkelse af frihedsrettighederne
•	 Grundlovens bestemmelser om frihedsrettigheder, der beskytter det 
enkelte menneske mod magtmisbrug, udbygges og placeres forrest i 
grundloven. Ytringsfriheden styrkes, og et forbud mod dødsstraf og 
tortur indskrives i grundloven.
Den nuværende grundlov er helt utilstrækkelig, når det kommer til sikring af 
frihedsrettighederne, som er fundamentale for et demokrati. Danskernes fri-
hedsrettigheder bliver i dag bedre sikret af de internationale konventioner, 
Danmark har tilsluttet sig, men skal have en fremtrædende placering i vores 
egen grundlov. Forbud mod dødsstraf og tortur skal indskrives. Ytringsfri -
heden skal styrkes, og grundloven skal afspejle den ændrede kommuni -
kationsvirkelighed. Beskyttelsen af privatlivets fred skal gøres teknolog -
ineutralt, så brug af f.eks. internet, e-mails og sms bliver medtaget under 
privatlivets ukrænkelighed.
•	 I grundloven skal være en bestemmelse, der udtrykkeligt fastslår, at 
de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig, er en 
del af dansk ret og skal håndhæves af danske myndigheder. Den Eu -
ropæiske Menneskerettighedskonvention har en særlig status, og den 
skal som udgangspunkt kun vige for grundloven.
Der bliver løbende skabt tvivl om, hvilken status internationale traktater 
og konventioner på menneskerettighedsområdet har, og den tvivl skal en 
ny grundlov helst udrydde. Det er også vigtigt at pointere Den Europæiske 
Menneskerettighedskonventions (EMRK) særlige status, men denne konven -
tion skal ikke uden videre tildeles grundlovsrang. EMRK fortolkes dynamisk 
af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det er ikke demokratisk 
legitimt, hvis disse fortolkninger kan blive en del af den danske grundlov, 
uden at den normale danske grundlovsændringsprocedure følges.


---

# [PDF] europapolitisk_valgprogram_juni2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/uecbpdvw/europapolitisk_valgprogram_juni2023.pdf

Et stærkt Europa 
- også for de næste 
generationer
EUROPAPOLITISK 
VALGPROGRAM
22
Programmet er vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 3. juni 2023.
33
FORORD
 
Den Europæiske Union har nu været en del af danskernes liv i over 50 år. Det er vi i Radi-
kale Venstre glade for og stolte af. Det har været 50 år til Danmarks fordel. 
Men vi fejrede også 50-året med et dystert bagtæppe og en ny sikkerhedspolitisk situa-
tion. En ny situation, der har gjort det tydeligt for enhver at sikkerhedspolitikken har 
mange facetter og skal tænkes sammen med indsatser på energi-, klima-, migrations-, 
teknologi-, udviklings-, industri- og handelsområdet osv. Krig er tilbage på det europæiske 
kontinent. Ruslands invasion af Ukraine har rystet Europa. Men det har også rystet Europa 
sammen. De europæiske medlemsstater står side om side med hinanden og med Ukraine 
i kampen mod Putin. 
Samtidigt står EU og verden i en klimakrise, hvor den ene rapport efter den anden får alle 
røde lamper til at lyse. Dele af verden udtørrer. Dele af verden oversvømmes. Havene sti-
ger og små øer risikerer at forsvinde under havet. Dyrearter uddør og livet i havet forsvin-
der. Ekstreme vejrforhold opleves oftere og oftere. 
Klimaet er den allerstørste udfordring for vores kontinent og den grønne omstilling bør 
være omdrejningspunktet for nuværende og kommende europæiske politikere. I den 
kommende parlamentsperiode skal der sættes tryk på at virkeliggøre de beslutninger, der 
allerede er vedtaget på klimaområdet – og samtidigt skal der skrues op for ambitionerne. 
Vi kan stadig nå Paris-aftalens mål, men så skal der også handles nu. 
Oveni sikkerheds- og klimakrisen ser vi også et pres på de fundamentale rettigheder, når 
for eksempel ytringsfrihed og retten til abort udfordres flere steder. Og i takt med at flygt-
ninge- og migrationsstrømmene skaber fornyet pres på Europas ydre grænser, gradbøjes 
flygtningekonventionen alt for ofte.
Fremtiden kan synes dyster. 
Men vi skal også huske tilbage på, hvor og hvad vi kommer fra. Og hvilke resultater EU 
har skabt for os alle.  
EU står vagt om og garanterer EU-borgernes grundlæggende rettigheder. Rettigheder, der 
bygger på værdierne lighed, ikke-forskelsbehandling, inklusion, menneskelig værdighed, 
frihed og demokrati. Ytringsfrihed. Religionsfrihed. Retten til privatliv. Retten til at være 
beskyttet mod afskedigelse på grund af graviditet og barsel. 
Vi har i dag et indre marked i EU, hvor mennesker, viden og varer kan rejse på kryds og 
tværs. Et marked med fælles regler og små 500 mio. forbrugere. Et kontinent, hvor 17 
mio. EU-borgere arbejder og bor i et andet EU-land end deres hjemland. 
EU har gjort det nemmere at studere og forske på tværs af grænser – til gavn for de euro-
pæiske økonomier, forskningen og de studerende. 
EU har ført an i den grønne udvikling og sat ambitiøse målsætninger for klimaet. Den  
europæiske klimaindsats er motoren i de globale klimaaftaler. Mange naturområder i 
Europa nyder særlig beskyttelse som et resultat af vores fælles regler.
44
EU har givet børn mere tid med begge forældre gennem øremærket barsel. Retten til 
ligeløn for lige arbejde blev sikret takket være EU. Vi kan i dag bruge vores telefoner i 
hele EU uden at betale ekstra for det.
Alt dette er skabt af EU. Af beslutninger vi har truffet i fællesskab. Dem skal vi bygge 
videre på.
Skal vi fortsat have et stærkt europæisk fællesskab, kræver det, at EU fortsætter med at 
løfte sit ansvar og viser vejen fremad. Er EU perfekt? Nej. Der er masser af ting, der ikke 
er, som de skal være: Der skal sættes mere fart på den grønne omstilling, så kontinentet 
bliver fri af fossile brændsler. Vi skal have et bedre indre marked for energi. Der skal 
tages livtag med problemerne på asyl- og migrationsområdet, så sydeuropæerne ikke står 
alene. Vi skal være bedre til at smække pengekassen i, når medlemslande krænker de 
grundlæggende rettigheder. Der er mange ting, vi kan og skal gøre bedre. 
Men EU er stadig garanten for den udvikling, der skal skabe et bedre og sikrere samfund 
for nuværende som fremtidige generationer – både i Danmark og i resten af Europa.
Derfor er det også fortsat Radikale Venstres ambition, at Danmark skal være fuldt og helt 
medlem af EU. Derfor ønsker vi også at afskaffe retsforbeholdet, som i højere og højere 
grad står i vejen for Danmarks interesser og sikkerhed. Og glæder os over, at vi i 2022 fik 
afskaffet forsvarsforbeholdet og kan tage fuld ud del i det fælles forsvar for Europa sik-
kerhed.
Europa er bygget på håb og på ønsket om at give en bedre verden videre til den næste 
generation. Det håb deler vi i Radikale Venstre. Det håb er ånden bag vores valgprogram 
for Europaparlamentsvalget 2024.
55
   
ET EUROPA, DER ER GRØNT, BÆREDYGTIGT OG UAFHÆNGIGT
 
Radikale Venstre vil gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent, som inspirerer og 
fremmer udviklingen i andre lande og regioner uden for EU. Vi vil skabe et samfund, hvor 
vi stadig har en høj levestandard og ikke kun bevarer, men vi også styrker jordens res-
sourcer og øger biodiversiteten. 
Derfor arbejder vi for at de klimaneutrale og miljørigtige valg også er de mest attraktive 
valg for forbrugerne. Det kræver, at vi styrker det europæiske samarbejde og brugen af 
de økonomiske og teknologiske redskaber, som kan få os i mål – og gøre det på en måde, 
hvor vi bevarer vores frihedsrettigheder og sammenhængskraften i samfundet. Vi skal 
sørge for, at alle europæere kommer med på det grønne tog, så ingen bliver efterladt på 
perronen uden jobmuligheder og købekraft.
 
RADIKALE VENSTRE MENER, AT:
• Klimaplanen for CO2-neutralitet skal være mere ambitiøs. 
 -  Målet for reduktion af drivhusgasser skal øges til 65% i 2030, og EU skal   
  være klimaneutral allerede i 2040. Der skal opstilles delmål og bindende krav  
  for reduktionerne frem mod 2035. For at gøre vejen dertil synlig for borgere,  
  virksomheder og medlemslandene skal klimaplanen også indeholde en køre  
  plan for, hvordan vi får udfaset samtlige klimaskadende produktioner til et   
  bæredygtigt alternativ, hvor det er muligt.
 - De fælleseuropæiske klimakrav skal betragtes som minimumsregler og må   
  ikke stå i vejen for, at medlemslandene kan have en mere ambitiøs klimalov- 
  givning. 
 - Der skal laves et centralt klimaregnskab for den totale klimabelastning i hele  
  EU. Det skal skabe grænseoverskridende klimainitiativer og styrke det indre  
  marked for samarbejder om CO2-reducerende tiltag.
 -  De økonomiske drivkræfter i EU’s klimapolitik skal være en CO2-grænsetold  
  og et velfungerende kvotesystem med en høj pris på udledning af drivhusgasser  
  som dækker alle sektorer.
 -  EU-landene skal levere på deres del af løftet fra COP-15 om at give 100 mia.   
  dollars i klimafinansiering til verdens fattigste lande og gå forrest i arbejdet med  
  finansieringen af fonden til klimarelaterede tab og skader, som blev besluttet på  
  COP-27 Støtten skal være ny og additionel og derfor ikke tages fra eksisterende  
  humanitære, udviklings- eller klimarelaterede budgetter.
• Energiforsyningen skal være grøn, billig og flyde på tværs af grænser i hele EU:
 -  Udbygningen af EU’s energisystemer, blandt andet el-nettet, skal så vidt muligt  
  planlægges mellem medlemsstaterne, så enkelte leverandører eller lande ikke  
  kan manipulere priserne eller forsyningen. 
 -  EU skal nedbryde de nationale grænser på el-markedet til gavn for forbrugerne  
  gennem bedre rammer for og økonomi til udbygning af grøn energi. Det skal ske  
  uden unødvendige bureaukratiske stopklodser, men med respekt for borgerind- 
  dragelsen.
66
 - Vi skal afbureaukratisere procedurerne for godkendelse af grønne projekter.  
  Mens en godkendelse tager 6 måneder i USA, tager den ofte flere år i EU. Det  
  skal vi gøre bedre.
 - Energiforsyningen skal basere sig på CO2-neutrale kilder og være så billig som  
  muligt. 
 - Produktionen af CO2-neutrale energikilder som vindmøller, solceller og atom- 
  kraft skal være cirkulær, så de fremstilles med enten neutral eller positive effek- 
  ter på naturen. 
 - Energieffektivitet, fjernvarme- og køling skal indtage en central del i kampen for  
  at blive uafhængig af fossile brændsler i vores bygninger. Erfaringer fra Danmark  
  med udnyttelse af overskudsvarme, geotermi, energilagring og energieffektivitet  
  samt etablering af fjernvarmeinfrastruktur skal bidrage til EU’s dekarbonisering 
  og strategiske autonomi og energiforsyningssikkerhed.
 - Der skal oprettes et marked og infrastruktur for transport, lagring og anvendelse  
  af CO2 og brint i hele EU. 
• Transporten skal være baseret på strøm eller CO2-neutrale brændstoffer. 
 -  Togdriften skal forbedres og koordineres europæisk. Der skal være direkte   
  forbindelser mellem de europæiske storbyer med højhastighedstog og nattog  
  og så vidt muligt fælles signalprogrammer. 
 - Fly- og skibstransporten skal hurtigst muligt underlægges en klimaafgift og  
  omstilles til bæredygtige brændstoffer og grøn strøm. Målet skal være at blive  
  det første kontinent, der alene betjenes af fly på fossilfrie brændstoffer og grøn  
  strøm.
77
ET EUROPA, DER VÆRNER OM NATUR OG MILJØ
Verden står ikke alene over for en klimakrise. Vi er også midt i en natur- og biodiversitets-
krise. Heldigvis har naturen i Europa i mange år draget stor fordel af lovgivning fra EU. 
I Radikale Venstre ser vi derfor fælles lovgivning som et vigtigt redskab til at bevare og 
genoprette naturen og biodiversiteten i de europæiske lande. Vi vil derfor arbejde for at 
styrke samarbejdet – og for at Danmark går forrest og hæver ambitionerne for Europas 
natur og biodiversitet. 
I EU sætter vi høje krav til miljøet i naturen og til de produkter, som forbrugerne modtag-
er. EU sætter standarden for produktionen i forhold til resten af verden. Den høje stand-
ard skal vi fortsætte med at sikre og udbygge. Det kræver samtidigt, at vi bliver bedre 
til at sætte i gang, når kravene er vedtaget – for eksempel skal et forbud mod PFAS ikke 
alene vedtages, men også udrulles hurtigt og effektivt.
Landbruget står for en stor del af klimabelastningen i Europa. Vi skal derfor omstille og 
omlægge landbruget i EU, så det bliver en global grøn frontløber. Det kræver bl.a. en min-
dre produktion og et mindre forbrug af animalske produkter, hvor de ikke kan erstattes af 
bæredygtige alternativer.
RADIKALE VENSTRE MENER, AT:
• Der skal skabes et europæisk marked for cirkulær økonomi, hvor ressourcer i  
 videst muligt omfang genanvendes og alternativt forbrændes på effektive for 
 brændingsanlæg, der indfanger CO2 i stedet for at udlede drivhusgasser.
• Forsyningen af kritiske råstoffer som litium, nikkel og silicium enten skal i større  
 grad komme fra EU eller allierede. Det skal skabe en strategisk uafhængighed af  
 stormagter som fx. Kina – også selvom det på kort sigt kan være en dyrere løsning.
• Der skal fortsat være høje miljøstandarder for varer solgt i EU. EU skal fortsætte  
 med at arbejde ud fra et forsigtighedsprincip, og forbud mod skadelige indholds- 
 stoffer skal  kunne vedtages og udrulles hurtigere end i dag. 
• Fødevarers klimabelastning skal afspejles i prisen og landbrugsstøtten omlægges,  
 så  de fattigste lande reelt får adgang til de europæiske markeder og kan konkur- 
 rere med europæiske producenter. 
• Naturen har værdi i sig selv og derfor ret til at blive beskyttet. Der skal bruges flere  
 ressourcer på at sørge for, at EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 får reel effekt –  
 blandt andet på at få oprettet reelt beskyttede områder svarende til mindst 30  
 pct. af EU’s land- og havområder, heraf skal 10 pct. være strengt beskyttet og få  
 udvidet eksisterende Natura 2000-områder.  
• Der skal plantes flere træer og naturlig genskovning i EU, både ved øge skov- 
 arealerne for at få mere vild natur og ved at fremme udviklingen af træbyggeri.  
 Det skal ske ved at gøre det muligt for institutionelle investorer at investere i skov  
 og ved at gøre det lettere at omlægge landbrugsarealer til skov. 
• EU skal oprette en klimatilpasningsfond og klimatilpasningsenhed. Fonde skal   
 bruges på at sikre kritisk infrastruktur og klimatilpasning. Klimatilpasnings- 
 enheden skal udpege EU-lovgivning, der står i vejen for klimatilpasning i    
 medlemslandene og på tværs af unionen.
88
ET DEMOKRATISK OG FRIT EUROPA
 
EU skal kendes for liberalt demokrati, retsstatsprincipper og for menneskerettigheder, 
herunder minoritets- og kvinderettigheder. For en udstrakt grad af ytringsfrihed og me-
diers uafhængighed. 
I disse år strømmer en bekymrende konservativ bølge ind over Europa. En bølge, som 
udgør en trussel mod EU’s kerneværdier. I medlemslande som Polen og Ungarn angribes 
grundlæggende rettigheder for flygtninge, migranter og LGBT+-personer. Basale retsstats-
principper og frihedsrettigheder kompromitteres i reformer i Rumænien, Kroatien og 
Slovakiet. Kvinders ret til at bestemme over deres egen krop er under bekymrende angreb 
mange steder, og i lande som Malta og Polen er retten til abort ikkeeksisterende eller 
ekstremt restriktiv.
Udviklingen udfordrer EU’s værdimæssige fundament. Det kalder på, at EU i højere grad 
udvikler og bruger værktøjer, der effektivt forebygger og sanktionerer brud på retsstat-
sprincipper og grundlæggende rettigheder i medlemslandene. 
EU skal også være førende i den globale kamp for frihed, retsstat og demokrati. Men sam-
menholdet i udenrigs- og sikkerhedspolitikken er desværre udfordret af, at nogle lande 
bruger eller truer med at bruge vetoretten. Det kalder på vilje til at reformere det fælles 
regelsæt og på eftertanke i forhold til, hvordan vi kan bruge erfaringerne fra den seneste 
store udvidelse af EU. Lande som Ukraine, Georgien og Moldova og deres befolkninger, 
der ønsker at tilslutte sig den europæiske familie, skal have hjælp til at støtte og rodfæste 
demokratiske værdier inden tilslutning. De skal bydes velkommen i fællesskabet på en 
måde, hvor begge parter kan følge med og tilbyde hinanden det nødvendige værdi- og 
sikkerhedsfællesskab. 
RADIKALE VENSTRE MENER, AT:
• Kommissionen skal gribe langt hårdere ind overfor de medlemsstater, der ikke  
 overholder EU-lovgivning. Det kan både ske gennem retssager og sanktioner, og  
 ved – i højere grad – at udtale kritik af medlemslande, som gentagne gange ser  
 stort på fællesskabets regler.  
• Pengekassen skal smækkes i, når der sker overtrædelser af fx LGBT+-personers  
 og kvinders rettigheder eller når domstolenes uafhængighed kompromitteres. Den  
 såkaldte retsstatsmekanisme skal styrkes, så der i stigende grad sker en sammen- 
 kobling mellem overtrædelse af EU’s grundlæggende rettigheder og økonomiske  
 konsekvenser overfor de medlemslande, som træder over grænsen. 
• Retten til at bestemme over egen krop i form af blandt andet fri abort, prævention  
 og seksualundervisning skal understreges som en grundlæggende værdi i EU. 
• EU skal styrke nationale domstoles og EU-domstolens beføjelser til at gribe ind  
 overfor hadforbrydelser1.
1 Forbrydelser motiveret af racisme, fremmedhad, religiøs intolerance eller af en persons handicap, seksuelle  
orientering eller kønsidentitet.
99
• Lande, som søger om optagelse i EU (kandidatlande), skal overholde EU’s kerne- 
 værdier og have et stærkt demokratisk civilsamfund og uafhængigt retssystem,  
 inden de optages i EU. Samtidigt skal processen mod at blive medlemsland under 
 støttes aktivt – blandt andet ved at give lande som Moldova, Ukraine og Georgien  
 mulighed for gradvist at blive indsluset i EU i takt med, at de rykker sig på vigtige  
 områder som anti-korruption, domstolenes uafhængighed og pressefrihed. 
• EU skal styrke sit samarbejde med civilsamfundsorganisationer og -forkæmpere,  
 både i kandidatlande og i EU’s øvrige nærområde. 
• EU skal arbejde for større fleksibilitet i udenrigspolitikken ved at se på, hvornår  
 og hvordan vetoretten kan begrænses, så EU’s sammenhold ikke svækkes på grund  
 af enkelte staters særinteresser fx ift. Rusland. På forsvarsområdet skal vetoretten  
 bevares.
1010
ET EUROPA, DER TAGER ANSVAR I VERDEN
 
I en omskiftelig global tid hvor regler, normer og institutioner forandrer sig og er  
under pres – både udadtil og indadtil – er det afgørende, at EU handler principfast og 
langsigtet i sin håndtering af flygtninge og migranter. EU skal stå fast på en ordentlig og 
kontrolleret asylbehandling ved de ydre grænser. EU skal også stå fast på en fair fordeling 
mellem hinanden samt en ordentlig behandling og integration af flygtninge  
i medlemslandene. 
Vi begynder at kunne se et stigende pres på EU’s ydre grænser. EU’s nærområde er i 
stigende grad destabiliseret af krig, konflikt og menneskelig lidelse. Ruslands krig imod 
Ukraine har på den mest grusomme vis udstillet en ny verdensorden og tvunget millioner 
på flugt. Tørke og naturkatastrofer har fordrevet atter millioner på Afrikas Horn og Paki-
stan. Ustabilitet i Nordafrika og Sahel-regionen får flere og flere til at søge nordpå i håbet 
om frihed og sikkerhed. 
EU har både et ansvar for og en interesse i at sikre bedre levevilkår og bidrage til kon- 
flikt-løsning og humanitær beskyttelse i EU’s nærområder. EU skal derfor være i den 
globale førertrøje hvad angår robust og principiel udviklingsbistand og humanitære ind-
satser. 
Vi skal være en drivkraft bag en global, regelbaseret verdensorden. Rusland og Kina vil 
bruge enhver anledning til at styrke deres egne interesser i EU’s østlige nærområde såvel 
som i det globale syd, hvor flere – delvist berettiget – er begyndt at tvivle på om Vesten 
reelt kan og vil levere den lovede og nødvendige bistand til humanitære katastrofer og 
til bekæmpelse af og tilpasning til de klimaforandringer, som allerede er virkelighed flere 
steder. 
Forsvaret for Ukraine er et forsvar for retten til national selvbestemmelse, og kampen 
må og skal vindes. EU’s støtte til Ukraine skal fastholdes. Samtidigt er det nødvendigt, at 
EU i endnu højere grad engagerer sig i andre nærområder, hvor kampen for frihed også 
risikerer at gå fra være kolde til varme krige, og hvor behovet for europæisk solidaritet og 
støtte er markant tilstede. Her har Europa et ansvar og en sikkerhedspolitisk interesse i at 
støtte op om demokrati og civilsamfund samt bekæmpe fattigdom ved at fremme basale 
behov som uddannelse, sundhed og rent drikkevand.
RADIKALE VENSTRE MENER, AT:
• Den økonomiske støtte til Ukraine bør betragtes som en ekstraordinær støtte. EU  
 skal desuden afsætte flere fælles midler til humanitær bistand til verdens fattigste  
 og mest udsatte.  
• EU skal yde finansiel og diplomatisk støtte til civilsamfund og til forkæmpere for   
 retsstatsprincipper, menneskerettigheder og demokrati i EU’s nærområder.  
• EU skal arbejde for styrkede partnerskaber med udviklingslandene baseret på lige- 
 værdighed og dialog om fælles interesser, blandt andet om grøn omstilling, handel  
 og legal migration.
1111
• Forhandlingerne om en europæisk asyl- og migrationspagt skal føre til en model,  
 hvor en styrket kontrol med de ydre grænser går hånd i hånd med en fælles euro- 
 pæisk fordelings- og solidaritetsmekanisme, så EU-landene løfter sine asylretlige   
 forpligtelser i flok. 
• Der skal etableres en særskilt monitorering af både Frontex-operationer og af de   
 enkelte medlemslandes grænsekontrol og asylbehandling, så flygtningekonven- 
 tionen overholdes.
• EU skal bruge sine samarbejder til at tage afstand fra ulovlige besættelser og  
 fremme undertrykte minoriteters rettigheder blandt andet på Vestbredden og i  
 Vestsahara.
1212
ET ØKONOMISK BÆREDYGTIGT EUROPA
Det indre marked og fri bevægelighed af varer og ydelser på tværs af EU’s grænser har 
skabt velstand og velfærd i de europæiske lande. Men potentialet i det indre marked er 
endnu større. Skal det høstes er der bl.a. behov for, at EU-konkurrencereglerne bliver 
mere ensartet implementeret og håndhævet i medlemslandene. Der er også behov for, 
at arbejdskraften kan bevæge sig endnu mere frit i Europa. Arbejdstagere fra andre EU-
lande skal kunne arbejde i Danmark uden først at skulle stille op til unødvendige prøver 
og opfylde meningsløse krav. 
Europas økonomi er generelt velfungerende og modstandsdygtig. Men der er stadig en 
række områder, hvor EU bør ruste sig bedre til fremtiden. Det gælder især forsynings-
sikkerheden på energiområdet og kritiske produkter såsom mikrochips og vacciner. Det 
samme gør sig gældende i forhold til at sikre kvalificeret arbejdskraft og fair vilkår for 
arbejdstagere. Det gælder i spørgsmålet om fri konkurrence og høj forbrugersikkerhed. 
Og det gælder når vi skal skabe etiske standarder for digitalisering og miljømæssig ans-
varlighed. 
I balanceringen af alle disse hensyn er det afgørende, at EU ikke lukker sig om sig selv 
i ønsket om at sikre strategisk autonomi. Unionen skal balancere en række svære og til 
tider modsatrettede hensyn uden unødig forsinkelse og bureaukrati i at finde løsninger. 
 
RADIKALE VENSTRE MENER, AT:
• EU skal handle med flest mulige lande og føre en progressiv handelspolitik, for  
 eksempel med Mercosur-landene i Sydamerika, med Australien og med Indien.  
 Det kan sikre danske arbejdspladser og et stærkere Europa.
• Frygten for yderligere inflation ikke må føre til, at EU kopierer den amerikanske  
 tilgang til at løse problemerne. EU skal ikke lukke sig om sig selv og skal fortsat  
 undgå økonomisk protektionisme og udvise stor varsomhed med statsstøtte. 
• EU skal have større fokus på kvaliteten af den lovgivning, der vedtages og på, at   
 den skal virke i praksis. På nogle områder er det derfor nødvendigt at skrue ned  
 for hastigheden af ny lovgivning – og til gengæld skrue op for sanktionerne, når   
 reglerne ikke overholdes. 
• Der skal skabes tillid til, at landene i EU har en ansvarlig økonomisk politik ved at   
 stramme kravene til medlemsstaternes overholdelse af Vækst- og Stabilitetspag- 
 tens krav. Der er behov for fleksibilitet, men den skal følges op af krav til reformer  
 om nedbringelse af underskud og statsgæld. 
• EU skal fremme, at arbejdskraften på det indre marked bliver endnu mere bevæ- 
 gelig og fleksibel. EU skal bekæmpe flaskehalse – blandt andet gennem mere  
 ensartet håndhævelse af konkurrenceregler, større fokus på anerkendelse af ud- 
 dannelseskvalifikationer og mere tilgængelig efter- og videreuddannelse. 
• Det skal være lettere for arbejdstagere udenfor EU at opnå arbejdstilladelse i EU.  
 Det vil styrke økonomien og give nogle af de mennesker, som i dag opholder sig  
 i Europa som illegal arbejdskraft, en lovlig vej ind på det europæiske arbejds-  
 marked.
1313
• Det er positivt og nødvendigt, at EU styrker sit fokus på ligeløn og ligestilling på  
 arbejdsmarkedet – og at forskelsbehandling af kvinder, seniorer og minoriteter på  
 arbejdsmarkedet skal belyses og forebygges i højere grad end i dag. 
• Ordentlige arbejdsvilkår for europæere skal sikres gennem minimumslønsdirek- 
 tivet og direktivet om åbenhed om løn – som samtidigt giver mulighed for lokale  
 måder at løse udfordringen med løndumpning og uligeløn. 
• Støtten til forskning og udvikling i EU skal øges og prioriteres med fokus på sund- 
 hedsfremme samt grøn omstilling, infrastruktur og teknologi. 
• EU skal være global motor for en ansvarlig digitalisering og regulering af tech- 
 industrien og sætte borgernes rettigheder først.
• EU skal investere i en digital ombudsmand, som skal holde tech-giganter ansvar- 
 lige for deres måde at drive virksomhed på og for indholdet på deres platforme.  
 Blandt andet skal det være synligt for forbrugeren, hvem der er ansvarlige for det  
 indhold, de møder på platformene, og hvordan virksomheden anvender målrettet  
 reklame og kunstig intelligens. 
• EU skal sikre at ny teknologi, herunder kunstig intelligens, ikke undergraver men- 
 neskerettigheder, demokrati og retsstat. Derfor skal der indføres et forbud mod at  
 bruge biometrisk overvågning såsom ansigtsgenkendelse og imod at bruge kunstig  
 intelligens til at forskelsbehandle. 
• Netneutraliteten skal opretholdes og fremmes og EU skal slå hårdt ned på geo- 
 blocking, så vi sikrer et indre marked også på det digitale område.
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk


---

# [PDF] european-election-manifesto_apr-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/nrcbkqu2/european-election-manifesto_apr-2024.pdf

EUROPEAN ELECTION 
MANIFESTO
A strong Europe - also for  
 the next generation
A strong Europe - also for  
the next generations
EUROPEAN ELECTION 
MANIFESTO
22
The European Union has now been a part of our lives for more than 50 years. We in  
Radikale Venstre are happy and proud of this. It has been 50 years benefitting Denmark. 
However, we also celebrated the 50th anniversary against a gloomy backdrop and a new 
security situation. A new reality that has made it clear to everyone that security policy 
has many aspects and must be integrated and coordinated with efforts in areas such as 
energy, climate, migration, technology, development, industry and trade. 
War is now back on the European continent. Russia’s invasion of Ukraine has shaken 
Europe. However, it has also brought Europe together. Member states stand side by side 
with Ukraine in the fight against Putin. 
At the same time, the EU and the world are facing a climate crisis, with one scientific 
report after another setting off all alarms. Parts of the world are drying out. Parts of the 
world are flooding. Seas are rising and small islands are at risk of disappearing. Animal 
species go extinct and marine life disappears. Extreme weather conditions are becoming 
more and more common. 
The climate crisis is the biggest challenge for our continent and the green transition 
should be the focal point for current and future European politicians. In the upcoming 
parliamentary term, we must ensure that legislation already adopted against climate 
change is also implemented – while we continue at the same time to raise the ambitions. 
We can still reach the goals of the Paris Agreement, but we need to act now!
On top of the security and climate crisis, we are also seeing pressure on fundamental 
rights, with freedom of speech and the right to abortion being challenged in many places. 
Moreover, as refugee and migration flows create renewed pressure on Europe’s external 
borders, the Refugee Convention is often not respected.
The future may seem bleak, but we must also remember where and what we come from 
and what the EU has achieved for all of us. 
The EU stands for and guarantees the fundamental rights of citizens. Rights based on the 
values of equality, non-discrimination, inclusion, human dignity, freedom and democracy. 
Freedom of expression. Freedom of religion. The right to privacy. The right to be protected 
from dismissal due to pregnancy and maternity. 
Today, we have a single market in the EU where people, knowledge and goods can move 
freely across borders. A market with common rules and almost 500 million consumers. A 
continent where 17 million EU citizens work and live in another member states than their 
home country. 
The EU has made it easier to study and conduct research across borders - to the benefit of 
European economies, research and students. 
The EU has been in the forefront of green development and set ambitious climate targets. 
European climate action is the engine of global climate agreements. Many natural areas in 
Europe enjoy special protection because of our common rules.
33
The EU has given children more time with both parents through earmarked parental 
leave. The right to equal pay for equal work was secured thanks to the EU. We can now 
use our mobile phones across the EU without paying extra for it. 
The EU has created all of this. By decisions, we have made together. We must continue to 
build on them. 
If we are to continue to have a strong European community, the EU must keep on fulfilling 
its responsibilities and show the way forward. Is the EU perfect? No, it is not. There are 
plenty of things that are not as they should be: We need to speed up the green transition 
so that the continent is free from fossil fuels. We need a better internal market for energy. 
We need to address asylum and migration issues so that southern Europeans are not left 
alone. We need to do a better job of cutting funds when member states violate funda-
mental rights. There are many things we can and must do better.
Nevertheless, the EU is still the guarantor of the development that will create a better 
and safer society for current and future generations - both in Denmark and in the rest of 
Europe. That is why it remains Radikale Venstre’s ambition that Denmark should be a full 
and complete member of the EU. Therefore, we want to abolish the legal opt-out, which 
increasingly stands in the way of Denmark’s interests and security. In this regard, we are 
pleased that we abolished the defence opt-out in 2022 and now fully participate in the 
common defence of Europe’s security. 
Europe is built on hope and the desire to pass on a better world to the next generation. 
We in Radikale Venstre share that hope. That hope is the spirit behind our election pro-
gramme for the European Parliament elections 2024.
44
   
A GREEN, SUSTAINABLE AND INDEPENDENT EUROPE 
Radikale Venstre wants to make Europe the first climate-neutral continent that inspires 
and promotes development in other countries and regions outside the EU. We want to 
create a society where we still have a high standard of living and not only preserve, but 
also strengthen our nature and increase biodiversity. 
Therefore, we want to ensure that the climate-neutral and environmentally friendly 
choices are also the most attractive choices for consumers. This requires us to strengthen 
European co-operation and the use of economic and technological tools that can get us 
there - and to do it in a way that preserves our freedoms and social cohesion. We need 
to make sure that all Europeans are part of the green transition and that no one is left 
behind without job opportunities and purchasing power.
 
Radikale Venstre believes that;
• The climate plan for carbon neutrality must be more ambitious 
 -  The greenhouse gas reduction target must be increased to 65% by 2030 and the  
   EU must be climate neutral by 2040. Interim targets and binding requirements must  
   be set for reductions until 2035. To make the path to this goal visible for citizens,  
   businesses and member states, the climate plan must also include a roadmap on how  
   to phase out climate-damaging production in favour of a sustainable alternative where  
   possible; 
 - The pan-European climate requirements must be considered as minimum require- 
  ments and must not stand in the way of member states having more ambitious  
  climate legislation;
 - We must create a central European climate accounting model to keep track of the  
  total climate impact throughout the EU. This will create cross-border climate initia- 
  tives and strengthen the internal market for co-operation on CO2-reducing measures;
 - The economic drivers of the EU’s climate policy must be a carbon cap and a well- 
  functioning quota system with a high price on greenhouse gas emissions covering all  
  sectors; 
 - EU countries must deliver on their part of the COP-15 pledge to provide $100bn in  
  climate finance to the world’s poorest countries and take the lead in financing the  
  fund for climate-related loss and damage decided at COP-27. The support must be  
  new and additional and therefore not taken from existing humanitarian, development  
  or climate-related budgets.
•  The energy supply must be green, cheap and flow across borders throughout  
 the EU: 
 - The expansion of the EU’s energy systems, including the electricity grid, must  
  be organised between the member states, so that individual suppliers or coun 
  tries cannot manipulate prices or supply;
55
 - The EU must remove national obstacles in the electricity market for the bene- 
  fit of consumers through a better framework and finances for the expansion 
  of green energy. This must be done without unnecessary red tape, but with  
  respect for citizens’ involvement;
 - We need to de-bureaucratise the approval process for green projects. While an  
  approval takes 6 months in the US, it often takes years in the EU. We must do  
  better;
 - Energy supply must be based on CO2-neutral sources and be as cheap as  
  possible;
 - The production of CO2-neutral energy sources such as wind turbines, solar  
  cells and nuclear power must be circular, so that they are produced with either  
  neutral or positive effects on nature;
 - Energy efficiency, district heating and cooling must play a central role in the  
  fight to become independent of fossil fuels in our buildings. Denmark’s  
  experience with the utilisation of waste heat, geothermal energy, energy  
  storage and energy efficiency, as well as the establishment of district heating  
  infrastructure, will contribute to the EU’s decarbonisation and strategic auto- 
  nomy and security of energy supply;
 - An EU-wide market and infrastructure for the transport, storage and use of  
  CO2 and hydrogen must be established.
• Transport must be based on electricity or CO2-neutral fuels:
 - Train operations have to be improved and coordinated at a European level.  
  There must be direct connections between major European cities with high- 
  speed and night trains and, as far as possible, common signalling programmes;
 - Air and sea transport must be subject to a climate tax as soon as possible and  
  must transition to sustainable fuels and green power. The goal is to become  
  the first continent to be served solely by aeroplanes using fossil-free fuels and  
  green power.
66
A EUROPE THAT CARES FOR NATURE AND THE ENVIRONMENT
The world is not only facing a climate crisis. We are also in the midst of a nature and bio-
diversity crisis. Fortunately, nature in Europe has benefited greatly from EU legislation for 
many years, and we in Radikale Venstre therefore see common legislation as an impor-
tant tool for preserving and restoring nature and biodiversity. We will therefore work to 
strengthen co-operation - and for Denmark to take the lead and raise the ambitions for 
Europe’s nature and biodiversity. 
In the EU, we have high standards for both our environment and for consumer products. 
The EU sets the standard for production globally. We must continue to ensure and expand 
these high standards. This also requires us to be better at taking action when new legisla-
tion is adopted - for example, a ban on PFASs must not only be adopted, but also imple-
mented quickly and efficiently. 
Agriculture accounts for a large part of the climate impact in Europe. We must therefore 
transform and reorganise agriculture in the EU, so European agriculture becomes a true 
global green frontrunner. This requires, among other things, less production and con-
sumption of animal products if these cannot be replaced by sustainable alternatives.
Radikale Venstre believes that;
 
• We must create a European circular economy where resources are recycled as  
 much as possible and alternatively incinerated in efficient combustion plants that  
 capture CO2 instead of emitting greenhouse gases;
• The supply of critical raw materials such as lithium, nickel and silicon should in 
 creasingly come from either the EU or our allies. This will create strategic inde- 
 pendence from major powers such as China – and should be done even if this is  
 more expensive in the short term;
• We must continue to have high environmental standards for goods sold in the EU.  
 The  precautionary principle must continue to be the basis for EU legislation, and  
 bans on harmful substances have to be adopted and implemented faster than  
 today;
• The climate impact of food products must be reflected in the final price and agri 
 cultural subsidies must be reformed in order for poorer countries to have real  
 access to European markets an compete with European producer;
• Nature has intrinsic value and therefore the right to be protected. More resources  
 must be used to ensure that the EU’s biodiversity strategy for 2030 has a real  
 impact - including the creation of genuinely protected areas corresponding to at  
 least 30 per cent of the EU’s land and sea areas, of these 10 per cent must be  
 strictly protected, and we should expand existing Natura 2000 areas;
77
• More trees and natural reforestation should be planted in the EU, both by  
 increasing forest areas to create more wild nature and by promoting the develop- 
 ment of sustainable timber construction. This can be done by enabling institutio- 
 nal investors to invest in forests and by facilitating the conversion of agricultural  
 land to forest;
• The EU should establish a climate adaptation fund and climate adaptation unit.  
 Funds should be spent on ensuring critical infrastructure and climate adaptation.  
 The climate adaptation unit will identify EU legislation that stands in the way of  
 climate adaptation in member states and across the Union.
88
A DEMOCRATIC AND FREE EUROPE
 
The EU should continue to be characterised by being a liberal democracy and by having 
high standards for rule of law and human rights, including minority and women’s rights. 
By having freedom of speech and media independence. 
Recently, a worrying conservative wave is sweeping across Europe. A wave that poses a 
threat to the core values of the EU. In member states such as Poland and Hungary, funda-
mental rights for refugees, migrants and LGBT+ people are under attack. Basic rule of law 
and freedoms are eroded by reforms in Romania, Croatia and Slovakia. Women’s right to 
decide over their own bodies is under worrying attack in many places, and in countries 
like Malta and Poland, the right to abortion is non-existent or extremely restricted. 
This development challenges the values the EU is founded upon. Therefore, the EU have 
to develop and use tools that effectively prevent and sanction violations of the rule of law 
and fundamental rights in the member states.
The EU must also be a leader in the global fight for freedom, rule of law and democracy. 
However, unfortunately, the unity in foreign and security policy is challenged by the fact 
that some countries use or threaten to use their veto power. As a result we have to reform 
the common set of rules and for reflect on how we can use the lessons learnt from the 
latest major enlargement of the EU. Countries such as Ukraine, Georgia and Moldova and 
their people want to join the European family. They must have our help and support to 
anchor democratic values before joining. The countries must be welcomed into our com-
munity in a way so both sides can keep up and offer each other the necessary community 
of values and security.
Radikale Venstre believes that;
• The Commission must take much tougher action against member states that do  
 not comply or violate EU legislation. This can be done both through legal pro- 
 ceedings and sanctions, and by - to a greater extent - criticising member states  
 openly that repeatedly break EU rules; 
• EU-funds must be cut when there are violations of, for example, LGBT+ people’s  
 and women’s rights or when the independence of the judiciary is compromised.  
 The so-called rule of law mechanism must be strengthened so that there is an in 
 creasing link between violations of the EU’s fundamental rights and financial con- 
 sequences for member states that disrespects our common values; 
• The right to decide over one’s own body in the form of, among other things, the  
 right to abortion, contraception and sex education must be emphasised as a fun- 
 damental value in the EU; 
• The EU must strengthen the powers of national courts and the European Court of  
 Justice to take action against hate crimes;
99
• Countries applying to join the EU (candidate countries) must adhere to the EU’s  
 core values and have a strong democratic civil society and independent judicial  
 system before becoming members. At the same time, the process of becoming a  
 member state must be actively supported - for example, by allowing countries such  
 as Moldova, Ukraine and Georgia to gradually join the EU as they make progress in  
 key areas such as anti-corruption, judicial independence and freedom of the press;
• The EU must strengthen its cooperation with civil society organisations and advo- 
 cacy groups both in candidate countries and in other neighbouring regions; 
• The EU must work towards greater flexibility in foreign policy by considering when  
 and how the right of veto can be limited. This will ensure that the EU’s unity is not  
 weakened due to the special interests of individual states, e.g. in relation to Russia.  
 However, in the defence area, the right of veto should be maintained.
1010
A EUROPE THAT TAKES RESPONSIBILITY GLOBALLY
 
In a volatile global era where rules, norms and institutions are changing and are under 
pressure, both externally and internally, it is crucial that the EU acts principled and long-
term in its refugee- and migration policy. The EU must ensure a proper and controlled 
asylum processing at its external borders. The EU must also guarantee a resonable dis-
tribution of refugees among member states and ensure fair treatment and integration of 
refugees in the member states. 
We are starting to see increasing pressure on the EU’s external borders. The EU’s neigh-
bourhood is increasingly destabilised by war, conflict and human suffering. Russia’s 
war against Ukraine has cruelly exposed a new world order and forced millions to flee. 
Drought and natural disasters have displaced millions in the Horn of Africa and Pakistan. 
Instability in North Africa and the Sahel region is driving more and more people north-
wards in the hope of living in freedom and security. 
The EU has both a responsibility and an interest in ensuring better living conditions and 
contributing to conflict resolution and humanitarian protection in our neighbourhood. 
The EU must therefore be at the global forefront of robust and principled development 
aid and humanitarian efforts.
The EU must be a driving force behind a global, rules-based world order. Russia and 
China will use every opportunity to strengthen their own interests in the EU’s eastern 
neighbourhood as well as in the global south, where many - partly justified - have begun 
to doubt whether the West can and will actually deliver the promised and necessary aid 
for humanitarian disasters and for combating and adapting to climate change, which is 
already a reality in several places. 
The defence of Ukraine is the defence of the right to national self-determination, and this 
battle must be won. The EU’s support for Ukraine must be maintained. At the same time, 
it is necessary for the EU to become even more involved in other neighbouring regions 
where the fight for freedom also risks turning from cold to hot wars and where the need 
for European solidarity and support is clearly present. Here, Europe has a responsibility 
and a security interest in supporting democracy and civil society and fighting poverty by 
promoting basic needs such as education, health and clean drinking water.
Radikale Venstre believes that;
• The financial support to Ukraine should be considered as extraordinary support.  
 The EU must also allocate more common funds for humanitarian aid to the world’s  
 poorest and most vulnerable;
• The EU must provide financial and diplomatic support to civil society and to de- 
 fenders of the rule of law, human rights and democracy in the EU’s neighbourhood; 
• The EU must work to strengthened partnerships with developing countries based  
 on equality and dialogue on common interests, including on green transition, trade  
 and legal migration;
1111
• The negotiations for a European Asylum and Migration Pact must lead to a model  
 where strengthened external border controls go hand in hand with a common  
 European distribution and solidarity mechanism, so that EU countries fulfil their  
 asylum law obligations as a group;
• Separate monitoring of both Frontex operations and the individual member states’  
 border control and asylum processing must be established to ensure compliance  
 with the Refugee Convention;
• The EU must use its co-operation to denounce illegal occupations and promote the  
 rights of oppressed minorities, including in the West Bank and Western Sahara.
1212
AN ECONOMICALLY SUSTAINABLE EUROPE 
The single market and the free movement of goods and services across EU borders have 
created wealth and prosperity in all member states, but the potential of the single market 
is even greater. To realise this potential, EU competition rules need to be more uniformly 
implemented and enforced in the member states. There is also a need for labour to be 
able to move even more freely in Europe. Workers from other EU countries should be 
able to work in Denmark without having to take unnecessary tests and fulfil meaningless 
requirements. 
Europe’s economy is generally well-functioning and resilient. However, there are still a 
number of areas where the EU needs to be better prepared for the future. This is espe-
cially true for energy security and critical products such as microchips and vaccines. The 
same goes for ensuring a skilled labour force and fair conditions for workers. It is true 
when it comes to free competition and high consumer safety. And it’s true when it comes 
to creating ethical standards for digitalisation and environmental responsibility. 
In balancing all these considerations, it is crucial that the EU does not close in on itself 
in the desire to ensure strategic autonomy. The Union must balance a number of difficult 
and sometimes conflicting considerations without unnecessary delay and bureaucracy in 
finding solutions.
Radikale Venstre believes that; 
• The EU must trade with as many countries as possible and pursue a progressive  
 trade policy, for example with the Mercosur countries in South America, Australia  
 and India;
• The fear of further inflation must not lead the EU to follow the American approach  
 to “solving” problems. The EU must remain open, avoid economic protectionism  
 and exercise great caution with state aid; 
• The EU must focus more on the quality of the legislation that is adopted and on 
 ensuring that it works in practice. In some areas, it is therefore necessary to slow  
 down the pace of new legislation - and in return increase the sanctions when the  
 rules are not respected or legislation is not implemented;
• Confidence in responsible economic policies of EU countries must be created by  
 tightening the requirements for member states to comply with the requirements  
 of the Stability and Growth Pact. Flexibility is needed, but it must be accompanied  
 by requirements for reforms to reduce deficits and national debt;
• The EU must promote an even more mobile and flexible labour force in the single   
 market. The EU must combat bottlenecks - among other things through more  
 uniform enforcement of competition rules, greater focus on the recognition of  
 educational qualifications and more accessible continuing education and training;
1313
• It must be easier for non-EU workers to obtain a work permit in the EU. This will  
 strengthen the economy and give some of the people who currently reside in  
 Europe as illegal workers a legal way into the European labour market;
• It is positive and necessary that the EU strengthens its focus on equal pay and  
 equality in the labour market - and that discrimination against women, seniors  
 and minorities in the labour market must be highlighted and prevented to a   
 greater extent than today;
• Decent working conditions for Europeans must be ensured through the Minimum  
 Wage Directive and the Pay Transparency Directive - which at the same time allow  
 for local ways of solving the challenge of wage dumping and unequal pay;
• Support for research and development in the EU must be increased and prioritised  
 with a focus on health promotion, green transition, infrastructure and technology;
• The EU must be a global engine for responsible digitalisation and regulation of the  
 tech industry and put citizens’ rights first. 
• The EU must invest in a digital ombudsman to hold tech giants accountable for  
 the way they do business and for the content on their platforms. Among other  
 things, it must be visible to the consumer who is responsible for the content they  
 encounter on the platforms and how the company uses targeted advertising and  
 artificial intelligence;
• The EU must ensure that new technology, including artificial intelligence, does not  
 undermine human rights, democracy and the rule of law. Therefore, a ban must be  
 introduced on the use of biometric surveillance such as facial recognition and on  
 using artificial intelligence to discriminate;
• Net neutrality must be maintained and promoted and the EU must crack down on  
 geo-blocking to ensure a single market also in the digital space.
Radikale Venstre, June 2023
Radikale Venstre
(Danish Social Liberal Party)
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk


---

# [PDF] forsvarspolitisk-program-mar-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/cyfpwvzg/forsvarspolitisk-program-mar-2024.pdf

Forsvarspolitisk 
program
Radikale Venstres Hovedbestyrelse  
Marts 2024
22
Indholdsoversigt
Et internationalt forsvar. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Konventionelle trusler. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
EU og NATO. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Territorialforsvar  ........................................ side 7
Arktis  .................................................. side 7
Østersøen og Europa  .................................... side 7
Mellemøsten og Nordafrika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Kina og Sydøstasien. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Moderne trusler. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Beredskab & samfundssikkerhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Kritisk infrastruktur . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Cybersikkerhed. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Navigationsfrihed ........................................ side 7
FN og internationale institutioner. . . . . . . side 7
Vedtaget af Radikale Venstres Hovedbestyrelse 17. marts 2024.
33
Et internationalt forsvar
Verden omkring os er under forandring. Internationale værdier, normer og regler 
skabt i lyset af to verdenskriges ubærlige lidelser er under pres fra snævre nationa- 
listiske interesser samt konkurrerende økonomiske og værdimæssige systemer. Den 
regelbaserede verdensorden, som er en forudsætning for fred og stabilitet er truet.
Ruslands invasion af Ukraine, og tilsidesættelse af internationalt anerkendte grænser 
må ses som en stigende trussel mod vores allierede i øst. I Udenrigsministeriets 
rapport ”Dansk sikkerhed og forsvar frem mod 2035” og senere analyser fremhæves 
andre konflikter, herunder kinesisk ekspansion og spændinger i Sydøstasien, terror-
isme, transnational kriminalitet og klima som global kampplads.
Der skal findes løsninger, og står det til Radikale Venstre skal disse løsninger gå på to 
ben. Ét sikkerheds- og et forsvarspolitisk ben.
Sikkerhedsbenet handler om at skabe sikkerhed med andre midler end våben. Vi skal 
bidrage til at finde fredelige løsninger på verdens konflikter ikke mindst, hvor Dan-
mark har særlige kompetencer. Vi skal styrke arbejdet for en regelbaseret verdensor-
den, fremme indsatsen mod fattigdom og klimaændringer, der er med til at fremme 
konflikter, og vi skal bidrage til at få the det globale syd med os frem for mod os bl.a. 
gennem partnerskaber. Vi skal anvende udviklings- og handelspolitik, støtte til stater 
i deres genopbygning efter konflikter samt anvende diplomati og samarbejde i inter-
nationale organisationer herunder i FN- og EU-regi i disse bestræbelser.  
  
Forsvarsbenet handler om, at Danmark skal have evnen og viljen til at forsvare 
rigsfællesskabet, vores allierede i NATO og vores interesser ude i verden med våben-
magt, om nødvendigt.
Samtidig skal forsvaret indrettes, så det respekterer en række grundlæggende 
principper: 
• respekt for menneskerettighederne og internationale konventioner 
• åbenhed, gennemsigtighed og demokratisk kontrol med inddragelse af rigs- 
 fællesskabets parter i størst muligt omfang 
• sikring af dansk suverænitet gennem indgåelse af forsvarspolitiske aftaler, som   
 hviler på multilateralt samarbejde (pt. NATO og EU) 
• tilrettelæggelse af dansk forsvars internationale opgaver således at mulighederne   
 for specialisering og fremme af nordisk og europæisk samarbejde tilgodeses bedst  
 muligt.
Da Radikale Venstres sikkerhedspolitik er beskrevet i ”Danmarks Udenrigspolitik frem 
mod 2025”, vil dette papir primært omhandle forsvarsbenet, men samtidig insistere 
på, at de to ben skal gå sammen.
Radikale Venstre har valgt at prioritere ud fra rigsfællesskabets interesser samt, der 
hvor vi har særlige kompetencer, vi kan bidrage med. Vi prioriterer desuden hvad, 
der er mest presserende og den største trussel mod rigsfællesskabet og vores al-
lierede samt tiltag, der kronologisk set hører før noget andet. Historien har vist, at 
landes forsvarspolitik ofte baseres på fortidige konflikter og trusler, og at man alt for
44
ofte er blind overfor morgendagens trusler. Derfor vægter vi også et fleksibel forsvar, 
der kan anvendes mod nye og hidtil ukendte trusler.  
Radikale Venstres hovedprioriteter er således Arktis, de danske stræder og 
støtte til vores allierede i øst samt navigationsfrihed.  Vi prioriterer ligeledes 
beredskab og samfundssikkerhed højt.
Radikale Venstre vægter samtidig ”mest forsvar for pengene”, gode vilkår for 
personalet, dansk forsvarsindustri og forskning højt. 
Radikale Venstre mener samtidig, at vi skal tilsidesætte snævre politiske interesser 
og i stedet fokusere på det store billede af rigsfællesskabets samlede forsvar set i en 
NATO- og EU-sammenhæng. Vi skylder forsvaret og de danske soldater, der sætter 
deres liv på spil for vores sikkerhed, at aftaler omkring forsvaret sker ved brede for-
lig, der favner hen over den politiske midte.
FN og internationale institutioner
Som lille land har Danmark en særlig interesse i, at det ikke er den stærkes ret, der 
bliver gældende i internationale relationer. Desværre er autoritære regimer på frem-
march og internationale organisationer som FN og OSCE under pres.
Radikale Venstre ønsker at bevare og styrke den regelbaseret verdensorden gennem 
et højt engagement i internationale organisationer, hvor især FN-pagtens principper 
og regelsæt, herunder kravet om FN-mandat ved militære operationer respekteres. 
Vi ønsker at bidrage til freds- og krisestyrringsmissioner samt til konfliktforebyggelse 
via bl.a. Fredsopbygningskommissionen.
Radikale Venstre mener, at
• Danmark skal have en styrket og aktiv deltagelse og indflydelse i FN gennem  
  en plads i sikkerhedsrådet og placering af danskere på topposter i FN.
• Danmark skal anspore til tiltag, der fremmer nedrustning, våbenkontrol og  
  overholdelse af ikke-sprednings- og våbenkontrolaftaler
• Danmark skal øge støtten til FNs fredsbevarende indsatser og bidrager til  
  internationale missioner med FN-mandat.
• Danmark skal bidrage med militære kapabiliteter ved FN-indsatser eks.  
  transportfly, flådefaretøjer og specialoperationskapaciteter.
• Danmark skal arbejde for en mere sammenhængende politisk strategi for,  
  hvordan FN skal håndtere konflikter.
• Danmark skal aktivt understøtte aktiviteter inden for FNs resolution 1325  
  om kvinder, fred og sikkerhed.
• Danmark skal fremme tiltag, der mindsker klimaændringers betydning for  
  sikkerheden.
• Danmark skal internationalt arbejde aktivt for total afskaffelse af atomvåben.
55
Konventionelle trusler
Med en verden under forandring og en revideret sikkerhedsforståelse er der lagt 
op til store investeringer i dansk forsvar. Det er der også behov for. Dansk forsvar 
har i årtier været underfinansieret på antagelsen om, at der ikke var en trussel. Den 
nye virkelighed vi står overfor, kræver øgede investeringer i forsvaret for at sikre et 
solidt fundament og en skarpere prioritering af de opgaver, forsvaret skal løse nu 
og fremadrettet. Disse opgaver skal kunne løses både i regi af rigsfællesskabet og i 
samarbejde med vores allierede. 
Forsvaret vil således få en mere fremtrædende rolle i samfundet fremover. En rolle 
som kræver, at forsvaret bliver prioriteret og finansieret.
Radikale Venstre mener, at:
• Vi vil have mest muligt forsvar for pengene, derfor skal der nedsættes et eks- 
 pertudvalg på tværs af de tre værn samt specialoperationskommandoen for  
 at sikre, at de mange investeringer i forsvaret bruges militærfagligt bedst  
 muligt. 
• Ansvaret for forsvarets opbygning og ledelse skal – i respekt for den politiske  
 ledelse – gives tilbage til den militærfaglige ekspertise, og der skal genetable- 
 res et helhedsansvar.
• Der skal sikres størst mulig offentlighed omkring forsvarets dispositioner  
 herunder offentlighed om retningslinjer for økonomi, indkøb og oplæg til  
 forsvarsforlig.
• Der skal oprettes en direktørstilling i Forsvarsministeriet, som har ansvaret  
 for internationalt materielsamarbejde, strategisk samarbejde med industri og  
 universiteter samt grøn omstilling.
• Danmark og dansk industri skal være førende på den grønne omstilling, der- 
 for skal der udarbejdes en plan for et klimatilpasset forsvar, hvor alle frem- 
 tidige flådeanskaffelser planlægges som grønne.
• Det private erhvervslivs kompetencer skal inddrages, når forsvaret skal gen- 
 oprettes, så kaserner, infrastruktur og indretning tager højde for fremtidens  
 arbejdsstyrke, grøn omstilling og øget mobilitet mellem det offentlige og  
 private arbejdsmarked.
• Kravet om kunst på kasernerne ved opførelse af bygninger og vedligeholdelse  
 ophører og erstattes med en velfærdspulje, hvis anvendelse lægges ud til  
 decentral beslutning på tjenestestederne i samråd med personalefore-  
 ningerne.
66
EU og NATO
For et land som Danmark er vores forsvar afhængigt at vores allierede, derfor skal 
dansk forsvarspolitik forankres i EU og NATO, herunder alle-for-én erklæringerne i 
NATO’s artikel 5. Forankringen i EU og Nato indebærer også, at Danmark ikke skal 
indgå bilaterale forsvarsaftaler, heller ikke med et USA, som i dag er væsentligt mere 
politisk ustabilt, end vi har kendt det i det 20. århundrede.
NATO er fortsat den vigtigste garant for dansk sikkerhed, men det kræver også, at 
Danmark helt og fuldt lever op til vores forpligtelser i NATO. 
EU skal kunne udgøre en stærk Europæisk søjle i NATO – og om nødvendigt også 
kunne stå alene. Det kræver investeringer og udviklingsprojekter, hurtigere beslut-
ningsprocesser og prioriteringer i de europæiske hovedstæder og samtænkning 
med EU’s øvrige redskaber i form af handelspolitik, udviklingsbistand, diplomati og 
en samkøring af dansk udenrigs – og sikkerhedspolitik med de europæiske fors-
varspolitiske dimensioner samt EU’s vedtagne strategiske kompas og EU’s erklæring 
fra 2023 om effektive civile missioner som supplement og parallelt med den militære 
strategi. 
Radikale Venstre mener, at:
• Danmark skal leve op til vores NATO-forpligtelser og anvende 2 pct. af BNP  
 på forsvaret. – og vi er ikke imod at bruge mere end 2 pct., om nødvendigt.
• Danmark fuldt og helt skal leve op til NATO’s styrkemål, men arbejde på at  
 påvirke dem til at afspejle danske interesser.
• Der skal ske en øget koordinering af kapabiliteter og opgaver i EU og NATO –  
 og herimellem.
• EU skal styrke incitamenterne for fælles udviklingsprojekter - fx i regi af Euro- 
 pean Defence Fund og andre EU-fundede projekter.
• EU yderligere skal udbygge mulighederne for formelt at inkludere tredjelande  
 som f.eks. UK og Norge i den fælles udenrigs- og forsvarspolitik.
• EU skal kunne træffe beslutninger på forsvarsområdet med kvalificeret fler- 
 tal, som enkelte lande kan stå uden for, men ikke blokere.
77
Territorialforsvar
Radikale Venstre ønsker, at vi styrker kapaciteten inden for territorialforsvar. Vi skal 
dog have blik for, at truslen om en konventionel invasion af Danmark reelt er meget 
lille, især efter at Finland og Sverige er kommet med i Nato, så vi må ikke ende med 
et forsvar som kun er egnet til at forsvare Danmark. Samtidig må vi ikke glemme, at 
behovet for stabilisering af ustabile eller fejlslagne stater stadig kan blive presser-
ende, selvom krigen i Ukraine naturligt tager opmærksomheden. Det vil kræve en 
genoprettelse af forsvarets fundament herunder renovering af bygninger, tilvejebrin-
gelse og sikring af moderne udstyr, reservedele, genopfyldning af lagre m.v.
Et veluddannet, velkvalificeret og tilstrækkeligt personale er en forudsætning for et 
stærkt forsvar. Radikale Venstre ønsker derfor, at forsvaret bliver en attraktiv ar-
bejdsplads med gode vilkår for forsvarets personale med en god balance mellem 
fastansat personel, en reserve, en ligestillet værnepligt understøttet af hjemmeværn 
og beredskab, der kan mobiliseres efter behov. 
Radikale Venstre mener, at:
•  Der skal anskaffes materiel og personligt udstyr tilpasset diversiteten blandt  
 forsvarets ansatte.
• Der skal tænkes i løsninger, der er mere automatiserede, kræver færre  
 personalressourcer, og der skal ske en udlicitering af opgaver til private  
 aktører, hvor det giver mening.
• Der skal genindføres en tidssvarende udgave af ”Civil Uddannelse” for at fast- 
 holde forsvarets personel.
• Der skal indføres erhvervsrettet konstabeluddannelse for alle værn.
• Officersuddannelsen skal suppleres med en akkrediteret professions- 
 bacheloruddannelse.
• Værnepligten erstattes af en værneret, så mænd og kvinder ligestilles i ret- 
 tigheder. Værneretten udvikles og udvides, evt. til at have større fokus på  
 beredskab. Værnerettens længde og omfang tilpasses de militære opgaver  
 forsvaret stilles overfor.
• Der skal udarbejdes en handlingsplan til at styrke antallet af kvinder i for- 
 svaret på alle niveau.
• Der skal udarbejdes en samlet veteranpolitik for udsendte herunder ud- 
 sendte via Udenrigs- og Justitsministeriet således, at alle veteraner har sam- 
 me muligheder for støtte før, under og efter udsendelsen.
• Hjemmeværnet skal styrkes i overensstemmelse med det forventede øgede  
 antal frivillige samt nye opgaver herunder støtte til bevogtning i forbindelse  
 med Host Nation Support.
88
Arktis
Med klimaforandringerne og havisens tilbagetrækning og øgede spændinger i 
forholdet til Kina og Rusland, er det arktiske område blevet genstand for storma-
gtskonkurrence. Arbejdet for at fastholde Arktis som lavspændingsområde i ove-
rensstemmelse med Grønlands ønsker, hvor Arktisk Råd og samarbejdet mellem 
områdets oprindelige folk bevares, er således helt afgørende. Danmarks kendskab 
til og særlige erfaringer med Arktis giver os mulighed for at spille en central rolle og 
hjælpe vores allierede. Danmark skal derfor øge investeringerne i Arktis særligt på 
overvågning og suverænitetshævdelse over, på og under rigsfællesskabets territo-
rium. Det er samtidig vigtigt, at dette sker i samarbejde med Færøerne og Grønland, 
og med respekt for landenes rettigheder og forpligtigelser beskrevet i selvstyre-, og 
hjemmestyrelovene.
 
Radikale Venstre mener, at:
• De relevante dele af forsvarsforliget skal ske med inddragelse af Naalakker- 
 suisut og Landstýrið.
• Søværnet og farvandsovervågningen skal styrkes, eventuelt også igennem  
 autonome systemer, og/eller luftbårne overvågningssystemer.
•  Luft- og særligt maritime kapaciteter skal løbende fornyes og leve op til  
 NATOS styrkemål
• Der skal i stigende grad ansættes grønlandsk og færøsk personale til opgaver  
 i Arktisk Kommando, og der skal i øget grad samarbejdes med lokale virksom 
 heder.
•  Der skal skabes militær-, og beredskabsuddannelser tilpasset arktiske forhold,  
 og eksisterende ordninger som Arktisk Basisuddannelse skal bevares og ud- 
 bygges.
• Samarbejdet med allierede i det nordatlantiske område, herunder med UK,  
 Canada, USA og de øvrige nordiske lande skal styrkes, formaliseres og udbyg- 
 ges. 
•  Grønland og Færøerne skal deltage mere i suverænitetshåndhævelsen, eks.  
 gennem øget involvering i Siriuspatruljen og kystforsvar.
99
Østersøen og Europa
Med Ruslands invasion af Ukraine er sikkerheden i Europa truet til et niveau, der 
ikke er set siden den kolde krig. Ikke bare Ukraine men også vores nabolande i Øst 
står over for øgede trusler fra Rusland. Østersøen er et strategisk afgørende område 
for at kunne komme de omkringliggende lande til undsætning i tilfælde af russisk 
aggression. Det er derfor vigtigt, at NATOs styrke i området nu er forøget afgørende 
gennem alliancens udvidelse med Finland og Sverige. Dette har markant øget sikker-
heden for de baltiske lande og samtidig betydet, at Danmark ikke længere som under 
den kolde krig er frontlinjestat.
Danmark har en strategisk afgørende rolle, da danske farvande er porten for skibs-
trafik mellem Østersøregionen og resten af verden. Danmarks forsvarspolitiske 
indsats skal reflektere denne strategiske nøgleposition i Østersøregionen. 
Herudover skal Danmark fortsat bidrage til og forstærke et velfungerende samar-
bejde med de øvrige nordiske og baltiske lande.
 
Radikale Venstre mener, at:
• Der skal ske en øget koordinering og opgavedeling med vores allierede i og  
 omkring Østersøregionen.
•  Danmark fortsat skal deltage aktivt i indsatser i de Baltiske lande og   
 østersøområdet. 
• Danmark skal bidrage til at udbygge territorialforsvaret i østersøregionen, så  
 det imødekommer fremtidens sikkerhedspolitiske udfordringer. 
• Danmark fortsat skal yde massiv støtte til Ukraines kamp mod Ruslands  
 besættelse af landet.
• Danmark skal øge bidragene til EU’s civile og militære freds- og stabiliserings- 
 indsatser i området.
• Danmark skal fungere som Host Nation Support for støtten til Norden og  
 forstærkningerne af Centraleuropa.
• De maritime kapaciteter skal tilpasses opgaveløsningen i Østersøen.
Mellemøsten og Nordafrika
Uløste konflikter i Europas nærområder og dybe strukturelle problemer i Mel-
lemøsten og Afrika skaber ifølge FE øget regional ustabilitet og risiko for at gamle 
konflikter blusser op og humanitære kriser opstår. Konflikterne skaber ifølge FE yder-
lige grobund for terror og øget migration. 
Danmark har en interesse i og forpligtelse til at medvirke til at mindske konflikternes 
omfang og fremme varige løsninger. Dette skal i vid udstrækning ske inden for de sik-
kerhedspolitiske rammer samt igennem internationale institutioner som EU og FN.
1010
Radikale Venstre mener, at:
•  Danmark skal opbygge kapacitet til, især i EU-regi, at bidrage markant mere  
 til civilt-militært samarbejde om freds- og stabiliseringsindsatser, blandt  
 andet gennem øget brug af civile kompetencer hos reserveofficerer og andre  
 civile som kan få basal sikkerhedstræning.
•  Danmark skal om nødvendigt stille med specialoperationskapacitet i området.
•  Danmark skal bidrage til FNs fredsbevarende indsatser og missioner i om-
 rådet.
•  Danmark skal bidrage til indsatser, der fremmer navigationsfrihed.
•  Danmarks skal styrke samarbejdet med den Afrikanske Unions freds- og  
 sikkerhedsafdeling og de regionale sikkerhedsorganisationer.
Kina og Sydøstasien
Radikale Venstre anser Kina som havende en central rolle for den globale udvikling. 
Selv om landet ligger langt fra de danske grænser, så er Kinas ageren i Sydøstasien 
og særligt i området omkring Taiwan i de sidste år blevet et højspændt emne. Re-
torikken fra kinesisk side er blevet skærpet – både når det kommer til Taiwans frem-
tid og andre staters rettigheder i det Syd-kinesiske Hav.
Danmark har en interesse i at medvirke til at mindske konflikternes omfang og 
fremme varige løsninger. Dette skal i vid udstrækning ske inden for de sikkerheds-
politiske rammer samt igennem internationale institutioner som EU og FN.
 
Radikale Venstre mener, at:
• Danmark skal understøtte den internationale indsats for at sikre fri sejlads  
 i havområderne omkring Kina, Det Sydkinesiske Hav og Taiwan.
• Danmark skal være opmærksom på risikoen for spionage ved militært sam- 
 arbejde mellem det danske og kinesiske forsvar, og skal ikke aktivt udbygge  
 dette yderligere end, man har gjort i dag.
1111
Moderne trusler
 
Vi har i de senere år set, at skillelinjen mellem krig og fred udviskes, og at der anv-
endes andre midler end militære til at opnå strategiske mål. Det kan være i form at 
økonomisk, ideologisk og kulturel påvirkning, desinformation, sabotage, hacking og 
andre kriminelle handlinger samt andre ikke-konventionelle midler. I mange tilfælde 
vil disse anvendes i en kombination. 
Beredskab & samfundssikkerhed
Det er ikke alene bevidste menneskelige handlinger, der kan true vores samfund. 
Pandemier og naturkatastrofer forårsaget at bl.a. klimaændringer er eksempler på 
andre ekstraordinære hændelser, der kan true samfundssikkerheden. For at imøde-
gå dette skærpede risiko- og trusselsbillede, er det nødvendigt, at vi øger samfundets 
evne til at modstå og håndtere sådanne ekstraordinære hændelser samt sikre, at 
vi kan opretholde, videreføre og genoprette samfundsvigtige funktioner, herunder 
kritisk infrastruktur. Vi skal tænke samfundssikkerhed på en ny måde på tværs af 
sektorer og inkludere offentlige og private aktører samt forene civile, militære og of-
fentlige ressourcer.
Radikale Venstre mener, at:
• Der skal etableres et Nationalt Sikkerhedsråd under ledelse af statsministeren.
• Der skal udarbejdes retningslinjer og instruktioner for håndtering af en række  
 mulige katastrofescenarier. 
• Beredskabet skal tildeles bemyndigelse og ressourcer til at kunne handle med  
 kort varsel.
• Beredskabet skal kvalificeres og udrustes til at håndtere hændelser i relation  
 til et stigende antal ekstreme vejrfænomener. 
• Der skal sikres bedre koordinering mellem militære og civile aktører evt. gen- 
 nem oprettelse af en koordinerende enhed. f.eks. et ministerium eller en  
 styrelse for samfundssikkerhed.
• Befolkningen skal mentalt og praktisk forberedes bedre på kriser. 
 
Kritisk infrastruktur
Ifølge FE ønsker Rusland at undgå en direkte militær konflikt med NATO. Rusland gør 
i udpræget grad brug af hybride virkemidler på et niveau, der ligger under tærsklen 
for, hvad der kunne fremkalde en væbnet konflikt herunder sabotageaktioner, hvor 
det egentlige motiv og hvem, der står bag kan skjules.
Radikale Venstre ønsker at sikre vores kritiske infrastruktur herunder broer, strøm- 
og dataførende kabler og rørledninger, der allerede i dag udgør en akilleshæl for 
forsvaret af vores land.
1212
Radikale Venstre mener, at: 
• Danmarks eksisterende infrastruktur skal kortlægges med det formål at fast- 
 slå både hvor centralt denne er for Danmark, og hvor udsat denne på nu- 
 værende tidspunkt er for fjendtlige angreb.
• Forsvarsministeriet i samarbejde med andre relevante ministerier skal udvikle  
 en handlingsplan omkring sikkerheden for vores kritiske infrastruktur.
• Kritisk infrastruktur skal beskyttes bedre både mod hybride og konventionelle  
 trusler, derfor skal overvågningen udvides og forsvaret have til opgave at  
 beskytte infrastrukturen i hele kongeriget - både under, på og over havet.
 
Cybersikkerhed
Danmark er et af verdens mest digitaliserede samfund og derfor særligt sårbar over-
for cyberangreb. Radikale Venstre ønsker derfor at styrke cybersikkerheden i såvel 
offentlige institutioner, hos virksomheder og borgere gennem forebyggelse. Vi skal 
beskytte samfundet mod destruktive cyberangreb, så fx vandværker og hospitaler 
ikke rammes. Derfor skal vi investere i cybersikkerhed – både på det militære og på 
det civile område. Vi skal desuden imødegå fjendtlig påvirkning af nyhedsstrømme  
og fremme tilliden til samfunds bærende institutioner, m.v.
Radikale Venstre mener, at:
• Danmark skal investere massivt i cybersikkerhed – både på det militære om- 
 råde og på det civile, så vi kan beskytte og rådgive virksomheder og borgere  
 mod cyberkriminalitet. 
• Vi skal beskytte samfundet mod cyberangreb, så kritisk infrastruktur, fx vand- 
 værker og hospitaler ikke rammes. 
• Der skal sikres en bedre organisering, der kobler de militære og civile ind- 
 satser mod cyberangreb.
Navigationsfrihed
Princippet om at civile skibe uhindret skal kunne besejle verdenshavene har de se-
nere år været udfordret. Som en af verdens største søfartsnationer har Danmark en 
særlig interesse i at sikre fri sejlads på verdenshavene og bekæmpelse af pirateri og 
maritim kriminalitet.
Radikale Venstre ønsker, at de internationale retsregler til søs overholdes, og at dan-
ske interesser beskyttes. Vi ønsker en koordineret indsats med lokale samarbejds- 
partnere og allierede i NATO og EU. En indsats bestående af en koordineret militær 
og civil del herunder forebyggelse gennem bekæmpelse af fattigdom, sikre bedre 
beskæftigelsesmuligheder og bekæmpelse af korruption.
1313
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk
Radikale Venstre mener, at:
• Danmark skal have maritime kapaciteter til at kunne løse opgaver relateret  
 til håndhævelse af navigationsfrihed og kunne deltage med militær tilstede- 
 værelse i rammerne af EU, NATO eller en bilateralt.
• Danmark skal støtte lokal kapacitetsopbygning af en kystvagt og korruptions- 
 bekæmpelse.
• Danmark skal etablere internationale alliancer for at sikre navigationsfriheden. 
• Danmark skal fremme tiltag, der fører til domfældelse i piratsager.
• Danmark skal fortsat yder støtte til Freds- og Stabiliseringsfondens arbejde  
 med piratbekæmpelse.
• Danmark skal arbejde for opbygning af relevante regionale fora til at sikre  
 koordinering og bekæmpelse af pirateri.


---

# [PDF] digitaliseringspolitisk-program_vedtaget-af-radikale-venstres-hovedbestyrelse-sep-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/qi4nigpg/digitaliseringspolitisk-program_vedtaget-af-radikale-venstres-hovedbestyrelse-sep-2024.pdf

Digitaliserings- 
politisk program
Vedtaget af Radikale Venstres 
hovedbestyrelse, 30. september 
2024
Danmark er verdensførende inden for offentlig 
digitalisering, primært på grund af politiske krav  
til at borgerne benytter digitale løsninger, og 
vellykkede digitaliseringsstrategier i den offentlige 
forvaltning. 
Når vi har digitaliseret, som vi har, skyldes det 
i høj grad, at effektiviseringsgevinsterne ved at 
digitalisere den offentlige forvaltning både bidrager 
til store økonomiske besparelser, bedre og hurtigere 
servicering af borgerne og imødegår mangel på 
arbejdskraft.
Derfor skal vi fortsætte med at bruge digitalise-
ring som et værktøj til at gøre forvaltningen så 
velfungerende, som vi kan. 
 
Men digitaliseringen har også bagsider. Vi har  
set borgere, som er blevet sat af i processen, og  
vi har set store it-projekter, der er løbet løbsk. 
Vi skal tage ved lære af tidligere fejl samt sikre, 
at vi digitaliserer på en måde, som tager højde for 
borgernes sikkerhed og rettigheder og samtidigt 
viser hensyn til miljøet. 
Radikale Venstre vil arbejde for en innovativ og 
effektiv offentlig sektor med borgeren i centrum. 
Derfor behandler dette program en række emner  
med fokus på hhv. borgerrettigheder, informations-
sikkerhed, IT-forbrydelser, uddannelse, miljø og 
offentlig IT-udvikling og -drift. 
Det Digitaliseringspolitiske program har en varighed 
af 2 år.
2
1. Borgerrettigheder og privatlivets fred 
 
I takt med at borgerne i stigende grad interagerer med 
digitale løsninger i deres dagligdag, samt også bruger mange 
timer på digitale medier eller online spil, skal principper 
for databeskyttelse og ‑etik have et betydeligt fokus for at 
beskytte borgerne mod misbrug af deres data. 
• Vi mener, at man som borger er ejer af egne data. Derfor 
bakker vi op om de store digitale retsakter fra EU så som 
GDPR, Digital Service Act, AI Act, Data Act mv.  
• Vi mener, at der i Danmark skal være vilje og kræfter til 
at sikre, at lovgivningen bliver overholdt, så vi lever op til 
kravene på linje med andre EU‑lande. Det forudsætter, at 
de myndigheder, der er udpeget til at sikre, at lovgivningen 
bliver overholdt, har resurser og kompetencer til at   
håndhæve reglerne, sikre det nødvendige vejlednings‑
materiale til borgere og virksomheder, samt sikre en 
ensartet tolkningen af reglerne på tværs af regioner og 
kommuner. Vi har historisk set, set, at Datatilsynet har 
været præget af underbemanding og for få resurser. 
 
Ofte går den teknologiske udvikling hurtigere end lovbe‑ 
handlingen i EU. Vi finder løbende nye måder at bruge 
eksisterende og nye data på til at forbedre den offentlige 
infrastruktur, forvaltning mm. Når data fra forskellige myndig‑
heder samkøres, skal gældende data‑ og forvaltningsretlige 
regler overholdes. Men dataetiske vurderinger, der går 
ud over de lovgivningsmæssige krav, kan ligeledes være 
afgørende for befolkningens tillid til, at de kan dele deres 
oplysninger med myndighederne. 
De etiske dilemmaer knyttet til nye teknologier og nye 
måder at bruge data på bliver kun flere, og eftersom vi er 
et af verdens mest digitaliserede lande og dermed møder 
de etiske udfordringer relateret til databrug før de øvrige 
medlemslande i EU, er det vigtigt, vi er særlig opmærksomme 
på de etiske dilemmaer. 
• Vi mener, at Dataetisk råd skal gøres permanent og 
ikke være finansieret af midlertidige bevillinger. Og 
at det i forbindelse med alt lovforberedende arbejde 
3
4
skal vurderes, om indsamling af data, behandling af data, 
videregivelse eller samkøring af data er etisk forsvarligt.  
Den teknologiske udvikling og dataindsamling øger niveauet 
af overvågning i samfundet. Vi er et liberalt parti, som kæmper 
for borgernes ret til privatlivets fred – også i en digital 
sammenhæng. Vi erkender, at overvågning kan være et effektivt 
middel til at opklare og bekæmpe alvorlig kriminalitet, og at der 
er udvidede rammer for beskyttelse af menneskerettigheder i 
Danmark.  
Men vi mener ikke, at mere overvågning skaber mere tillid. 
Derfor er det bekymrende, at et flertal af partierne er villige 
til at tilsidesætte danskernes helt basale ret til ikke at blive 
overvåget, som vi f.eks. har set i forbindelse med sagen om 
chatkontrol på online platforme, sagen om telelogning mv. 
• Vi mener, at Danmark skal forpligte sig til EU’s AI‑
forordning, selvom retsforbeholdet gør, at reglerne 
ikke automatisk bliver gældende i Danmark. I tilfælde 
af, at politiet eller anden myndighed benytter sig af 
ansigtsgenkendelsesteknologier, skal Folketinget sikre, 
at det sker på baggrund af en tydelig hjemmel i politi‑ og 
retsplejelove. Der skal stilles krav om, at der udarbejdes 
konsekvensanalyser, der vurderer konsekvenserne for 
danskernes rettigheder og retssikkerhed. Der bør desuden 
etableres en ansvarlig myndighed, der fører tilsyn med 
brugen af AI i den offentlige forvaltning. Desuden skal 
Folketinget årligt have en uafhængig rapport over, hvordan 
overvågningen foregår i praksis, med henblik på at ændre 
reglerne.
Ofte ender den store mængde data, der indsamles om 
borgerne, i cloud‑selskaber med base udenfor EU’s grænser. 
Til trods for, at GDPR stiller krav til håndtering af europæiske 
borgeres data, så ved vi også, at der stadig opstår udfordringer 
med, at almindeligt kendte danske IT‑løsninger ikke lever op til 
kravene.
• Vi mener, at  mener, at selvom det er blevet sværere 
at omgå EU‑regler ved at placere data udenfor EU 
efter den nye databehandleraftale mellem USA og EU, 
skal det være et krav, at der i den offentlige forvaltning
ikke benyttes cloud‑løsninger, og generelt eksterne 
datalagringsløsninger,  som overholder GDPR, når 
der behandles følsomme data. Danmark skal i stedet 
prioritere fælles EU‑initiativer, der er fokuseret på at 
fremme driftsløsninger med særlig høj datasikkerhed i 
Europa.
2. Kunstig intelligens 
Radikale Venstre mener at udviklingen inden for kunstig 
intelligens rummer mange meget positive muligheder, der har 
store potentialer for at forbedre f.eks. de offentlige systemer 
og understøtte folkeoplysning på nye og anderledes måder.
Det er dog vigtigt at det, igennem lovgivning og regulering, 
sikres at udviklingen opleves positivt af borgerne i Danmark, 
f.eks. når de har interaktioner med de offentlige systemer. 
Det er ligeledes vigtigt at det sikres at underliggende store 
sprogmodeller og lignende, har en tilstrækkelig grad af 
transparens, så f.eks. bias kan afspejle værdierne i det 
omgivende samfund.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at dansk lovgivning ikke må 
blive en hindring for at udvikle kunstig intelligens tilpasset 
danske forhold. For mange barrierer på nuværende tidspunkt 
kan betyde et gevaldigt kompetencetab, ikke kun i Danmark 
men også i EU, i forhold til resten af verden.
 
3. Cybersikkerhed
Cybertruslen i Danmark er meget høj. Store dele af vores 
infrastruktur, sundhedssystemer mv. er i dag tilknyttet 
internettet. Cyberangreb kan derfor have store konsekvenser 
for både fysiske personers sikkerhed, og et angreb kan være 
ødelæggende for myndighedsområder, hvis systemer lukkes 
ned eller udsættes for ransomware‑angreb. 
Vi ser nogle grundlæggende udfordringer her, hvor vilje og 
resurser til at identificere lovbrud mangler. Det gælder for 
offentlige myndigheder såvel som for private virksomheder. 
Datatilsynet har ansvar for at tilse, at lovbrud forfølges. 
5
6
Derudover er det politiets opgave at arbejde med en præventiv 
indsats samt efterforskning af lovbrud. I dag er der hverken 
kompetencer eller en politisk prioritering af politiets opgaver, 
der kan sikre at det sker.
• Vi mener, at det samlede tilsyn med IT‑aktiviteter skal 
samles i en enkelt styrelse for en periode eller gennem 
styrket sektorsamarbejde med en sikker forankring i 
de fagområder, som IT skal understøtte. Styrelsen skal 
samle profiler med ekspertise i databeskyttelse og ‑etik, 
cyberkriminalitet, hacking og viden om infrastruktur. 
Styrelsen skal facilitere et stærkere sektorsamarbejde 
mellem institutioner, bidrage til en effektiv udrulning 
af den nye NIS2‑regulering og sørge for at oplyse 
borgerne og SMV’er om, hvordan de hæver deres eget 
cybersikkerhedsniveau.
• Vi mener, at sociale medier skal underlægges krav om 
øget sikkerhed for deres brugere, så de benytter passende 
standarder til at sikre brugerne mod spam, databrud, 
identitetstyveri og anden cyberkriminalitet.
• Vi mener, at der skal være en stærkere politisk prioritering 
af området for cybersikkerhed som en opgave for politiet. 
Herunder bør der ansættes flere digitale profiler og 
eksperter i cyber‑sikkerhed, som kan arbejde med en 
præventiv indsats og efterforskning af tidligere hændelser.  
  
4. En digitaliseret forvaltning 
I takt med en stigende digitalisering af kommunikationen 
mellem borgere og offentlige myndigheder foregår 
interaktionen typisk via selvbetjeningsløsninger eller digital 
post. Dette er effektivt og hensigtsmæssigt for de fleste, 
men der er en række grupper af borgere, der har svært ved 
at navigere i de mange selvbetjeningsløsninger. Hvor det for 
mange synes som en fordel, at man altid har sin dialog med 
myndighederne lige ved hånden, oplever andre, at man får 
sværere ved at komme i kontakt med det offentlige system. 
Det sidste kan medvirke til, at de mest udsatte oplever at være 
fremmedgjorte over for myndighederne, hvilket i sidste ende 
går ud over borgernes tillid til offentlige institutioner. mv.
• Vi mener, at offentlige myndigheder skal udøve god 
forvaltningsskik i en digital forvaltning såvel som en 
analog. Det gælder især overfor borgere med særlige 
behov og borgere, der ikke er vokset op med en 
smartphone i hænderne. Det er en bunden opgave, 
at ingen er fremmedgjorte over for de værktøjer, der 
benyttes i den offentlige forvaltning, og derfor skal der 
være mulighed for at modtage analog hjælp, hvis behovet 
for hjælp opstår. Desuden skal alle IT‑løsninger leve op til 
de til enhver tid gældende regler for tilgængelighedskrav, 
der skal sikre handicapvenlig digitalisering. mv. 
• Vi mener, at et kan være nærliggende af lave 
offentlige aftaler med medlemsorganisationer, der 
repræsenterer borgere med særlige behov om at 
levere brugerunderstøttelse og facilitere hjælp til de 
medlemsgrupper, hvis interesser de varetager.  
  
5. Kompetencer til et digitaliseret samfund
Forskelle i borgernes digitale forståelse giver større ulighed 
i samfundet. Misinformation online har nået et hidtil uset 
risikoniveau personligt, økonomisk og demokratisk. Det 
er et dannelsesanliggende at forstå nye teknologier, og 
derfor skal børnene fra en tidlig alder have mulighed for at 
analysere, vurdere, kritisere og udvikle digitale teknologier, 
så de kan begå sig i en digitaliseret verden uden at føle sig 
fremmedgjort.
Med aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram fra marts 
2024 integreres teknologiforståelse i eksisterende fag i 
folkeskolen i 1. til 9. klasse og udbydes som et nyt toårigt 
valgfag i udskolingen. Både danske og udenlandske 
undersøgelser viser, at manglende teknologiforståelse især 
svækker de svage elevers læring i de almene fag. Derfor er 
det vigtigt, at undervisningen i teknologiforståelse styrkes for 
alle elever.
• Vi mener, at teknologiforståelse skal styrkes og 
integreres i alle relevante fag i grundskolen og på 
ungdomsuddannelserne, og at der skal sættes markant 
ind for at opkvalificere lærerne. 
7
8
Stærk IT‑forståelse og kompetencer er ikke kun en fordel, 
når man skal begå sig i en verden fyldt med digitale 
teknologier. Det er også en karrierevej, der er efterspurgt af 
arbejdsmarkedet. Mangel på IT‑kompetencer i samfundet er i 
dag en stor væksthæmmer for private virksomheder, som må 
forsøge at rekruttere fra udlandet i jagten på arbejdskraft. 
De offentlige myndigheder, som ikke kan matche lønningerne 
i det private erhvervsliv, har endnu sværere ved at tiltrække de 
efterspurgte kompetencer og oplever derfor en endnu større 
mangel på nødvendige IT‑kompetencer.
• Vi mener, at der skal optages flere IT‑studerende på de 
 danske universiteter, og at man skal genåbne de studie‑
pladser, der blev lukket i forbindelse med den seneste 
uddannelsespolitiske aftale.  
  
6. IT i erhvervsliv og forskning 
I Danmark har vi været hurtige til at investere i digitalisering og 
nye teknologier. Det ligger generelt godt til et lille og innovativt 
land, der har skabt stor succes på videnstungt iværksætteri. 
Det skyldes især vores evne til at skabe gode samarbejder 
mellem offentlige institutioner og det private erhvervsliv.
• Vi mener, at offentlige institutioner i højere grad skal benytte 
sig af partnerskaber som supplement til rene udbud, når 
de har brug for IT‑støtte til at løse deres kerneopgaver. 
Derudover mener vi, at en jordnær tilgang til udvikling af nye 
produkter og services forstærkes af et godt samarbejde 
mellem uddannelses‑ og forskningsinstitutioner og 
relevante virksomheder. 
Vi er bevidste om, at lovgivning lavet i anden tid kan være til 
hindring for udviklingen af digitale teknologier, der kan gøre en 
positiv forskel for vores samfund. Her kommer regulatoriske 
sandkasser ind i billedet. En regulatorisk sandkasse er en 
struktureret ramme for udvikling, test og validering, der gør 
 det muligt for virksomheder at afprøve nye teknologier, 
forretningsmodeller eller produkter i et begrænset tidsrum og ‑ 
hvis nødvendigt ‑ i et begrænset område i tæt samarbejde med 
relevante myndigheder. Den nye Net Zero Industries Act sikrer 
hjemmel til de regulatoriske sandkasser.
• Vi mener, at Danmark skal arbejde meget mere med 
regulatoriske sandkasser, så modellen dækker hele 
den offentlige sektor. Vi har allerede en regulatorisk 
sandkasse til arbejdet med power‑2‑x og en regulatorisk 
sandkasse for kunstig intelligens, men vi mener, man bør 
åbne op for en bredere tilgang, hvor nye virksomheder 
kan lære at interagere med det offentlige, både som 
leverandør og som bruger af offentlige dataservices. 
7. Offentlige IT-projekter 
Når ny lovgivning bliver vedtaget, er det et krav, at loven 
forholder sig til, hvorvidt den kan digitaliseres. Det er en vigtig 
indsats for at sikre, at den offentlige forvaltning er så effektiv 
som mulig. Princippet om digitaliseringsklar lovgivning trådte 
i kraft den 1. juli 2018, og derfor er al lovgivning vedtaget 
før det tidspunkt ikke vurderet i forhold til potentialet for 
digitalisering. Konkret betyder det, at f.eks. sundhedsloven og 
serviceloven ikke er udformet efter principper, der skal gøre 
lovene digitaliserbare.
• Vi mener, at tidligere lovgivning også skal vurderes efter 
digitaliseringsklare principper når lovgivningen alligevel 
skal opdateres, ved specifik opfordring fra Folketinget 
eller lignende, så vi får afdækket digitaliseringspotentialet 
inden for dansk regulering i højere grad, end det er 
tilfældet i dag. 
 
I dag er nogle IT‑systemer gamle og ikke opdateret til den 
teknologiske virkelighed, vi har i dag. Det begrænser og 
fordyrer den daglige forvaltning og forsinker nyudvikling 
(f.eks. Skat og Politi).
• Vi mener, at vi skal prioritere at opdatere eller udskifte 
disse systemer, så de kan leve op til de nye krav til 
cybersikkerhed, vi stiller til f.eks. forsvar, politi og skat. 
Behov og ønsker til nye offentlige IT‑systemer materialiserer 
sig ofte med udvikling af meget store og komplekse 
systemer. Det fører ofte til, at tidsramme og budget løbende 
må justeres og decideret fejler. Ofte tager IT‑projekter så 
lang tid at bygge, at forudsætningerne for at bygge dem har 
ændret sig, når de skal testes og tages i brug.
9
10
• Vi mener, at store IT‑projekter skal deles op i mindre 
projekter, som er styrbare og kan indføres gradvist. Helt 
konkret bør større IT‑projekter deles op i budget‑ og 
bevillingsmodeller, der er egnet til at blive opdelt i mindre 
sekventielle projekter, der kan implementeres trinvist. Der 
skal benyttes pilotprojekter i implementeringsprocessen, og 
så skal det offentlige benytte sig af software, der allerede 
findes på markedet, når det er muligt – i stedet for at udvikle 
det selv.  
 
8. IT og grøn omstilling 
Hvis vi skal nå i mål med vores ambitioner for klimaet, spiller 
IT‑virksomheder en stor rolle i forhold til at producere digitale 
løsninger, der er grønnere. Derfor skal der være mere fokus 
på, at det offentlige skal implementere IT‑løsninger, der 
kan mindske energiforbruget, spare resurser og bidrage til 
genanvendelse af produkter. 
Bæredygtighed skal indtænkes både i indkøb og drift af 
offentlige IT‑projekter. I dag prioriteres økonomi ofte frem for 
bæredygtighed, når offentlige indkøbere skal vælge, hvem der 
vinder et udbud. Tildelingskriterierne skal formuleres med krav 
til miljømæssig bæredygtighed.
Branchen har derfor brug for standarder og certificeringer for 
grønne og klimavenlige IT‑løsninger. Da grøn IT stadig ikke er et 
entydigt begreb, er det hensigtsmæssigt at lade konkurrerende 
certificerings‑ordninger udvikle sig og blot kræve, at en 
relevant offentlig enhed, formentlig i EU‑Kommissionen, bliver 
notificeret om certificeringsordninger i de enkelte brancher 
eller lignende. Der hvor ordninger ligner hinanden for meget, 
kan man så tilskynde til fusion af hensyn til skabelse af et 
overskueligt marked.
• Vi mener, at der bør stilles større krav om bæredygtigt 
indkøb, når offentlige myndigheder laver udbud. Det 
kan blandt andet ske ved, at der peges på konkrete 
certificeringsordninger, der er udpeget som grønne af en 
officiel myndighed.
9. Nyt langsigtet forslag fra Radikale Venstre: 
1. Sikker infrastruktur og “Government Cloud”: 
Statens IT har i 2019 implementeret en cloudløsning, 
GovCloud, for statens institutioner. Det er en sikker løsning 
på lagring af personfølsomme og kritiske data, fordi data 
aldrig forlader Danmark. Statens IT mener nu selv, at 
løsningen er moden til at skalere op, så de kan servicere flere 
aktører.
• Vi mener, at vi bør tilbyde kommunerne at flytte deres 
sårbare IT‑løsninger i sikkerhed i GovCloud. Bliver dette 
en succes, er der incitament til at skalere op og tilbyde 
f.eks. regionerne og de halvoffentlige forsyningsselskaber 
samme løsning.
• Vi mener, at denne sikre infrastruktur på sigt også skal 
understøtte "open source" kommunikationsplatforme, 
så offentlige møder og fildeling kun foregår på egen 
infrastruktur, og så vi med tiden får mulighed for at udfase 
dyre licensbetalte løsninger.
11


---

# [PDF] religions-og-kirkepolitik_2021.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/2pzdpvti/religions-og-kirkepolitik_2021.pdf

RELIGIONS- OG KIRKE- 
POLITISK PROGRAM
2
HISTORISK bAGGR uNd
I Danmark nyder vi grundlovssikrede rettigheder til at tro, tænke og tale frit. 
Vi har religionsfrihed, vi har ytringsfrihed og forsamlingsfrihed. Vi hylder princip-
per om lighed og ligeværd. Vi hævder beskyttelse af mindretal og er imod alle 
former for diskrimination hvad angår religion, race og køn.
Når det gælder trosområdet, er der imidlertid ikke lighed. Den danske folkekirke 
har som majoritetsreligion og af historiske årsager en særstilling over for de 
øvrige trossamfund her i landet.
Efter reformationen fik Danmark en evangelisk-luthersk kirkeordning, der ind-
førte en statskirke med kongen som overhoved og religionstvang. Det ændrede 
sig med grundloven af 1849, som indførte religionsfrihed. Statskirken blev om-
døbt til folkekirke, som dog fortsat skulle understøttes af staten. Endelig blev der 
indført en mulighed for at danne trossamfund udenfor fra folkekirken.
Det var intentionen hos grundlovens fædre, at kirken på sigt skulle lede sig selv. 
Det blev skrevet ind i grundloven i form af de såkaldte løfteparagraffer, at 
folkekirkens forhold skulle ordnes ved lov, og at dette i øvrigt skulle gælde for 
alle andre trossamfund.
1 
Som bekendt er det aldrig lykkedes at indfri §66, mens trossamfundene uden for 
folkekirken fik deres egen lov i 2017, hvorved §69 kan siges at være opfyldt. 
Det betyder, at folkekirken stadig nyder en række privilegier sammenlignet med 
de øvrige trossamfund, men også er bundet tæt sammen med staten.
RAdIKALE  PRINcIPPER  OG MåLSæTNINGER
I Radikale Venstre mener vi, at de gældende regler i overvejende grad tilgode -
ser religionsfriheden, men til gengæld strider imod principperne om ligestilling 
af religiøse samfund og friheden til ikke at være underlagt et trossamfund eller 
give bidrag til nogen form for gudsdyrkelse. Det radikale program om grundloven 
peger på en adskillelse af stat og kirke, og landsmødet har bekræftet dette ønske 
i form af gentagne landsmøderesolutioner – senest i 2020.
2   
En adskillelse af kirke og stat vil først og fremmest indebære, at kirkens forkyn-
dere ophører med at være offentligt ansatte og dermed sættes fri for de forplig -
telser, der hører med. Adskillelsen vil dog også indebære, at kirken selv vil skulle 
stå for personaleadministration og opkrævning af kontingent og øvrige bidrag. 
1 Løfteparagrafferne §66 ”Folkekirkens forfatning ordnes ved lov” og §69 ”De fra Folkekirken  
afvigende trossamfunds forhold ordnes nærmere ved lov”.
2 https:/ /www.radikale.dk/system/files/Dokumenter/Programmer_Retspolitik_Februar2014.pdf; 
https:/ /fremad.radikale.dk/media/1951/vedtagne-resolutioner-radikale-venstres-landsmoede-
19-september-2020.pdf (s. 8).
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 29. maj 2021.
3
Samtidig vil opgaver som civilregistrering ved navngivning, ægteskab med videre 
overgå til de ikke-religiøse offentlige myndigheder som opfyldelse af et legitimt 
ønske fra ikke-folkekirkelige kredse.
En adskillelse af kirke og stat vil dog ikke kun vedrøre præsterne og de øvrige 
ansatte, men også kirkebygningerne. Af historiske grunde bør de overdrages til 
kirken selv, men under de betingelser som i øvrigt gælder for ejerskab af histo -
riske bygninger. Herunder retten til at skille sig af med bygningerne,  hvis man 
ønsker at nedlægge en kirke eller for den sags skyld at afhænde dem alle til 
staten i tilfælde af, at man snarere ønsker en position som lejer. Der skal gives 
mulighed for at få tilskud til såvel vedligeholdelse som til kulturelle aktiviteter i 
bygningerne i form af kirkekunst, kirkemusik og andet.
Som grundloven er udformet i dag, er det imidlertid ikke muligt at gennemføre 
alle ændringerne. Man kan imidlertid gennemføre en del af dem inden for de 
eksisterende rammer i regi af den rammelov for folkekirken, som grundloven 
siden 1849 har stillet i udsigt. 
Med vedtagelsen af rammeloven, eller kirkeloven, vil folkekirken kunne få en 
mere selvstændig status og blive i stand til at deltage i en dialog om sit fremti-
dige forhold til staten. Radikale Venstre vil bidrage til denne dialog ved at foreslå 
ændringer i grundloven.
OvERORdNEdE  RELIGIONSPOLITISKE  TILTAG
Ligestilling af livssynssamfund med trossamfund
Indtil kirke og stat kan adskilles ved en grundlovsændring, bør trossamfundslo-
ven – efter norsk forbillede – udvides til at inkludere livssynssamfund.
3  
Ved livssynssamfund forstås almenvelgørende foreninger, der skaber en ramme 
for mennesker med fælles livssyn om ritualer og livets overgange. Livssynssam-
fund kan være foreninger med et filosofisk eller sekulært sigte dog undtaget dem, 
der har bekæmpelse af religion eller livssyn som hovedformål.
Godkendelse af tros- og livssynssamfund bør foregå efter de retningslinjer, som 
er angivet i trossamfundsloven, herunder at udøvelsen af ritualer, skikke og re -
ligiøs undervisning ikke strider mod landets love eller opfordrer til brud på dem. 
Radikale Venstre ønsker, at de så vidt muligt har rammevilkår som svarer til 
folkekirkens med forbillede i de rettigheder, som valgmenigheder har i dag.
Som en grundlæggende frihedsrettighed skal alle tros- og livssynssamfund have 
ret til at gennemføre deres ritualer og øvrige virksomhed på det eller de sprog, 
de ønsker. Radikale Venstre ønsker at fastholde denne praksis, og statsligt tilsyn 
af godkendte trossamfund må ikke indebære, at man pålægger trossamfund at 
skulle oversætte eller sørge for tolkning af deres religiøse handlinger.
På linje med ændringerne af folkekirkens opgaver skal tros- og livssynssamfunds 
civile registrering af fødsler, navngivning, vielser og dødsfald overgå til offentlige 
3 https:/ /www.retsinformation.dk/eli/lta/2017/1533
4
myndigheder. Såvel tros- som livssynssamfund skal efter statslig bemyndigelse 
kunne anlægge og drive egne begravelsespladser.
Som led i ligestillingen skal konfirmationsforberedelsen herefter ikke være en del 
af folkeskoleloven.
Økonomiske forhold
Landets religiøse samfund bør af princip behandles ensartet af det offentlige, 
herunder hvad angår økonomi og beskatningsforhold. På det grundlag ønsker 
Radikale Venstre, at der nedsættes et udvalg, der kan udrede og beskrive de nu-
værende økonomiske relationer mellem stat og kommuner på den ene side og 
henholdsvis folkekirken og de øvrige trossamfund på den anden side. 
På grundlag af udredningen skal der udarbejdes konkrete forslag til fornyede 
relationer, som bør være i tråd med følgende overordnede principper:
Indtil kirke og stat er adskilt ved en grundlovsændring, skal godkendte tros- og 
livssynssamfund, der ønsker det kunne få statslig understøttelse af opkrævning 
af medlemsbidrag på linje med, hvordan staten understøtter folkekirkens op -
krævning af kirkeskat. 
Efter en grundlovsændring skal private bidrag til godkendte tros- og livssynssam-
fund ikke længere kunne trækkes fra på selvangivelsen.
Staten skal kunne yde tilskud til alle tros- og livssynssamfunds kulturarvsforvalt -
ning og kulturelle praksis, herunder folkekirkens – det vil sige til religiøse byg-
ninger, deres kunstværker og den kunst, der udøves i den. 
Indtil adskillelsen af kirke og stat er gennemført, skal de statslige bidrag til 
folkekirken målrettes til samme formål, mens forkyndelse, herunder aflønning af 
præster, skal finansieres af kirkeskatten.
Ejerskabet til kirkebygningerne bør afklares endeligt med henblik på, at kirken 
selv får entydig råderet over dem – og ansvar for dem – dog med særlige forplig-
telser for bevaringsværdige historiske bygninger. Hvilke dele af kirken, som skal 
have råderetten, bør afgøres af kirken selv, hvilket blandt andet forudsætter, at 
kirken får en beslutningsstruktur i form af en rammelov – som beskrevet i det 
følgende afsnit.
FOLKEKIRKENS STyREFORM  FREM  
MOd EN  GRuNdLO v SæNdRING
Formål med ændringerne
Indtil vi med en grundlovsændring kan foretage en egentlig adskillelse af kirke 
og stat, må det primære formål med en ændring af styreformen være at skabe så 
stor armslængde som muligt mellem regeringen (herunder et eventuelt kirkemi-
nisterium) og folkekirken selv.
5
Kirken vil naturligvis være underlagt landets øvrige love, herunder lovgivning 
om foreninger og trossamfund generelt, men efter en overgangsperiode skal lov-
givningen ideelt set ikke længere diktere den styreform, som kirkens medlemmer 
selv skal have mulighed for at vælge. 
Opfyldelse af løfteparagraffen, grundlovens § 66, tolkes dermed reelt som etabler-
ing af en overgangsordning.
Denne overgangsordning kaldes herefter ”Rammeloven”. Nedenfor gives et ek-
sempel på, hvordan en sådan rammeordning kunne tage sig ud.
Etablering af styrende organer i kirken
Rammeloven kan etablere to nationale, styrende organer: Kirkemødet og Kirke-
rådet. Herudover forudsættes det, at den eksisterende decentrale struktur med 
menighedsråd, provstiudvalg og stiftsråd fortsætter – indtil kirken selv beslutter 
andet.
Kirkemødet
Kirkemødet er kirkens øverste myndighed, som mødes minimum én gang om 
året og tager beslutninger med ordinært flertal. Dog kræver det 2/3 flertal ved to 
møder med minimum tre måneders mellemrum for, at kirkemødet kan nedlægge 
sig selv.
Mødets sammensætning af delegerede kan ændres af kirkemødet selv ved 2/3 
flertal, men indtil eventuelle vedtagne ændringer sammensættes det efter føl-
gende principper (hvilket vil resultere i en forsamling på cirka 400 delegerede):
•	 Hvert	stift	kan	sende	én	ordinær	delegeret	pr.	10.000	medlemmer.
•	 Ud	af	de	ordinære	delegerede	kan	højst	1/3	være	ansatte	i	folkekirken.
•	 	Indtil	 andet	 besluttes,	 er	 medlemmerne	 af	 de	 nuværende	 stiftsråd	 fødte	
delegerede.
Kirkerådet
Kirkerådet er folkekirkens administrative ledelse som vælges af kirkemødet, og 
rådet skal varetage de administrative opgaver, der i dag varetages af Kirkemini-
steriet. Kirkemødet kan vælge at etablere et lønnet sekretariat for rådet.
Kirkemødet kan også med 2/3 flertal ændre reglerne for valg til kirkerådet, men 
indtil eventuelle vedtagne ændringer vælges det med følgende sammensætning:
•	 Rådet	skal	bestå	af	5	gejstlige	og	10	læge	medlemmer	af 	kirken.
•	 Blandt	de	gejstlige	medlemmer	skal	der	være	mindst	én	biskop.
Menighedsråd, provstiudvalg og stiftsråd
Menighedsrådene består, indtil kirken selv vælger at ændre det, af de valgte med-
lemmer i sognene samt præsterne. Flere sogne kan vælge et fælles menigheds-
råd. Valgmenigheder vælger en bestyrelse.
6
Provstiudvalgene består, indtil kirken selv vælger at ændre det, af provsten, en 
præsterepræsentant og en række læge medlemmer valgt af menighedsrådene.
Stiftsrådene består, indtil kirken selv vælger at ændre det, af biskoppen samt 
repræsentanter for menighederne, præsterne og provsterne.
Regler for eventuelle øvrige styrende organer fastlægges af kirkemødet.
Økonomi
Kirkeskatten udskrives af kirkemødet. Kirkemødet kan vælge at uddelegere lokal 
udskrivning af kirkeskat til øvrige organer.
Kirkerådet administrerer kirkens midler under ansvar for kirkemødet og vareta-
ger herunder aflønning af personale. Aflønning af lokalt personale kan, på linje 
med lokal skatteudskrivning, uddelegeres til lokale organer.
7
RADIKALE V ENSt RE
MAJ 2021


---

# [PDF] et-baeredygtigt-sundhedsvaesen_program-vedtaget-af-radikale-venstres-hovedbestyrelse-22-03-2025-final.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/ecylwafz/et-baeredygtigt-sundhedsvaesen_program-vedtaget-af-radikale-venstres-hovedbestyrelse-22-03-2025-final.pdf

Et bæredygtigt 
sundhedsvæsen 
 Programmet er vedtaget af  
Radikale Venstres Hovedbestyrelse 
den 22. marts 2025 og har en levetid 
på fire år
Radikale Venstre arbejder for et bæredygtigt 
sundhedsvæsen, som kan håndtere både 
nutidens og fremtidens udfordringer. Vores 
sundhedsvæsen er stærkt, men står samtidig 
over for en række væsentlige udfordringer, 
der kræver nye løsninger for at sikre dets 
bæredygtighed. Bæredygtighed skal 
derfor være det overordnede mål for vores 
sundhedspolitik, hvor økonomiske, sociale 
og miljømæssige hensyn integreres, så vi 
skaber et system, der både fungerer nu og  
i fremtiden.
Radikale2 / 18
Sundhedsvæsenet står over for fem store udfordringer: 
1. Manglende sammenhæng og ineffektive strukturer
2. Ulighed i adgang til sundhedsydelser
3. Øget efterspørgsel
4. Mangel på sundhedspersonale
5. En forsømt psykiatri
Udgangspunktet for dette program er - på baggrund af 
robustheds- og sundhedsstrukturkommissionernes arbejde 
- at komme med Radikale Venstres retning og løsninger for 
fremtidens sundhedsvæsen inden for afgrænsede områder:
1) Principper
2) Børn
3) Voksne
4) Ældre 
Radikale Venstres svar på sundhedsvæsenets 
udfordringer består af: 
Principper for fremtidens sundhedsvæsen, som vægter 
samarbejde, borgerinddragelse, fornuftigt ressourceforbrug, 
lighed, værdighed og evidens.
Radikale3 / 18
Særligt prioriteres sundhedsfremme og forebyggelse for børn 
og unge med fokus på vaner, mental trivsel og sunde miljøer, 
for at vi får flest raske leveår og undgår unødige patienter. 
Sundhedsvæsenets fokus for voksne bør være på 
differentierede sundhedsydelser, tidlig opsporing og fleksible 
løsninger for alle, men særligt udsatte borgere. 
Endelig har vi vægt på nærhed og kvalitet i ældreplejen samt en 
styrket indsats for psykiatri, akutte sygdomme og social støtte.
Alt sammen for at sikre et sundhedsvæsen, der både er 
effektivt og inkluderende, og som vi kan overlevere med god 
samvittighed til næste generation.
Principper for fremtidens sundhedsvæsen
Samarbejde
Indretningen af sundhedsvæsenet vil kræve et godt og stærkt 
samarbejde for at fungere effektivt. Radikale Venstre arbejder 
for et sundhedsvæsen med stærke, borgernære og lokale 
tilbud til udsatte borgere og borgere med kronisk sygdom, og 
for et specialiseret sygehusvæsen med høj kvalitet for alle 
borgere.
 
Radikale Venstre mener, at
• Sundhedsrådene vil i udgangspunktet skulle styre driften af  
 den nære sundhed og optimere denne. Sundhedsrådene  
 bør  også påtage sig populationsansvar og en aktiv 
 koordinerende rolle i forebyggelse og i at fremme adfærd,  
 som giver sundere liv. Vi ønsker, at Sundhedsrådene   
 sætter fokus på udvalgte målgrupper og muligheder for at  
 løse opgaver videst muligt i nuværende strukturer og ikke  
 på at opbygge nye institutioner. Sundhedsrådene skal   
 sikre placeringen af rehabilitering. Kommuner skal have   
  tilstrækkelig kritisk masse og specialiseringsgrad. 
•  Samarbejdet mellem aktørerne i forhold til forebyggelse,  
 rehabilitering og behandling efter sygehusindlæggelser  
 skal  være velfungerende. Sygehuspersonalets daglige   
 ekspertise skal udnyttes udenfor sygehusene, og vi bakker  
 op om, at specialister kan kontaktes, eller at sygehuslægerne  
 har ansvaret for patienter i 96 timer efter udskrivelse, så  
 direkte faglig sparring mellem ansvarlige behandlere er   
 muligt.
• Det skal være attraktivt at være praktiserende Iæge, især i  
 yderområderne.
• PLO-modellen med justeret ydernummerordning er et godt  
 udgangspunkt for at sikre Iægedækning suppleret med andre  
 ansættelsesformer.
•  Sundhed er en offentlig kerneydelse. Vi går ind for et stærkt  
 samarbejde mellem offentlige op private aktører.
Radikale4 / 18
Radikale5 / 18
•  Det skal være muligt at tegne private sundhedsforsikringer,  
 men vi prioriterer, at det offentlige sundhedsvæsen bliver  
 så veldrevet, at incitamentet til at tegne en privat forsikring  
 reduceres.
•  Offentligt henviste patienter skal sikres tilstrækkelig  
 adgang til behandling hos private sundhedsudbydere, der  
 både arbejder under overenskomst med regionerne (har  
 ydernummer) og samtidig tager private kunder; fx ved 
 aftaler, der forpligter private sundhedsudbydere til at   
 anvende en rimelig del af deres arbejdstid på at behandle  
 offentligt henviste patienter (fx et bestemt antal timer eller  
 minimumsomsætning).
 
Borgerinddragelse
Radikale Venstre ønsker borgerindflydelse på sundheds-
væsenet, som fortsat skal ledes af direkte folkevalgte i dialog 
med sundhedsfaglige og andre eksperter. Regionspolitik skal 
prioriteres Iigesom national- og kommunalpolitik. 
Radikale Venstre mener, at:
• Sundhed skal som central velfærdsydelse være underlagt  
 demokratisk kontrol, og regionsrådet skal være folkevalgt.
•  Der skal holdes fokus på de underliggende årsager og   
 helheden, når medierne fokuserer på enkeltsager.
•  En offentlig debat om prioritering skal skabe forventnings- 
 afstemning om fremtidens sundhedsvæsen, så ændringer  
 kommunikeres klart og borgerne føler sig trygge.
 
Fornuftig ressourceanvendelse
Radikale Venstre vil sikre et bæredygtigt sundhedsvæsen 
med prioritering af ressourcer og langsigtede løsninger — 
økonomisk, socialt og arbejdsmiljømæssigt.
Radikale Venstre mener, at 
• Sundhedsvæsenet skal fokusere på mest mulig sundhed for  
 pengene og langsigtede løsninger, der frigør os fra   
 kortsigtede særinteresser fx ved skarp prioritering i   
 Medicinrådet og sammenhæng mellem effekt og pris ved  
 indkøb af medicin og udstyr.
• Prioritering i sundhedsvæsenet bør ske efter faglige   
 skøn snarere end diagnose. Pakkeforløb skal ses som en 
 retningslinje og ikke en rettighed. Rettigheder og garantier 
 skal i højere grad differentieres evidens- op datadrevet, fx  
 ved inddragelse af kliniske kvalitetsdatabaser.
•  Forebyggelse og sundhedsfremme udgør en meget lille   
 andel af statens sundhedsbudget. Vi vil minimum fordoble  
 investeringen i forebyggelse.
•  Økonomiske nøgletal bør inkludere trivselsøkonomi, hvor  
 blandt andet befolkningens sundhed er en indikator.
•  Der skal være nationale strategier for rekruttering,   
 uddannelse, fastholdelse og efteruddannelse.
•  Systemet for godkendelse af udenlandsk sundheds-  
 personales autorisationer skal tildeles flere administrative  
 ressourcer til hurtigere behandling og oprettelsen af   
 supervisionsansættelser skal prioriteres.
•  Tryghed skal prioriteres for sundhedspersonale.
•  Sikkerhedsforanstaltninger såsom overfaldsalarm bør  
 tilbydes til personale med patientkontakt, hvor der er øget  
 voldsrisiko.
•  Sundhedsvæsnet skal handle ansvarligt i forhold til klima,  
 miljø og biodiversitet.
Radikale6 / 18
Radikale7 / 18
Lighed 
Alle borgere skal have Iige adgang til sundhedsydelser af 
høj kvalitet, uanset køn, deres økonomiske, sociale, etniske 
og geografiske baggrund. Alle sygdomme, også tabuiseret 
sygdom, skal behandles Iige, dvs. efter faglig vurdering. 
Vi ønsker et sundhedsvæsen, der fungerer for alle — ikke 
kun dem, der har de nødvendige ressourcer til at navigere i 
systemet. Ulighed starter tidligt i Iivet og følger ressourcesvage 
gennem Iivet i sundhedsvæsenet, idet de har øget eksponering 
for miljø og livsstilsfaktorer. Det giver en stor forskel både i 
livskvalitet og livslængde afhængig af socioøkonomisk status. 
Reel lighed i sundhedsvæsenet kræver forskellige tilbud til 
forskellige personer. 
 
Radikale Venstre mener, at:
•  Tidlig strukturel forebyggelse og evidensbaserede indsatser  
 skal bruges til at mindske ulighed i sundhed.
•  Kvinders sundhed skal prioriteres i forhold til medicinens  
 effekt og bivirkninger samt forskning i tabuiserede og   
 underbelyste sygdomme fx i et nationalt center.
•  Forskellen i forventet levetid mellem mænd og kvinder skal 
  reduceres ved at støtte mænds Iægesøgning og fælles- 
 skaber.
•  Diskrimination i sundhedsvæsenet over for fx LGBT+,   
 religiøse og etniske minoriteter er uacceptabelt.
• De mest udsatte grupper skal ved hjælp af opsøgende eller  
 lettilgængelige tilbud også sikres adgang til sundhedsydelser.
•  Psykiatriske og somatiske sygdomme skal sidestilles fagligt  
 og økonomisk og begge skal prioritere både forebyggende  
 tilbud og behandling.
•  Personer med handicap skal behandles som ligeværdige  
 borgere og med respekt. Økonomiske hensyn bør aldrig   
 føre til uværdig behandling. Fx bør aktivitetshjælpemiddel til  
 mennesker med handicap prioriteres som andre hjælpemidler  
 til mennesker med handicap.
Værdighed
Radikale Venstre mener, at sundhedsydelserne skal gives med 
grundlæggende respekt for det enkelte menneske og tilpasse 
den enkelte borgers behov, ønsker og ressourcer. Samtidig skal 
vi sikre, at ydelserne leveres tæt på borgernes dagligdag uden 
at det går ud over den faglige kvalitet og sikkerhed. 
 
Radikale Venstre mener, at:
• Alle simple behandlinger skal tilbydes så tæt på patienternes  
 hjem som muligt. 
•  Højt specialiseret behandling skal være samlet i stærke
  faglige miljøer for udvikling af uddannelses- og forsknings- 
 aktivitet, der kan tiltrække nødvendige kompetencer og   
 ressourcer. 
Evidens
Sundhedsvæsenet skal som udgangspunkt baseres på
evidensbaseret behandling og nyeste forskning. Vi skal
 investere i forskning og innovation for forbedrede behand-
lingsmuligheder for kommende generationer. 
Radikale Venstre vil arbejde for, at: 
•  Sundhedsvæsenet er på forkant med den teknologiske,   
 medicinske og faglige udvikling, og sikrer en økonomisk   
 fornuftig implementering af ny behandling og teknologi. 
• Sundhedsvæsenet skal sikres bedre diagnostiske værk- 
 tøjer, så sygdom påvises hurtigere og raske undgår unødig  
 behandling. 
• Styrket forskning – gerne i samarbejde med eksterne aktører. 
Radikale8 / 18
Radikale9 / 18
Et sundt liv starter med børn og unge
Børnelivet danner grundlaget for et sundt liv og behovet for 
sundhedsydelser senere i Iivet. Mennesker udvikler deres 
vaner i barndommen og ungdommen. Sundhedsfremme 
og forebyggelse af sundhedsskadelige vaner er derfor en 
livslang indsats, som starter tidligt, hvis det massive pres på 
sundhedsvæsenet ikke skal fortsætte fremover. Uddannelse er 
den tilegnelse med størst betydning for menneskers evne til at 
håndtere egen sundhed.
Sundhedsfremme og forebyggelse
Vi prioriterer sundhedsfremme og forebyggelse højt, særligt 
strukturel forebyggelse som er effektivt og bekæmper 
ulighed. Vi arbejder for, at den nye Folkesundhedslov skal 
dække bredere end kommuner og sikre, at sundhedsfremme 
bliver tænkt ind alle steder, hvor der vedtages love og regler, 
som kan påvirke dette. Fx i forbindelse med byplanlægning, 
arbejdsmarkedspolitik, fødevarepolitik osv. Radikale Venstre 
mener, at vi som borgere har mulighed og ansvar for at træffe 
gode valg, men også at vi som samfund gennem oplysning, 
indretning, incitamenter og regulering har ansvaret for at 
understøtte det sunde liv.
De første 1.000 dage er vigtige for barnets udvikling
Radikale Venstre mener derfor, at der skal udvikles og tilbydes 
støttetilbud til nye forældre med behov, fx landsdækkende 
udbredelse af sundhedsplejens hjemmebesøg i udsatte familier 
ved 1/2 år og 3 år.
Tobak og nikotin
Den største forebyggelige risikofaktor for sygefravær, førtids-
pension, social ulighed i sundhed, dårligt helbred og tidlig død 
er tobak og nikotin. Tobak er en risikofaktor uden en gylden 
middelvej. Al brug af tobak og nikotin er skadeligt. Radikale 
Venstre arbejder derfor for en tobaks- og nikotinfri fremtid. 
Samtidig er incitamentsstrukturen uhensigtsmæssig for staten, 
idet tobaksafgiften genererer en indtægt, hvilket mindsker
incitamentet til at begrænse nikotinafhængighed i fremtiden.
Radikale Venstre mener, at en pakke cigaretter og andre 
nikotinprodukter bør koste minimum 100 kr. og at der bør 
være en minimumsafgift i EU for at undgå øget grænsehandel. 
Vi støtter forebyggende indsatser imod tobaks- og nikotin-
forbrug herunder styrket håndhævning af salgsforbud af 
nikotinprodukter til børn.
Tobaks- og nikotinafgifter bør gå til en fond med armslængde 
til det politiske system, øremærket til langsigtet strukturel 
forebyggelse. Vi står fast om konventionerne herunder 
Framework Convention for Tobacco Control.
Alkohol 
Vores politiske holdninger til alkohol kan Iæses i programmet 
Radikale Venstres nationale alkoholpolitiske program.
Fysisk aktivitet og madkultur
Fysisk inaktivitet og overvægt forårsager sygdom, nedslidning 
og tidlig død. Overvægt er den ‘nye normalvægt‘ og prognoser 
peger på at andelen af befolkningen med overvægt vil gå fra 
55 % til 66 % i løbet af få år, men allerede før skolealderen og 
i løbet af skolealderen er børn også eksponerede for risiko for 
overvægt. Vi arbejder for en sund og aktiv kultur fra barnsben. 
Fysisk aktivitet og trivsel går hånd i hånd og skal leges ind. 
Madkultur fokuserer på gode råvarer og kostråd og skal ikke 
bidrage til udskamning, selvværdsproblemer eller urealistiske 
kropsidealer.
Radikale Venstre mener, at grundskolens rolle er vigtig for 
sundheden. Vi arbejder for udbredelse af vores initiativ om 
skolemad, der sørger for sund mad og madkultur i modsætning 
til ultraforarbejdet mad; og vi støtter initiativer der styrker 
lærerne i at inkludere fysisk aktivitet, som fx ‘Udeskole‘; 
Iigesom vi støtter fri- og tilskudsordninger for fritidsaktiviteter i 
kommuner.
Radikale10 / 18
Radikale11 / 18
Mentalt helbred
Unges mistrivsel op psykiatriske diagnoser skal adskilles. 
Afvigelser fra normalen bør ikke sygeliggøres. Vi anerkender 
de store udfordringer med psykiatrisk udredning, og påpeger, 
at visitation af særtilbud i folkeskolen ikke er en Iægelig 
opgave, men i højere grad bør løses af andre faggrupper fx 
socialrådgivere.
Radikale Venstre mener, at psykologordningen (tilskud 
under sygesikringen) skal revideres, så flere med behov for 
psykologhjælp får lettere og hurtigere adgang. Vi støtter 
organisationer i civilsamfundet som en ressource for 
mennesker med psykiske problemer. Tilbuddet om vederlagsfri 
psykologhjælp bør udvides fra unge, også under 18 år, med 
depression og angst til flere psykiatriske diagnoser, ligesom vi 
arbejder for støtte og udvidelse af specialtilbud på gymnasiale 
uddannelser (fx mennesker med autisme). 
Radikale Venstre mener, at børn og unge, hvis forælder/
forældre lider af psykisk sygdom og/eller misbrug, bør have 
ret til relevant vejledning og terapi, og at personer, som 
udskrives med en spiseforstyrrelse, bør tilbydes udekørende 
spiseteams, så de fortsat kan få hjælp til måltider, mens 
der laves mindst mulig indgriben i deres hverdag. Vi vil 
styrke børneungdomspsykiatrien, Pædagogisk Psykologisk 
Rådgivning (PPR) og Specialpædagogisk Rådgivning (SPPR) 
til gavn for både børn og unge i mistrivsel, neurodivergente 
(fx ADHD) børn og unge, og børn og unge med psykiske 
sygdomme. Vi ønsker en mere fleksibel overgang fra børne- og 
ungepsykiatrien til voksenpsykiatrien.
Et sundhedsvæsen for de voksne
For de fleste voksne fylder sundhedsvæsenet heldigvis ikke 
meget, men skal fungere, når man har brug for det. 
Radikale Venstre vil arbejde for et fleksibelt sundhedsvæsen 
med Iet adgang for alle. Samtidig er vores mål, at 
sundhedsvæsenet leverer høj faglig kvalitet, giver stor 
patienttilfredshed og sikrer en fornuftig udnyttelse af de 
tilgængelige ressourcer.
Radikale Venstre mener, at standardtider for opfølgning i 
ambulatorier i Iangt højere grad bør erstattes af tider, der 
gives efter patienternes konkrete behov. For både patienter og 
samfund er der store fordele ved tidlig opsporing af sygdomme. 
Radikale Venstre ønsker at understøtte dette med samtidigt 
fokus på en fornuftig anvendelse af sundhedsvæsenets 
ressourcer. Vi går derfor ind for mere differentierede 
screeninger, hvor ikke alle borgere tilbydes ens undersøgelser, 
men i stedet udvalgte grupper med evidens for, at indsatsen vil 
have et rimeligt udbytte i forhold til ressourceforbrug og risici 
for patienterne.
Udsatte borgere (fx hjemløse, misbrugere, personer med 
psykisk sygdom) vil have svært ved at få adgang til almen 
medicinsk hjælp, selv hvis der sikres god Iægeadgang i hele 
 Iandet. Radikale Venstre vil arbejde for, at der til denne gruppe 
borgere etableres nogle særlige, håndholdte tilbud,  
fx udgående funktioner fra hospitalerne, åbne adgange til  
Iægeklinikker og/eller samarbejde med civilsamfunds-
organisationer. 
Radikale Venstre mener, at det er vigtigt, at der løbende er 
fokus på tilstrækkeligt med udsatte-kompetencer og fleksible 
løsninger i sundhedsvæsenet.
Fødsler og fertilitet
Radikale Venstre vil arbejde for stærke, offentlige fødselstilbud, 
med høj faglighed og mor-barn-sikkerhed, hvor personalet 
har tid til de fødende. Radikale Venstre ønsker fødeafdelinger 
med høj kvalitet og nærvær. De fleste graviditeter er 
Radikale12 / 18
Radikale13 / 18
heldigvis ukomplicerede, men da der kan være uforudsete 
komplikationer, er det vigtigt, at der er plads til alle gravide på 
de offentlige fødeafdelinger. Vi respekterer den gravides ret til 
at vælge et privat alternativ, men er opmærksomme på, at det 
offentlige fungerer som sikkerhedsnet for private tilbud.
Radikale Venstre ønsker et højere vidensniveau om årsager til 
infertilitet, samt at støtte familier med fertilitetsproblemer. Vi 
ønsker at gøre det lettere at være børnefamilie, også i en tidlig 
alder, da alder er vigtigste faktor for fertilitet. 
Psykiatri
Radikale Venstre mener, at der bør ske en kvalitetsudvikling 
i psykiatrien, jf. 10-årsplan for psykiatrien, så der stilles 
samme krav til kvalitet og evidens som i somatikken. Det 
samme gælder socialpsykiatrien. Psykiatriske patienter, 
særligt de dårligste, herunder psykiatriske patienter med 
misbrug, skal støttes Iangt bedre i brug af rehabilitering og i at 
navigere i sektorovergange. Mange mennesker med mentale 
helbredsproblemer får ikke hjælp i tide.
Sektorovergange er svære at navigere i og psykiatriske 
patienter har behov for hjælp fra mange forskellige instanser, 
så de skal have håndholdt støtte. Sundhedsvæsenet bør 
nedbringe overdødeligheden blandt psykiatriske patienter. 
Overdødeligheden skyldes delvist, at somatiske sygdomme 
behandles utilstrækkeligt, og at forebyggende behandling samt 
screening er mangelfuld. 
Radikale Venstre mener, at misbrugsbehandling skal styrkes og 
samles regionalt, samt at der skal investeres mere i forskning 
i psykiske lidelser og behandling. Samarbejdet om sygdomme, 
med både somatisk og psykisk komponent skal styrkes, fx 
ved at ansætte en almen praktiserende læge på psykiatriske 
afdelinger. Psykiatriske patienter skal have lettere overgang fra 
sygehus til fx misbrugsbehandling og botilbud.
Akutte sygdomme og skader
Sundhedsvæsenets akutberedskab er essentielt. Det er altid 
væsentligt, at hjælpen kan nå rettidigt frem, og at kapaciteten 
er tilstrækkelig. Radikale Venstre støtter udvikling, der hjælper 
til en mere smidig og effektiv udnyttelse af de tilgængelige 
ressourcer, fx dynamisk placering af ambulancer, brug af 
paramediciner-bemandede akutbiler, der kan hjælpe med 
korrekt visitation og samarbejde med brandstationer om hurtig 
hjælp til hjertestop. 
I dag har akutberedskabet i stigende grad en vigtig rolle i 
diagnosticeringen af patienter. Radikale Venstre vil gerne 
understøtte denne udvikling. Vi vil fremme akutberedskabets 
og vagttelefonernes samarbejde med lokalt forankrede 
sundhedspersoner for at undgå unødvendige indlæggelser. Der 
bør sikres adgang til relevant kommunikationsplatform.
Radikale14 / 18
Radikale15 / 18
Et sundhedsvæsen tæt på de ældre
Vores samfund vil fremover bestå af flere ældre og flere med 
multiple sygdomme. Højere forventninger til sundhedsvæsenet 
lægger samtidig et større pres på systemet end tidligere. Ældre 
borgere har især behov for sundhedsvæsenets ydelser, ofte i 
kombination med pleje og omsorgsydelser.
Radikale Venstre ønsker, at sundhedsvæsenet indrettes, så 
det tilgodeser de ældres behov. Ældre er forskellige og det 
må tilbuddene også godt være. Det kan være, at man kan 
tilrettelægge behandling og kontrol på en måde, der giver plads 
til et aktivt seniorliv. Det kan være at undgå unødig transport 
samt koordinering mellem behandling, genoptræning og pleje, 
hvilket vil være stadigt mere aktuelt med stigende alder.
Strukturer der giver mening
Sundhedsvæsenet lider under mangel på sammenhæng 
mellem sektorer og behandlere samt ineffektive strukturer. 
Radikale Venstre vil reformere og skabe et sundhedsvæsen, 
hvor velfærdsteknologi og koordination sikrer mere effektiv 
behandling og bedre udnyttelse af ressourcerne. Borger-
nærhed skal være en prioritet særligt for de ældre og multi-
syge, så behandlingstilbud kommer tættere på borgernes liv og 
dagligdag fx udkørende eller lokalt sundhedscenter.
Vi vil fremme digitalisering og velfærdsteknologi, brugen 
af telemedicin og A.I. og have en national digital platform 
for sundhedsdata, der hindrer redundante undersøgelser. 
Teknologien skal udvikles i samarbejde med klinikere. Vi vil 
sikre, at disse teknologier styrker borgernærhed, da de vil 
gøre det muligt for borgerne at få mere sammenhængende og 
effektiv behandling, ofte uden behov for at møde fysisk op.
Vi arbejder for en ansvarlig enhed i sundhedsvæsenet, som 
kan lette udfordringer med sektorovergange og forhindre 
kassetænkning. Patienter med livstruende og andre alvorlige 
kroniske tilstande har fordel af forbedret koordination, da 
ulighed i sundhed fx opstår ved udfordringer i sektorovergange 
mellem sygehus, rehabilitering og/eller ældrepleje.
Vi vil reformere brugerbetalingen til den lette del af sundheds-
væsenet (fysioterapi, psykolog, tandlæge, kiropraktik), så 
økonomiske barrierer ikke hindrer adgangen til nødvendige 
behandlinger, der forebygger ressourceforbruget i den dyre 
del: det specialiserede sundhedsvæsen. Radikale Venstre 
vil sikre lighed ved at sørge for, at udsatte grupper med lav 
indkomst eller høj sundhedsrisiko får reduceret eller afskaffet 
brugerbetalingen, og får fordelt egenbetaling på medicin ud 
over året.
Et stærkere samarbejde med private aktører kan frigøre 
ressourcer og forbedre effektiviteten. Vi skal gøre op med 
vanetænkning og fastlåste strukturer og være klar til at indgå i 
partnerskaber, hvis det giver mening for borgere og samfund.
Personale
Stigende mangel på sundhedspersonale og et presset 
arbejdsmiljø påvirker særligt ældre i de dele af Iandet, der i 
forvejen kræver øjeblikkelige løsninger. Mennesker med kronisk 
sygdom skal så vidt muligt tilses mere lokalt, Iigesom borgere 
skal tilbydes rehabilitering i nærområdet.
Vi vil reformere de økonomiske incitamentsstrukturer, så der 
skabes bedre vilkår for samarbejde og vidensdeling på tværs af 
sektorer. Ressourcerne skal prioriteres der, hvor der er behov 
og mangel. Lægedækning i udkantsområderne styrkes ved 
differentieret basishonorar fx øget honorarer i yderområder og 
enklere honorarstruktur med højere basishonorar.
Arbejdsmiljøet for plejepersonale skal forbedres for at skabe 
et mere effektivt og trivselsfremmende arbejdsmiljø. Fleksible 
faggrænser skal indføres for at sikre bedre udnyttelse af 
personalets kompetencer.
En værdig afslutning
Når livets afslutning nærmer sig, vil der være behov for 
sundhedsvæsenets ydelser i kombination med palliativ pleje 
enten fra hospital, hospice eller kommune. Der kan være et 
ønske, at Iivet skal rinde ud i eget hjem, og at behandling og 
pleje skal kunne tilrettelægges herefter.
Radikale16 / 18
Radikale17 / 18
Der skal udvikles boformer som tilgodeser det stigende antal 
ældre og deres forskellige behov; herunder demenspladser 
over hele Iandet, samt til borgere, der ikke er plejekrævende, 
men som gerne vil bo tæt med andre grundet tryghed og 
selskab.
Vi prioriterer “fælles beslutningstagen” mellem patienten og 
de sundhedsfaglige, og det er især vigtigt for alvorligt syge, 
palliative og ældre patienter, ift. afvejning mellem livskvalitet vs. 
livslængde.
Specialiseret palliativ hjælp skal styrkes på sygehusene ved 
efteruddannelse om palliation, både i forhold til symptom-
lindrende behandling og kommunikation om døden. Sam-
arbejdet med hospices skal også bruges til vidensdeling om 
palliation.
Radikale18 / 18


---

# [PDF] program-for-ungdomsuddannelser-aug-2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/waffvkf3/program-for-ungdomsuddannelser-aug-2023.pdf

Vedtaget af 
Radikale Venstres hovedbestyrelse
August 2023
PROGRAM FOR 
UNGDOMSUDDANNELSER
22
Radikale Venstre ønsker, at spektret af ungdomsuddannelser, dvs. erhvervsuddannelser, 
gymnasiale uddannelser, den forberedende grunduddannelse og andre uddannelser for 
unge, som f.eks. Særligt Tilrettelagt Uddannelse (STU), tilsammen udgør et fuldt dæk-
kende tilbud til alle unge.
Det skal gælde uanset økonomisk eller social baggrund og psykiske eller fysiske forhold 
for den enkelte unge, når vedkommende selv er klar til uddannelse. I det følgende 
præsenterer Radikale Venstre et program, som beskriver nødvendige betingelser for at 
opfylde disse ønsker, bl.a. gennem øget ligestilling af de enkelte tilbud.
På tværs af ungdomsuddannelserne skal alle unge opleve, at de gennem skolen opnår 
en dannelse, der fører til personlig myndighed, evne til selvstændig stillingtagen, kritisk 
sans og forudsætningerne for aktiv medvirken i et demokratisk samfund. Herudover at de 
opnår en bred faglig viden, faglige kompetencer og praktiske færdigheder.
Radikale Venstre mener, at alle ungdomsuddannelser skal indeholde alment dannende 
elementer og give den enkelte elev mulighed for at udvikle sin egen identitet og person-
lighed i et læringsfællesskab, der samtidigt åbner sig mod det omgivende samfund.
Unge skal gennem deres uddannelse have mulighed for at overskride deres egen verden 
samt opnå en anerkendelse af, at målbare faglige kompetencer ikke kan stå alene, men at 
dannelse også er at kunne forholde sig til mange forskellige former for viden og praksis-
ser.
Ungdomsuddannelserne skal samtidigt udvikles sammen med de unge, og eleverne på 
dem skal have mulighed for at påvirke deres egen situation gennem et aktivt og velfun-
gerende elevdemokrati. Elevråd og elevrådsrepræsentanter skal være rygraden i et reelt 
elevdemokrati. Ungdomsuddannelserne skal ligestilles, når det gælder den prestige, de 
har i samfundet, gennem en større økonomisk ligestilling af ungdomsuddannelserne og 
skabelsen af gode skole- og ungdomsmiljøer på alle ungdomsuddannelser.
33
VEJLEDNING OG OPTAG
For at kunne træffe et kvalificeret valg af ungdomsuddannelse, skal elever i grundskolen 
opnå indblik i nogle af de fag og arbejdsformer, der kendetegner hver af de forskellige 
typer af ungdomsuddannelser, gennem kvalificeret og relevant vejledning. Det kræver 
vejledere, som har et godt indblik i et bredt udvalg af ungdomsuddannelser på tværs af 
fagligheder.
Efter at have modtaget vejledning skal alle unge have adgang til en ungdomsuddannelse, 
som de er motiveret for, og som kan ruste dem til deres videre tilværelse. Hvilken uddan-
nelse, den unge kan optages på, bør ikke alene baseres på et karaktergennemsnit, men 
på elevernes ønsker og evner. Der er således behov for, at flere unge vælger en erhvervs-
uddannelse, men det skal ikke ske ved at hæve det karakterbaserede adgangskrav til de 
gymnasiale uddannelser, men derimod ved at gøre erhvervsuddannelserne mere attrak-
tive. Endelig skal det være muligt at tilmelde sig den forberedende grunduddannelse 
(FGU), så man kan vælge uddannelsen til og ikke behøver en visitation fra kommunen – 
ligesom information om uddannelsen skal være tilgængelig for alle unge. FGU skal styrkes 
som hovedvejen for de unge, der har brug for ekstra tid til at finde fagligt fodfæste efter 
grundskolen og skal finansieres på samme måde som andre ungdomsuddannelser, så 
kommunernes økonomi ikke spiller nogen rolle for, om de unge bliver visiteret til FGU.
Optagelsessystemet bør derfor stræbe imod at imødekomme evner og ønsker hos elev-
erne, idet der samtidigt skal ske en afvejning af samfundets behov og mulighed for at 
sikre et geografisk dækkende tilbud af forskellige typer ungdomsuddannelser.
Vejledningen på ungdomsuddannelserne til videre uddannelse skal varetages af vejledere 
på uddannelsesinstitutionen, der kender eleverne samt videreuddannelsesmulighederne 
og jobmarkedet for den pågældende ungdomsuddannelse.
LIGESTILLING AF UNGDOMSUDDANNELSER
 
Desværre spiller prestige og omverdenens forventninger indimellem en negativ rolle for 
unges valg af uddannelser. Det kan føre til, at unge vælger den uddannelse, der forventes 
af dem – fremfor den uddannelse, som bedst kan føre dem til at nå deres potentiale og 
udvikle sig fagligt, menneskeligt og socialt.
Radikale Venstre mener, at uddannelse er et gode i sig selv. Derfor giver det ikke mening 
at tale om hverken gode eller dårlige uddannelser eller om overuddannelse. Både for indi-
videt og for samfundet som helhed medfører uddannelse, at vi bliver et rigere fællesskab 
– økonomisk, åndeligt og socialt.
Derfor skal vi skabe gode muligheder for, at unge undervejs eller efter endt ungdomsud-
dannelse kan skifte spor og vælge om gennem suppleringskurser og gode meritsystemer. 
Det kan lette noget af presset på de unges skuldre, når de vælger uddannelse og samti-
digt give dem mulighed for at gå i en anden retning, end den, de først valgte.
44
PLADS TIL ALLE
Der skal i ungdomsuddannelsessystemet både være plads til unge, der trives i et gennem-
snitligt tempo – og til dem, som har brug for ekstra tid eller omvendt gerne vil tage deres 
uddannelse i lidt højere tempo. Især er det vigtigt, at der skabes plads til de unge, som 
ikke kan gå den lige vej.
Alle unge skal således have adgang til en ungdomsuddannelse, hvor de oplever at de pas-
ser ind, kan modnes og får de nødvendige redskaber, der fører dem videre i arbejde eller 
uddannelse. Alle uddannelser skal tilbyde et godt socialt miljø, hvor unge kan modnes 
og få opbygget selvtilliden foruden at finde sig selv i et større fællesskab og i samfundet. 
Hverken økonomiske, sociale eller psykiske eller fysiske forhold skal udelukke unge fra at 
tage en ungdomsuddannelse. Det betyder, at vi i højere grad skal sætte eleven før sys-
temet – også når det gælder SU og fraværsregler.
10. klasse skal også fremover være en mulighed i hele landet for de grundskoleelever, der 
har brug for mere tid før valg af ungdomsuddannelse. Uanset om den unge vælger at gå 
i 10. klasse, skal den unge efter grundskolen kunne vælge mellem styrkede ungdomsud-
dannelser, hvor kommuner større metodefrihed i ungeindsatsen for at sikre, at flere unge 
under 25 år kommer i uddannelse eller arbejde.
Alle ungdomsuddannelser skal være rummelige for alle unge uanset køn, seksuel orien-
tering, tro, politisk anskuelse samt national, social og etnisk oprindelse. Vi må ikke være 
blinde for de strukturer, der medfører ulighed, når det kommer til valg af ungdomsud-
dannelser, men fortsat arbejde for at afdække skævheder og afhjælpe dem. Et eksempel 
på en sådan strukturel ulighed er det faglige gab mellem piger og drenge, der begynder 
allerede i grundskolen, hvor der kan være behov for at kigge på undervisningens form, in-
dhold og organisering. Radikale Venstre vil arbejde for mere forskning, der skal give viden 
om årsagerne til det faglige gab mellem kønnene.
Endelig er det vigtigt, at ordblinde og talblinde tilbydes den nødvendige hjælp til at 
gennemføre en ungdomsuddannelse, herunder at der tages hensyn til deres behov i 
tilrettelæggelses- og eksamensformerne. Ordblinde skal være færdigscreenet i grundsko-
len, mens der skal testes for talblindhed på ungdomsuddannelserne, hvis det ikke er sket 
i grundskolen.
GODE UDDANNELSER I HELE LANDET
Unge i hele landet skal så vidt muligt have adgang til et bredt udbud af ungdomsuddan-
nelser.
De tilgængelige ungdomsuddannelser bør således brede sig over både det almene, 
merkantile og tekniske område. For at sikre udbuddet af uddannelser i hele landet og 
de mindre skolers bæredygtighed, kan det derfor være en fordel i tyndt befolkede om-
råder at samlokalisere erhvervsuddannelserne med gymnasiale uddannelser eller andre 
skoleformer. Det bør dog være drevet af et reelt behov og ske ad frivillighedens vej. Der 
bør desuden være både fleksible uddannelsestilbud og tilbud til den voksne målgruppe, 
hvorfor VUC fortsat bør være en mulighed i hele landet.
55
Fordeling af elever skal tage udgangspunkt i elevernes ønsker, samtidigt med at der sikres 
en fordeling, hvor ingen ufrivilligt har mere end 45 minutters transporttid til deres ung-
domsuddannelse. Samfundet skal derfor også prioritere offentlig transport til undervisn-
ing, selvom ruterne i sig selv ikke er økonomisk rentable.
Radikale Venstre ønsker, at fordeling af elever til ungdomsuddannelserne varetages af re-
gionerne, da de har det bedste lokale kendskab til området og til elevsammensætningen 
på de enkelte skoler. Muligheden for at gå på privatgymnasier skal samtidigt bevares.
Tværfaglighed og projektarbejde
Kravene til samfundets og de unges evne til at løse problemer på tværs af sektorer øges 
hele tiden. Radikale Venstre mener, det er en fordel for unges udvikling, at de kan se og 
arbejde på tværs af discipliner, der hvor det giver mening og ligger indenfor den enkelte 
ungdomsuddannelses generelle arbejdsfelt. Derfor bør alle elever på ungdomsuddannel-
serne som udgangspunkt indgå i forpligtende projektarbejder og opleve arbejdsformer, 
der fordrer selvstændighed og samarbejde på tværs af faggrupper og/eller fagdiscipliner.
TRIVSEL OG GENNEMFØRSEL
Alle ungdomsuddannelser skal have levende studiemiljøer, hvor alle kan finde et fælles-
skab. Et særligt fokuspunkt skal være at skabe attraktive, levende og stabile skolemiljøer, 
som modvirker ensomhedsfølelser og frafald – især på uddannelser hvor eleverne er væk 
i længere perioder. 
Alt for mange unge trives ikke. Her skal vi som samfund – gennem regionerne – sikre, 
at alle unge har adgang til hurtig psykiatrisk behandling. Samtidigt bør unge på uddan-
nelsesinstitutioner få tilbud om skolepsykolog, eventuelt suppleret af elevcoaches og 
trivselsvejledere. Særligt sårbare elever og elever med diagnoser skal sikres kvalificeret og 
tilstrækkelig specialpædagogisk støtte.
Den nye digitale virkelighed kræver også et særligt fokus. Selvom digitale krænkelser er 
en sag for politiet, er det også opgave for landets ungdomsuddannelser at lære eleverne, 
hvor grænserne for passende adfærd går på det digitale område.
LÆREPLADSER
Radikale opfordrer til, at der gennem trepartsforhandlinger skabes endnu flere elevplad-
ser. Der er behov for, at virksomhederne tager et større ansvar på de områder, hvor det 
stadig halter med at skaffe rigtige lærepladser. Praktikpladsgaranti med arbejdsmarkedets 
parter for skolepraktik er ikke nok.
Frafaldet på erhvervsuddannelserne skal desuden mindskes gennem bedre forhold i prak-
tikken. Der er også behov for at forbedre forholdene i praktikken med fokus på at garan-
tere et sundt og inkluderende arbejdsmiljø.
66
BROBYGNING OG SÆRLIGE TILRETTELÆGGELSESFORMER
Radikale Venstre ønsker at forbedre brobygningen mellem grundskole og ungdomsuddan-
nelser. Den nuværende brobygning foregår alt for ofte afkoblet fra den daglige praksis. 
Et grundigere brobygnings- og grundforløb kan f.eks. ske gennem et forløb af en måneds 
varighed i løbet af 8. og 9. klasse, hvor eleverne roterer mellem ungdomsuddannelserne 
og får et reelt indblik i uddannelsernes særkende. Det kan både ske som et samlet forløb 
eller brydes op i flere mindre forløb, hvor brobygning og grundforløb indtænkes i grund-
skolens undervisning. Det vil samtidigt give mulighed for et opgør med grundforløbet på 
de gymnasiale uddannelser, som modvirker stabilitet og sociale relationer hos eleverne på 
et kritisk tidspunkt i uddannelsen.
Der skal være et bredt udvalg af undervisnings- og tilrettelæggelsesformer som gør det 
muligt at tage en fleksibel ungdomsuddannelse i harmoni med det enkelte individs livs-
forløb. Blandt andet skal der være gode muligheder for flex- og fjernundervisning og for 
løbende optag, når behovet for og lysten til uddannelse melder sig.
Ligeledes skal der sikres gode rammer for at tage en ungdomsuddannelse med kostsko-
leophold, som er en vigtig skoleform for unge, der af individuelle eller familiemæssige 
årsager har brug for at bo på skolen for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Radikale Venstre vil have genindført mesterlære i en moderne form, hvor det giver ud-
dannelsesmuligheder til flere. Vi skal således give støtte til samarbejdsprojekter, der sam-
men med erhvervsskolerne giver flere unge gode muligheder for at komme i lære. Det 
skal være muligt at tage en teknisk ungdomsuddannelse på nedsat tid, eksempelvis hvis 
den unge er ordblind eller har en diagnose af relevans for indlæringsevnen.
Endelig skal der generelt gives mulighed for forsøg med tilrettelæggelses- og prøve- 
former, der kan udvikle pædagogikken og didaktikken på ungdomsuddannelserne.
FAG
Når det gælder læreplaner for fag og tværfaglige forløb skal der være overensstemmelse 
mellem ambitioner for undervisningen og hvad der er realistisk gennemførligt. Undervis-
ningsministeriet skal arbejde tæt sammen med de faglige foreninger og fagkonsulenterne 
skal igen opprioriteres.
Fagene på ungdomsuddannelserne skal tænkes på langs, så ungdomsuddannelserne 
samarbejder både med fag i grundskole og på videregående uddannelser, hvilket også vil 
lette elevernes overgange mellem uddannelsestrinene.
Erhvervsuddannelser skal have et stærkt fokus på praksis og værksteder, og redskaber 
og maskiner skal derfor være tidssvarende, ligesom underviserne skal kunne undervise 
i de arbejdsformer og teknikker, der er i brug på arbejdsmarkedet nu. Virksomhederne 
investerer løbende i ny teknologi. Derfor vil det være ”win-win”, hvis en stor del af værk-
stedsundervisningen foregår på virksomhederne i et tæt samarbejde mellem ansatte på 
virksomhederne og faglærerne fra skolerne. Det samme gør sig gældende for den værk- 
stedsbaserede undervisning på FGU. Begge steder er der behov for øgede offentlige
77
investeringer, men også for at indgå partnerskaber med arbejdsmarkedets parter for at 
sikre nyt og tidssvarende udstyr.
Nedprioriteringen af sprogfagene skal standses på de gymnasiale uddannelser ved at 
give dem plads i flere studieretninger, ligesom sprogfag også bør være en mulighed på de 
ikke-gymnasiale uddannelser, der hvor det er relevant.
TAXAMETER OG SU
Radikale Venstre vil investere i ungdomsuddannelserne samlet og hæve den generelle 
finansieringsramme per elev på ungdomsuddannelserne. Samtidig skal et nyt taxameter- 
og finansieringssystem sikre ligestilling mellem uddannelserne og mindre negativ konkur-
rence 
Et nyt taxametersystem skal desuden tilgodese uddannelsessteder med et udfordret 
socioøkonomisk elevgrundlag og skal give uddannelsesinstitutionerne mulighed for at 
planlægge mere langsigtet.
Løsningen kunne være et klassetaxameter, der sikrer det grundlæggende økonomiske 
grundlag kombineret med et elevtaxameter, der understøtter de små og mellemstore  
uddannelsesinstitutioner med tyndt elevgrundlag.
SU’en skal bevares i sin nuværende form, da den medvirker til at sikre alle unge mulig-
heden for at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Radikale Venstre opfordrer til, at der ved overenskomstforhandlinger mellem arbejds-
givere og arbejdstagere sikres lærerne pædagogiske og faglige udviklingsmuligheder og 
at lønforhold og arbejdsvilkår giver underviserne ro til at udføre deres arbejde til gavn  
for eleverne.
Uddannelsesinstitutioner skal ikke forvaltes ud fra en markedslogik, men selvejet skal 
politisk underlægges regionerne. Uddannelsesbestyrelserne skal i deres sammensætning 
desuden have et ligeværdigt fokus på alle institutionens ungdomsuddannelser, og et 
erklæret mål skal ikke være økonomisk overskud og vækst men høj faglighed, trivsel og 
uddannelseskvalitet.
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse  
den 26. august 2023
Radikale Venstre
Christiansborg Slotsplads 1
1240 København K
radikale.dk


---

# [PDF] danmarks-udenrigspolitik-frem-mod-2025_jan-2021.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/3yvi1vby/danmarks-udenrigspolitik-frem-mod-2025_jan-2021.pdf

DANMARKS UDENRIGSPOLITIK FREM MOD 2025:
NYE BETINGELSER
2
INDHOLD:
En v ErdE n i opbrud                                                               3
d An MArKS M u LTi LATEr ALE rELAT ion Er                     5
ru SLAnd                                                                                         7
Kin A                                                                                                  9
Ar KTi S                                                                                             11
MELLEMØSTEn  o G nord AFri KA                                      13
udviKL in GSLAnd E                                                                  16
Vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse den 30. januar 2021.
3
dAn MAr KS udE nri GSpoL i Ti K  
Fr EM Mod 2025: n y E bET in GELSEr  
EN v ERDEN I OPBRUD
Danmark er en del af verdenssamfundet, og som et lille land kan vi kun opnå ind-
flydelse og sikkerhed gennem fortsat bilateralt og multilateralt samarbejde, men 
præmisserne er under hastig forandring. Derfor er der behov for at være skarp 
på den nye verdenssituation, samt hvilke værdier og interesser vi skal styre efter.
 
FN (Forenede Nationer), EU (Den Europæiske Union) og Nato udgør grundpillerne 
i dansk udenrigspolitik. Den regelbaserede verdensorden – som er afgørende for 
en småstat – er forankret i FN, men er nu under angreb i en tid, der kalder på glo-
bale løsninger, ikke mindst på områder som klima, miljø, ressourcer og migration 
der udfordres af en betydelig vækst i verdensøkonomien og en ny stor middel- 
klasse. Svækkelsen af EU gennem Brexit og angreb på EU’s liberale værdier brin-
ger det europæiske fredsprojekt i fare. EU har ikke kun givet os øget velfærd, men 
har via sit unikke overstatslige samarbejde givet et land som Danmark trygge 
udenrigspolitiske rammer at handle indenfor. EU og Nato har været så succesrige, 
at deres resultater i dag ofte tages for givet. 
Danmark har gennem de seneste årtier været en tæt og aktiv udenrigspolitisk al-
lieret med USA. Selv om omstændighederne ofte har trukket i den modsatte ret-
ning, har alle amerikanske præsidenter siden 1990’erne ønsket at reducere USA’s 
engagement i global sikkerhedspolitik, især i Europa og Mellemøsten. Tendensen 
er under præsident Trump forstærket og er suppleret med en høj grad af vilkår -
lighed og uforudsigelighed, eksemplificeret af usikkerheden omkring amerikansk 
militært engagement så forskellige steder som i Baltikum og i det nordlige Syrien, 
og et uklart forhold til Nato-pagtens artikel 5 (”musketér-eden”). Dette afspejler 
stærke strømninger som ikke forsvinder foreløbig, og som vi må forholde os til.
Parallelt har vi set den traditionelle amerikanske skepsis over for multilateralt 
samarbejde udarte i en usminket modstand, såvel hvad angår sikkerhedspolitik i 
Nato-regi, som hvad angår handelssamarbejde i WTO-regi (World Trade Organiza-
tion), sundhedssamarbejde i WHO -regi (World Health Organization), FN-samar -
bejdet over en bred kam og dertil også samarbejde om internationale domstole. I 
stedet satser USA i stigende grad på bilaterale aftaler. Alt dette fordrer en styrket 
dansk orientering mod EU. 
Kina har været gennem en forrygende udvikling, siden landet åbnede op, og for-
ventes snart at blive verdens største økonomi. Kina forventer derfor en plads i 
verdensordenen, der matcher dets økonomiske styrke. Samtidig ser vi en kinesisk 
dominans og en ageren på ulige vilkår, som ikke er i vores interesse, mens en 
kritisk og konstruktiv dialog om menneskerettigheder stadig er vanskelig. 
Rusland er på samme tid økonomisk svækket og engageret i konflikter i Ukraine 
og Syrien, mens landets nordflanke åbnes i takt med at havisen smelter. Dette gør
4
vores forhold til Rusland komplekst, og forholdet har siden 2014 været fastlåst på 
grund af aggressionen mod Ukraine. Et forhold, der til dels blokerer vores samar-
bejde på andre vigtige områder – især omkring Arktis. 
Udviklingen i Arktis bringer Rigsfællesskabet i fokus. Klimaændringerne giver på 
samme tid udfordringer, muligheder og usikkerhed omkring fremtiden. I arktiske 
sammenhænge er Danmark en stormagt, der med Ilulissat-erklæringen tog ini-
tiativ til at sikre en fredelig, regelbaseret udvikling til gavn for alle. Vi skal derfor 
nøje overveje tiltag, der sikrer, at denne udvikling fortsætter. 
Mellemøsten har traditionelt været domineret af konflikten mellem Israel og 
Palæstina. Mens denne konflikt fortsætter, og en fredsløsning fortoner sig, 
overskygges konflikten til dels af konflikten mellem Iran og Saudi-Arabien. Mel-
lemøstens og Nordafrikas konflikter har stor betydning for Danmark og det øvrige 
EU – derfor skriger konflikterne på mere udenrigspolitisk handling fra EU’s side. 
Globaliseringen har løftet millioner af mennesker ud af fattigdom, men der er sta-
dig lande, som ikke er i stand til at sikre deres befolkning et værdigt liv. Danmark 
har evnerne, og dermed pligten, til at bidrage til opbygningen af disse landes 
evne til at sikre borgernes rettigheder. 
EN væRDIBASERET  OG PRIORITERET  
UDENRIGSPOLITIK   
Vores udenrigspolitik tager udgangspunkt i FN’s multilateralt forankrede, regel-
baserede verdensorden, der som en central værdi giver alle lande mulighed for at 
agere på lige vilkår. Med afsæt i dette arbejder vi for: 
•	 	løsning	af	fælles	globale	problemer	med	klima,	miljø,	ressourcer,	korruption,	
skattely, menneskerettigheder, sikkerhed og velfærd med FN’s verdensmål 
som den fælles ramme
•	 nedrustning	og	imod	militarisme	og	nationalisme
•	 frihandel	og	pligten	til	at	yde	udviklingsbistand.	
 
Udenrigspolitisk søger vi at fremme disse værdier ved at handle i samråd med 
EU-landene. Vi prioriterer vores udenrigspolitiske indsatser ud fra, hvor vi har 
mest på spil og får mest muligt ud af vores indsats, hvor vi har vores vitale inte-
resser, hvor vi har indgået partnerskaber, og hvor vi har reel indflydelse.
5
DANMARKS MULTILATERALE  
RELATIONER
 
Baggrunden for dansk deltagelse i de multilaterale samarbejder og organisation-
er er vores vitale interesse i et stærkt internationalt regelbaseret system som et 
værn mod vilkårlighed og genindførelse af ”den stærkes ret” som den ledende 
faktor i internationale relationer. Samtidig giver dansk deltagelse adgang til den 
verdenspolitiske scene med en vægt, som langt overgår den danske småstats 
naturlige indflydelse.  
Vores EU-medlemskab falder i en særlig kategori som et overstatsligt samarbej-
de, der er dybt integreret i de fleste politikområder. EU er verdens største øko -
nomiske marked med den indflydelse det giver – og med mulighed for at udgøre 
en selvstændig pol, der er eksponent for et stærkt FN og en regelbaseret verden-
sorden. Det er således i høj grad gennem EU, at Danmark udøver indflydelse i 
de øvrige organisationer. Unionen repræsenterer på denne måde en verdens-
historisk unik samarbejdsmodel, der i stigende grad danner forbillede for andre 
verdensregioner. 
FN er fortsat den eneste organisation, der udgør et forum for alle verdens na-
tioner, og som gennem sine underorganisationer bekæmper klimaforandringer, 
fattigdom og sygdom, forbedrer verdensbefolkningens levevilkår, kæmper for 
menneskerettigheder og lindrer nogle af konsekvenserne af de mange væbnede 
konflikter, der hjemsøger især den 3. verden. 
Nato er hjørnestenen i dansk sikkerhedspolitik, men Nato-samarbejdet er udfor-
dret indefra, især pga. den stigende irrationalitet i USA’s optræden i verden. Det 
stiller krav til de europæiske Nato-allierede og til et øget europæisk forsvarspoli-
tisk samarbejde med udgangspunkt i EU. 
Også organisationer som WTO, Europarådet, OSCE, Nordisk Råd og Arktisk Råd er 
vigtige for Danmark; for WTO’s vedkommende via EU i forhold til regler for sam-
handel, herunder respekt for varestandarder, patentrettigheder osv.; for Arktisk 
Råd en dialog om de muligheder og udfordringer, der viser sig i Arktis i disse år. 
Men lige så vigtigt er det, at disse organisationer udgør vigtige fora for en bre -
dere tillidsskabende dialog mellem verdens nationer. For Danmark er det vigtigt 
at samtænke vores deltagelse i de forskellige organisationer og derved drage fuld 
fordel af de politiske synergieffekter. 
 
 
MåLSæTNINGER  OG POLITIK
 
Det er vigtigt, at de internationale institutioner, som danner rammen for de mul-
tilaterale samarbejder, er så stærke som muligt. Det gælder ikke mindst FN, FN-
organisationerne og EU, ligesom det gælder om at udbygge og værne om de 
internationale konventioner, der fastlægger spillereglerne for staternes adfærd.  
De nærmest tektoniske magtpolitiske forskydninger, som vi oplever i disse år, 
gør det bydende nødvendigt, at Danmark indtager sin fulde plads som ligestillet
6
medlem af EU. De danske forbehold gør, at Danmark – især efter Brexit – får til-
delt en usikker plads i EU’s periferi. Dette bør imødegås via øget samarbejde med 
de øvrige nordiske lande og de baltiske lande – især i Ministerrådet.
Hvis EU fortsat skal spille rollen som den stabiliserende regionale faktor med fokus 
på demokrati og retsstat, er det afgørende, at EU bliver styrket både eksternt og 
internt, herunder at unionen får mulighed for at sikre, at alle medlemslande lever 
fuldt op til de grundlæggende politiske principper.
  
rAdiKALE vEnSTrE viL  dErF or prioriTErE :  
•	 	Fuld	opbakning	til	at	implementere	FN’s	verdensmål,	på	verdensplan	og	i	Dan-
mark. 
•	 	Fuld	opbakning	til	FN-sporet	i	klimapolitikken,	herunder	fortsat	inddragelse	af	
civilsamfundene og private virksomheder. 
•	 	Reformarbejdet	i	FN,	herunder	One UN-arbejdet, reform af Sikkerhedsrådet og 
videreudvikling af de forebyggende stabiliseringsindsatser ved nye konflikter.
•	 	Opbakning	til	at	intensivere	EU-samarbejdet,	 specielt	inden	for	det	udenrig-
spolitiske og sikkerhedspolitiske område. 
•	 Afskaffelse	af	de	danske	EU-forbehold.	
•	 Styrkelse	af	EU’s	beslutningsevne,	herunder	øget	brug	af	flertalsafgørelser.	
•	 	Fortsat	pres,	om	nødvendigt	økonomisk,	på	EU-medlemslande	–	såsom	Polen	
og Ungarn – der fraviger unionens retsstatslige og demokratiske grundprincip-
per.
•	 	Fortsat	dansk	 deltagelse	 og	 opbakning	 til	 de	 øvrige	 internationale	 organisa-
tioner, herunder Den Internationale Straffedomstol, Europarådet og Den Eu-
ropæiske Menneskerettighedsdomstol, WTO, OSCE (Organization for Security 
and Co-operation in Europe), Arktisk Råd og Nordisk Råd. 
•	 	Styrkelse	af	udenrigstjenesten	centralt	og	af	de	danske	missioner	i	udlandet,	
især den danske repræsentation i Bruxelles.
•	 	Øget	dansk	repræsentation	på	højeste	niveau	i	de	internationale	organisationer.
7
RUSLAND  
Under Putins præsidentembede er det gået ned ad bakke med frihed og de -
mokrati herunder er flere journalister og oppositionspolitikkere blevet myrdet. 
Situationen tåler dog ikke sammenligning med sovjettiden. 
Rusland er i dag et land præget af en skrantende råstoføkonomi og økonomisk 
stagnation.	Landet	er	internationalt	isoleret	på	grund	af	konflikten	i	Østukraine	
og annekteringen af Krim. Samtidig må Putins regering håndtere befolkningens 
stigende utilfredshed med manglende reformer, faldende levestandard og stigen-
de undertrykkelse.  
 
MåLSæTNINGER  OG POLITIK 
Sanktionerne har været vigtige for at vise, at det har konsekvenser at bryde folke-
retten, og Danmark skal derfor fortsat ikke anerkende annekteringen af Krim. Vi 
skal både stå fast på folkeretten og sikkerheden for vores Nato-allierede i øst, dog 
uden at presse Rusland op i et hjørne, der kan skabe yderligere konflikter.
Danmark skal således fortsat støtte op om fredsforhandlinger mellem Rusland og 
Ukraine,	så	konflikten	i	Østukraine	bilægges	hurtigst	muligt	og	ikke	længere	står	
i vejen for en normalisering af vores forhold til Rusland.
Udvidelserne af EU og Nato efter murens fald har været med til at skabe sikker -
hed, demokrati og velstand for millioner af østeuropæere. Flere lande vil gerne 
med i klubben. Det er vigtigt, at vi støtter disse lande i deres økonomiske og poli-
tiske udvikling, mens et egentligt medlemskab af EU/Nato skal vurderes i forhold 
til, om det bidrager til at øge den fælles sikkerhed eller til øgede spændinger.
I Europarådet skal vi overfor Rusland stå fast på menneskerettighederne. Sam-
tidig skal vi fortsætte det tillidsskabende samarbejde i Østersørådet og Arktisk 
Råd, suppleret med kontakter mellem civilsamfundene, handel og kulturel ud- 
veksling. På denne måde understøtter vi de liberale kræfter, der ønsker europæisk 
samarbejde og en økonomisk udvikling fri af oligarkernes kleptokrati. 
Våben- og nedrustningsaftaler og tillidsskabende foranstaltninger er nede på et 
niveau, som ikke er set i årtier. Vi ønsker at vende denne negative udvikling.
 
rAdiKALE  vEnSTrE  ØnSKEr FØLGEndE  TiLTAG : 
 
•	 	Danmark	 skal	 via	 EU,	Nato	 og	 FN	 presse	på	 for	 forlængelse	 og	 fornyelse	 af	
våben- og nedrustningsaftalerne. Aftalerne bør omfatte Kina. Tillidsskabende 
foranstaltninger som våbeninspektioner samt observatører ved militærøvelser 
skal genoptages hurtigst muligt. 
•	 	Danmark	skal	støtte	op	om	Tysklands	og	Frankrigs	fredsinitiativ	for	Rusland	og	
Ukraine med henblik på at stoppe Ruslands støtte til oprørerne. Vores mål er 
en normalisering af forholdet til Rusland både økonomisk og handelsmæssigt.
8
•	 	Vi	skal	understøtte	samarbejdet	mellem	de	11	medlemslande	af	Østersørådet	
om klima, miljø og civilbeskyttelse. 
•	 	Vi	skal	opmuntre	mellemfolkelige	udvekslinger,	f.eks.	videnskabsdiplomati	
for partnerskaber omkring forskning, uddannelse, unge-til-unge initiativer og 
kultur i bred forstand.
9
KINA 
Kina er på vej til at blive verdens største økonomi, også i rollen som udvikler og 
producent af højteknologi. Væksten har hjulpet flere hundrede millioner kinesere 
ud af fattigdom og har skabt en stor middelklasse, men demokrati og frihedsret-
tigheder er ikke forbedret tilsvarende.
Under Xi Jinping er det snarere gået tilbage for frihedsrettighederne med et au-
toritært system, der sammenvæver offentlige og private firmaers sociale kontrol, 
mens tibetanere, uighurer og Hongkongs befolkning lider under en stigende un-
dertrykkelse. 
MåLSæTNINGER  OG POLITIK 
Danmark har en entydig interesse i, at Kinas tilbagevenden som stormagt kom-
mer til at ske inden for et regel- og aftalebaseret internationalt system. Landet er 
allerede en særdeles aktiv spiller i en lang række internationale organisationer – 
herunder FN-systemet og WTO – hvor Danmark og EU møder og forhandler med 
Kina.  
Kinesiske investeringer i udlandet, herunder i udviklingslandene og i regi af Sil-
kevejsprojektet, indebærer såvel handelsmæssige som politiske muligheder og 
risici for Danmark og det øvrige EU. Danmark kan gennem positive, konkrete 
eksempler påvirke både udviklingen i Kina og kinesisk bistandspolitik, f.eks. i 
forhold til velfærdsstatslige systemer, til fremadrettede, grønne energiløsninger, 
menneskerettigheder og på uddannelses- og sundhedsområdet. Danske virksom-
heder og dansk knowhow spiller her en vigtig rolle, og det er derfor vigtigt, at vi 
fastholder en konstruktiv dialog. 
Kinas bistand og investeringer ledsages ikke af krav om respekt for menneskeret-
tigheder – her skal vi via vores FN-baserede multilaterale bistand værdipolitisk 
påvirke den kinesiske bistand. Samtidig skal vi via EU arbejde for handelsaftaler 
med modtagerlandene så disse undgår at blive økonomisk og politisk afhængige 
af Kina.
 
 
rAdiKALE  vEnSTrE  viL  prioriTErE  FØLGEndE  indSATSEr:
 
•	 	Fornyelse	af	 Danmarks	 strategiske	partnerskabsaftale	 med	 Kina	 med	 fortsat	
fokus på grøn energi – ikke alene har Danmark store interesser inden for om-
rådet, men Danmark kan derved gøre væsentligt mere for klimaet, end vi alene 
kan gøre herhjemme. 
•	 	Danmark	skal	bruge	partnerskabsaftalen	til	at	kritisere	Kinas	overtrædelse	af	
menneskerettighederne, herunder appellere til respekt for egne mindretal, og 
efterfølgende skal regeringen redegøre for kritikken over for Folketinget. 
•	 	Handelskonflikter	 med	 Kina	 bør,	 via	 EU,	 håndteres	 i	 WTO,	 hvor	 Kina	 ikke	
kan udnytte sin størrelse til at straffe berettiget kritik fra enkelte lande med 
handelssanktioner.
10
•	 	Gennem	EU	skal	vi	i	WTO	arbejde	for	at	få	fjernet	urimelige	kinesiske	krav	om	
teknologioverførsel ved udenlandske investeringer, for beskyttelse af uden-
landske investeringer, for lige markedsadgang og mod urimelige begræns-
ninger på udenlandsk ejerskab af kinesiske virksomheder. 
•	 	Ligeledes	 skal	 større	 kinesiske	 investeringer	 i	 kritisk	 dansk	 infrastruktur	 og	
hightech firmaer gennem halvstatslige selskaber fortsat underkastes sikker -
hedspolitiske vurderinger, inden de godkendes. Dette skal ske ved at støtte op 
om EU’s Nye Industristrategi for Europa.
•	 	Vi	skal	via	EU	insistere	på	troværdige	standarder	for	kinesiske	sundhedsdata,	
lægemidler og fødevarer. Yderligere skal vi sikre, at EU’s beredskab ikke er af-
hængig af import fra Kina.
•	 	Vi	skal	støtte	initiativer	for	at	give	Taiwan	observatørstatus	i	WHO
•	 Danmark	skal	suspendere	vores	udleveringsaftale	med	Hongkong
•	 	Danmark	skal	bakke	op	om	EU-sanktioner	mod	de	ansvarlige	for	skærpelse	af	
undertrykkelsen af Hongkong
•	 	Danmark	skal	bakke	op	om	EU-initiativer	til	samlet	kritik	af	Kinas	brud	på	men-
neskerettighederne og Kinas forsøg på at knægte kritiske røster i andre lande. 
•	 	Udenrigstjenesten	skal	styrkes	både	centralt	og	på	ambassader,	således	at	den	
danske udviklingsbistand fortsat kan fastholde sin kvalitet og i et tæt samar-
bejde med modtagerlandenes regering og befolkninger.
11
ARKTIS 
 
Med havisens afsmeltning åbner Arktis sig mod omverdenen. Samtidig er Arktis 
hjemsted for betydelige naturressourcer og har potentialet til at forkorte nogle 
af verdens vigtigste sejlruter, hvilket gør Arktis interessant for en række aktører. 
Rusland ser sin nordflanke åbne sig og har en stigende interesse i at beskytte 
denne. 
Kinas interesser er især inden for forskning, råstoffer og investeringer i infra-
struktur. Den maritime ”Silkevej” nord om Rusland er strategisk vigtig for Kinas 
transport af gods til og fra Vesteuropa. 
USA’s interesse i området er at undgå, at fremmede magter bruger det til ope-
rationer i USA’s nærområde, og omvendt at USA kan bruge det til varsling og 
overflyvningsområde.
MåLSæTNINGER  OG POLITIK
 
Målet med Rigsfællesskabets Arktis-politik skal være en fredelig og stabil ud-
vikling med bæredygtighed for alle i Arktis. Det mål nås kun via et styrket Rigs -
fællesskab og et tæt og balanceret samarbejde med de øvrige arktiske kyststater 
og Arktisk Råd. Det regelbaserede samarbejde forankret i Arktisk Råd og Ilulissat-
erklæringen er ikke en selvfølge. Vi skal derimod fastholde og udbygge det.  
Rigsfællesskabet med Grønland giver os en unik mulighed for indflydelse. Dan-
mark skal med omhu pleje forholdet til Færøerne og Grønland, og forskelle i syns-
vinkler mellem Nuuk og København skal tages seriøst og behandles med gensidig 
respekt og transparens.  
Med øget aktivitet i Arktis skal Rigsfællesskabet løbende justere sin suverænitets-
hævdelse med hovedvægt på ikke-offensive midler. En utilstrækkelig dansk til-
stedeværelse kan skabe en risiko for militarisering gennem andre arktiske magter.
I forhold til Rusland er det strategisk vigtigt, at Rigsfællesskabet fortsat hævder 
sin suverænitet uden at bidrage til en optrapning. Vi har en interesse i, at Rusland 
fortsætter sin samarbejdskurs i henhold til Ilulissat-erklæringens regelbaserede 
konfliktløsning, også fordi FN-afklaringen om retten til havbunden under Nord-
polen kan resultere i overlappende krav, som skal løses ved direkte forhandlinger 
med Rusland. Vi kan lære af den norsk-russiske aftale om Barentshavet. Danmark 
bør så vidt muligt holde spørgsmål om Arktis adskilt fra andre udenrigspolitiske 
konflikter.  
Rigsfællesskabet forholder sig bedst til Kinas adfærd via kredsen af de fem ark -
tiske kyststater. Investeringer i Grønland er ønskelige og velkomne, men det skal 
undgås, at enkeltlande derved får for stor indflydelse på grønlandsk politik. Dette 
gælder især investeringer i kritisk infrastruktur og sjældne jordarter, hvor Rigs -
fællesskabet har en interesse i, at især Kinas dominans ikke styrkes yderligere. 
Der skal være transparens i forhold til størrelse og oprindelse af udenlandske 
investeringer.
12
rAdiKALE  vEnSTrE  ØnSKEr dErF or FØLGEndE  TiLTAG : 
  
•	 	Arktis	skal	opprioriteres	diplomatisk.	Hjemme-	og	selvstyrerne	skal	integreres	
i Folketingets behandling af arktiske emner via repræsentation i tingets nævn 
og udvalg. 
•	 	En	styrkelse	af	Grønlands	strategiske	kompetencer	og	rekruttering	af	grønlæn-
dere til udenrigstjenesten.  
•	 At	støtte	etableringen	af	”Den Internationale Arktiske Hub” i Grønland.  
•	 	Vi	tager	initiativ	til	et	øget	nordisk	og	canadisk	samarbejde	om	håndtering	af	
stormagterne i Arktis.  
•	 	Rigsfællesskabet	lancerer	et	nyt	Ilulissat-initiativ	om	militære	spilleregler	for	at	
øge den gensidige tillid i området. Dette skal gøres, inden Kinas arktiske ind-
flydelse bliver for stor.  
•	 	Danmark	skal	løbende	justere	Arktisk Kommandos suverænitetshåndhævelse 
med hovedvægt på overvågning, isvarsling og beredskab for redning og foru-
reningsbekæmpelse. Privat kapacitet skal tænkes ind i beredskabet og eksem-
pelvis inddrage rederier med arktiske aktiviteter.  
•	 	Da	Nordpolen	har	stor	symbolsk	betydning	for	hele	verden,	arbejder	vi	for,	at	
et mindre område omkring Nordpolen får status af fælles verdensarv.
13
MELLEMø STEN OG NORDAFRIKA
Regionen er fortsat plaget af stor ustabilitet som følge af uløste konflikter fra 
kolonitiden, presset på naturressourcerne, demografisk pres og af de korrupte 
og sekteriske regimers manglende vilje og evner til at adressere landenes interne 
problemer. 
Samtidig kan man konstatere, at to akser med Iran og Saudi-Arabien som front -
figurer – og Rusland og USA i baggrunden – bekæmper hinanden i noget, der 
ligner stedfortræderkrige, og at en løsning af den israelsk-palæstinensiske kon-
flikt til stadighed – omend med stærkt varierende grader af rimelighed – bliver 
inddraget som en forudsætning for løsning af adskillige af regionens konflikter. 
En række militære interventioner, flere med dansk deltagelse, har heller ikke bi-
draget overbevisende til stabiliseringen.  
Der har ikke manglet fokus på regionen fra EU’s side, men fokus har fra mange 
af medlemslandene relativt ensidigt været på at undgå flygtninge- og migrant -
strømme og de interne politiske konsekvenser, de medfører i Europa. Det har 
ikke mindst ført til en kortsigtet politik i forhold til Tyrkiet, som nu i stigende grad 
vender sig væk fra Europa og i stedet søger en rolle som regional stormagt. Der 
er derfor brug for, at EU tænker mere strategisk og i højere grad adresserer de 
problemer og muligheder, som karakteriserer regionen. 
 
MåLSæTNINGER  OG POLITIK
Dansk politik for området bør naturligt forankres i EU-samarbejdet. Det forekom-
mer oplagt med afsæt i ønsket om en regelbaseret udvikling og i lyset af, at Dan-
mark ikke er direkte nabo til regionen. For næsten alle regionens konflikter kan 
EU opnå markante resultater ved anvendelse af ’blød magt’, især handelsaftaler, 
eftersom regionens økonomier i høj grad er orienteret mod handel med de eu-
ropæiske lande.  
Handelsværktøjet kan styrkes ved, at Europa i stigende grad gør sig uafhængig 
af fossile brændstoffer fra især Saudi-Arabien. Det første og vigtigste område 
at lægge restriktioner på er den voksende europæiske våbeneksport til de mel-
lemøstlige diktaturstater, som bidrager til regionens våbenkapløb og konfliktop -
trapning.
I enkelte tilfælde kan Danmark bidrage i rollen som neutral mægler – i stil med 
hvad vores nordiske nabolande har haft tradition for. Gennem bilateralt samar -
bejde som eksempelvis Det Arabiske Initiativ kan Danmark endvidere bidrage 
på egen hånd til demokratisering og styrkelse af civilsamfund og institutioner.
14
rAdiKALE  vEnSTrE  viL  dErF or prioriTErE   
FØLGEndE  indSATSEr:  
•	 	Danmark	bør	støtte	de	sydeuropæiske	landes	ønske	om	fælles	EU-håndtering	
af flygtninge og migranter, så landene ikke tvinges ud i bilaterale aftaler med 
transitlandene, som krænker basale menneskerettigheder, og således at aftaler 
som dem med Tyrkiet og Libyen i mindre grad bliver en politisk nødvendighed.  
•	 	Nye	partnerskabsaftaler	med	oprindelses-	og	transitlande	bør	bygge	på	udvi-
delse af kvoteflygtningesamarbejdet i FN-regi, betryggende sagsbehandling i 
nærområderne, hjemtagelse af egne borgere, herunder børn, og på bedre mu-
ligheder for lovlig arbejdsmigration. 
•	 	De	seneste	årtiers	militære	interventioner	med	dansk	deltagelse	skal	under-
kastes en grundig og uafhængig evaluering.
•	 	I	Nato	bør	vi	prioritere	at	fastholde	Tyrkiet	som	medlem,	mens	Danmark	på	EU-
plan bør arbejde på at fastholde Københavnskriterierne for EU-medlemskab, så 
muligheden for fremtidigt EU-medlemskab kan bruges som incitament for at 
vende tilbage til en udvikling mod demokrati og retsstat og regional samarbejds- 
partner med Europa snarere end konkurrent. 
•	 	EU	skal	gennem	løbende	dialog	med	især	USA	have	atomaftalen	med	Iran	til-
bage på sporet, og handel med Iran skal ikke kunne blokeres af USA.
•	 	Danmark	skal	kun	indgå	i	eventuelle	flådeaktioner	til	beskyttelse	af	handelsve-
jene, ikke mindst i Hormuz-strædet, hvis de er under europæisk kommando og 
har et FN-mandat med entydigt fokus på beskyttelse. 
•	 	I	takt	med	at	Europa	opnår	uafhængighed	af	Saudi-Arabiens	olie,	skal	EU	med	
brug af handelsvåbenet systematisk presse landet til at indstille sin støtte til 
islamistisk destabilisering af regionen og Sydøstasien, såvel som til en drastisk 
forbedring af menneskeretssituationen i landet. 
•	 	Som	modspil	til	den	amerikanske	støtte	til	skiftende	militærdiktaturer	i	Egyp-
ten skal EU med handelsvåbnet lægge pres på for en demokratisk udvikling. 
•	 	Tunesien	har	 overordnet	 gennemgået	 en	 opmuntrende	 demokratisering,	 og	
EU bør vise over for nabolandene, og især Algeriet, at en sådan udvikling 
påskønnes, med øget samarbejde omkring handel og kulturel og videnskabelig 
udveksling. 
•	 	Uanset	udfaldet	af	krigen	i	Syrien	bør	EU	bidrage	til	stabilisering	og	genopbyg-
ning, men på betingelse af at der dannes af en overgangsregering, at landets 
kurdiske mindretal kan opnå selvstyre på linje med, hvad der er opnået i Irak, 
at hjælpen går på tværs af de sekteriske skel, og at der stilles modkrav om 
overholdelse af basale menneskerettigheder. 
•	 	Danmark	og	EU	bør	arbejde	for,	at	der	så	hurtigt	som	muligt	bliver	igangsat	
mægling mellem de stridende parter i Yemen, at der kan blive indsat freds -
bevarende FN-styrker, og at indblandingen fra Saudi-Arabien og Iran ophører. 
•	 	Omkring	Afrikas	Horn	må	der	prioriteres	en	meget	langsigtet	kapacitetsopbyg-
ning, herunder til kystbevogtning og sikring af befolkningens muligheder for at
15
forsørge sig selv for at mindske anarkiet og blandt andet sikre de søveje, som i 
en årrække fortsat vil kræve beskyttelse af flådefartøjer. 
•	 	Danmark	bør	–	helst	på	EU-plan	men	alternativt	på	egen	hånd	–	lægge	pres	
på Israel for enten at anerkende en selvstændig palæstinensisk stat med ud-
gangspunkt i 1967-grænserne eller integrere den palæstinensiske befolkning i 
en fælles statsstruktur med fulde borgerrettigheder og økonomisk bæredyg -
tighed. Presset kan lægges gennem anerkendelse af en palæstinensisk stat, 
boykot af varer fra besatte områder, sanktioner mod finansielle institutioner 
som finansierer besættelse og annektering, og gennem reduktion af handels-
privilegier. 
•	 	Ud	fra	samme	logik	og	med	tilsvarende	metoder	bør	Danmark	og	EU	lægge	
pres på Marokko for at afvikle besættelsen af Vestsahara og som minimum 
etablere et selvstyre for sahrawi-befolkningen med målet om på sigt at afholde 
en folkeafstemning om Vestsaharas fremtidige status. 
•	 	Gennem	 EU	 bør	 vi	 støtte	 den	 libanesiske	 befolkning	 såvel	 humanitært	 som	
socioøkonomisk og støtte landet i en udvikling væk fra konfessionelle skel som 
blodigt internt konfliktstof.
16
UDv IKLINGSLANDE
Danmark og danskerne har aldrig været rigere. Derfor skal vi øge udviklingsbi-
standen til 1% af BNI i henhold til OECDs opgørelsesmetode (Organisation for 
Economic Co-operation and Development). Det har Danmark råd til, og det er 
samtidig i Danmarks langsigtede egeninteresse. Udviklingsbistanden skal ses 
som en god investering, for når verden vinder, vinder Danmark. 
Udviklingslandenes økonomiske vækst øger, sammenlagt med befolkningstilvæk-
sten, presset på verdens naturressourcer og klimaet, og kloden kan ikke klare, at 
de gentager den rige verdens ikke-bæredygtige vej til velstand. Udviklingslandene 
skal derfor både tilpasse sig og bekæmpe klimaforandringer, der har potentiale til 
at bremse udvikling og i værste fald skabe konflikter både nationalt og interna-
tionalt. I takt med at udviklingslande bliver til vækstøkonomier, bliver de derfor 
nødt til at indgå i den grønne omstilling henimod CO2-neutralitet. Danmark har 
en forpligtigelse og mulighed for at bidrage med løsninger – og vi forpligtede os 
til en særskilt klimabistand under COP 15. 
Menneskelig bevægelighed skaber grobund for bedre udnyttelse af menneskelige 
ressourcer. Lovlig krydsning af landegrænser bør derfor udvides og ikke afholde 
mennesker, herunder flygtninge, fra at arbejde og bidrage positivt til værtslandets 
udvikling – og heller ikke afholde dem fra adgang til basale sociale ydelser.
Danmarks udviklingsbistand bør tage en rettighedsbaseret tilgang og fokusere 
på opbygning af samfundenes mulighed for at sikre grundlæggende rettigheder 
og borgernes mulighed for at kæmpe for deres grundlæggende menneskeret -
tigheder samt en bæredygtig økonomisk vækst, der kommer alle til gode. FN’s 
Verdensmål skaber en grundlæggende ramme for Danmarks udviklingsbistand. 
 
MåLSæTNINGER  OG POLITIK
Danmarks udviklingsbistand bør fokusere på de lande (blandt de fattigste) samt 
arbejdsområder, hvor Danmark og danske organisationer eller virksomheder har 
mulighed for at levere unikke løsninger, værdi for pengene eller teknisk bistand 
i verdensklasse. Multilateral bistand skal fortsat prioriteres højt for at påvirke og 
støtte op om globale dagsordener og skabe synergier.
 
rAdiKALE  vEnSTrE  viL  dErF or prioriTErE   
FØLGEndE  indSATSEr:  
•	 	Bilateral	kapacitetsopbygning	og	samarbejde	med	lokale	virksomheder,	civil-
samfund og regeringsaktører, der arbejder med områder, hvor Danmark har 
en global førerposition, f.eks. social dialog og beskyttelse, menneskeret -
tigheds- og ombudsmands-institutioner, grøn omstilling, energi og vand, samt 
offentlig-private partnerskaber. Vi vil øge samtænkningen af udenrigspolitik 
og udviklingspolitik og i den forbindelse nødvendige styrkelser af relevante 
danske missioner i udviklingslandene.
17
•	 	Budgetstøtte	 til	 regeringer,	der	 lever	 op	 til	 internationale	 standarder	 for	
god regeringsførelse og til skrøbelige lande, der oplever øget fred og sta-
bilitet og en positiv demokratisk udvikling. Budgetstøtten bør understøtte 
opbygningen af ansvarlige institutioner, der kan levere uddannelse, sund-
hed og effektive sociale sikkerhedsnet og den bør kombineres med støtte til 
mekanismer, herunder civilsamfundet, der kan holde regeringer ansvarlige. 
•	 	En	styrkelse	af	den	multilaterale	bistand	gennem	særligt	EU,	FN,	Verdens-
banken, IMF (International Monetary Fund) og  regionale udviklingsbanker 
og gennem globale finansieringsmekanismer med fokus på statsopbygning 
indenfor uddannelse, sundhed og sociale sikkerhedsnet. Den multilaterale 
støtte bør i stigende grad gives som kernebidrag kombineret med krav om 
reformer. 
•	 	Øget	markedsadgang	til	EU	for	mellem-	og	lavindkomstlande	særligt	gen-
nem WTO og regionale frihandelsaftaler.
•	 	Styrkelse	 af	 globale	 og	 mere	 automatiske	 finansieringsmekanismer,	der	
støtter udviklingslandene i forhold til globale problemer som f.eks. pand-
emier og klimaforandringer.
•	 	Etablering	af	international	patentlovgivning	der,	med	inspiration	i	reglerne 
for adgang til essentiel medicin, giver udviklingslandene billig adgang til 
højteknologi og til at udnytte landenes egne biologiske og genetiske res -
sourcer. 
•	 	Støtte		–	herunder	budgetstøtte	–	til	lande	og	nærområder	der	er	vært	for	 
flygtninge, og som fremmer bæredygtige og værdige løsninger for flygt -
ninge herunder lokal integration.
18
RADIKALE V ENSTRE
JANUAR 2021


---

# [PDF] erhvervspolitisk-program_hb-program_januar-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/wo3dukm2/erhvervspolitisk-program_hb-program_januar-2024.pdf

Erhvervspolitisk 
program
Radikale Venstres Hovedbestyrelse  
Januar 2024
Dansk erhvervsliv skal sikre 
det danske velfærdssamfunds 
fremtid
22
Indholdsoversigt
Generelle principper  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 3
Universelle rammebetingelser sikrer dansk værdiskabelse
Radikale Venstre vil skabe et bæredygtigt dynamisk erhvervsliv
Danmark har brug for små og store virksomheder
Iværksætteri og virkelyst skaber dynamik i erhvervslivet
Styrk privat og offentligt samspil 
Vi skal sikre kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet
Infrastruktur er grundlaget for erhvervsudvikling
Erhvervslivet skal bidrage til fællesskabet
Radikale Venstre vil styrke det internationale samarbejde
Konkrete forslag  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . side 7
Vi har brug for små og store virksomheder
Iværksætteri og virkelyst skaber dynamik i erhvervslivet
Ekstern kapital til iværksættere
Forbedring af skatteforhold for nystartede virksomheder
Styrk privat og offentligt samspil
Vi skal sikre kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet
Vi vil styrke det internationale samarbejde
Vedtaget af Radikale Venstres Hovedbestyrelse 27. januar 2024.
Dette program har en varighed af 5 år.
33
Generelle principper
Radikale Venstre er et socialliberalt parti, der vil give hvert enkelt individ de bedste 
muligheder for at udfolde sine evner og interesser og derved opnå den ønskede livs-
kvalitet samtidig med, at erhvervslivet bedst muligt kan understøtte en bæredygtig 
samfundsudvikling, herunder bidrage til verdensmålene. 
Et sundt og bæredygtigt erhvervsliv er fundamentet for en robust samfundsøkonomi, 
som dels er forudsætningen for vores velfærdssamfund, dels gør det muligt at invest-
ere maksimalt i den grønne omstilling. 
Universelle rammebetingelser sikrer dansk værdiskabelse
Radikale Venstre er et holdningsparti, der ikke varetager bestemte erhvervsinteress-
er, men ønsker at skabe de bedste rammebetingelser for alle virksomheder uanset 
størrelse. 
Vi foretrækker konkurrencedygtige generelle erhvervsvilkår frem for særlige støtte-
ordninger til specifikke brancher. Erhvervsfremme skal som hovedregel foregå ved at 
påvirke markedet gennem gode rammebetingelser. Vi støtter dog gerne nye teknolo-
gier – især dem der bidrager til den grønne omstilling – i deres udviklingsfase. 
Med udgangspunkt i hensynet til klimaet, naturen, råstofanvendelse, folkesund-
heden og til medarbejderne skal rammebetingelserne understøtte:
• Værdiskabelse
• Bæredygtighed, herunder biodiversitet
• Omstilling til en mere grøn økonomi med fokus på regenerativ økonomi
• Innovation og teknologisk udvikling
• Iværksætteri 
Der er andre hensyn end de kommercielle. Radikale Venstre mener, at især store 
virksomheder skal synliggøre deres aktiviteter vedrørende verdensmål, bæredyg-
tighed og diversitet. Derfor støtter vi op om EU’s forslag til direktiv om menneske- 
rettigheder og miljømæssig due diligence i virksomheder, og at danske virksom-
heders aktiviteter i udlandet skal ske med hensyntagen til FN’s vejledende principper 
for menneskerettigheder og erhvervsliv.
Radikale Venstre vil skabe et bæredygtigt dynamisk erhvervsliv
Et velfungerende marked er en grundpille i et frit samfund. Dog skal markedet 
løbende reguleres, så der skabes bæredygtig udvikling uden negative konsekvenser 
som forurening og social udnyttelse.
En aktiv konkurrencepolitik er nødvendig for at undgå, at dominerende virksom-
heder begrænser dynamikken eller den fri konkurrence til skade for forbrugerne. 
Et særligt problem er opstået inden for informationsteknologien, hvor omkostnings-
strukturen og netværkseffekter giver betydelige konkurrencefordele til enkelte meget 
store virksomheder, der har befæstet deres position gennem opkøb. Radikale Ven-
stre mener, at fusionskontrollen skal skærpes betydeligt. Det gælder i Danmark og i 
resten af verden.
44
Dansk økonomi er præget af få store eksportvirksomheder. Disse virksomheder 
baserer sig i høj grad på viden om produkter, produktion, markeder og service, ofte 
baseret på forskning og udvikling. Vi mener, at rammebetingelserne understøttes 
også for disse virksomheder, fordi de har en betydelig værditilvækst og skaber 
beskæftigelse og værdi i andre virksomheder. 
Radikale Venstre mener, at Danmark skal gå foran med udvikling af den regenerative 
økonomi. Der skal fokus på genanvendelse både i design af produkter og services, i 
mulighederne for reparation og i tilrettelæggelsen af forsyningskæder.
Danmark har brug for små og store virksomheder
Et dynamisk erhvervsliv kræver virksomheder af alle størrelser for at betjene kom-
plekse forbrugermarkeder og for at fremme specialisering. Samspillet mellem store 
og små virksomheder er essentielt, fordi SMV’er fungerer som underleverandører og 
servicepartnere og mange af dem bidrager med specialiseret viden. 
De mange varianter af SMV’er skal alle kunne rummes i det danske erhvervsliv. Der 
kan være tale om enkeltmandsvirksomheder (frie agenter) eller mikrovirksomheder 
med få ansatte. Eller det kan være virksomheder med op til et par hundrede ansatte. 
Iværksætteri og virkelyst skaber dynamik i erhvervslivet
Iværksættervirksomheder spiller en central rolle i at øge dynamikken i dansk erhvervs- 
liv ved at styrke konkurrenceevnen og erstatte virksomheder, der går konkurs. Radi-
kale Venstre ønsker at øge dynamikken ved at skabe flere danske vækstvirksomheder. 
Risikovillig kapital og adgang til kvalificeret arbejdskraft er gennemgående udfordringer.
Radikale Venstre mener, at det skal være lettere at starte, drive og skalere virksom-
heder. Dette kræver optimale rammevilkår og lettere adgang til eksterne kapital. 
Det skal være lettere at investere i fremtidens vækstiværksættere. Vi ønsker en 
lempelse af kapitalkravet i ApS, bedre muligheder for crowd funding og for venture 
finansiering.  Samtidig skal det sikres, at alle uanset køn, race, religion og etnicitet 
har lige adgang til kapital. Desuden skal der åbnes muligheder for at udskyde skat på 
forskellig vis i nystartede virksomheder. 
Styrk privat og offentligt samspil 
Radikale Venstre mener, at en dynamisk privat sektor og en effektiv offentlig sek-
tor ikke er modsætninger, men forudsætninger for hinanden. Vi støtter udlicitering, 
privatisering og partnerskaber mellem det offentlige, virksomhederne og civilsamfun-
det, når det kan give mere frihed, flere valgmuligheder og bedre løsninger for både 
den enkelte borger og for samfundet som helhed.
Private selskaber, som enten driver kritisk infrastruktur eller driver virksomhed med 
store og åbenlyse risici for miljøet, skal stille finansiel sikkerhed for, at infrastruk-
turen kan drives videre i en rimelig periode, eller forurening kan udbedres, hvis 
selskabet selv må opgive.
Især i en situation med mangel på arbejdskraft vil private virksomheder være nød-
vendige inden for traditionelle velfærdsområder. Det skal være legitimt, at private 
virksomheder på disse områder giver overskud.
55
Offentlig regulering skal støtte erhvervslivets udvikling, være enkel at administrere og 
sikre høj retssikkerhed. 
Vi skal have den bedste erhvervsservice fra stat, region og kommune. Kommunika-
tionen skal være let forståelig for alle og kunne foregå digitalt. For dem, der har 
behov for hjælp til at få adgang til service og til indberetning, skal der være adgang til 
lettilgængelig hjælp i dialog med myndigheden, f.eks. via telefon eller chat. 
Administrative byrder lægger beslag på et stort antal medarbejdere i de danske virk-
somheder, og bureaukratiet udgør dermed en bremse på væksten i Danmark. Særligt 
iværksættere og SMV’er bliver hårdt ramt. Vi mener, at både stat og kommune skal 
sætte konkrete og kvantificerbare mål for en reduktion i de administrative byrder og 
løbende følge op på om målene nås. 
Danmark skal leve af udvikling og innovation til gavn for borgere og virksomheder. 
Offentlig forskning skal styrkes med fokus på grønne teknologier, Bio/Pharma, IT og 
AI uden det går ud over øvrige forskningsområder. 
Vi skal sikre kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet
Veluddannede medarbejdere og gode uddannelsesmuligheder er afgørende for 
vækst og beskæftigelse i virksomhederne i Danmark. Det gælder både højtuddan-
nede specialister, der driver udvikling og innovation, og de faglærte og profession-
suddannede, der står for den daglige produktion og service. Ikke mindst inden for 
STEM-området.
Radikale Venstre vil sikre de rette kompetencer til erhvervslivet og bedre uddannel-
sesmuligheder for de unge. Viden er en afgørende konkurrenceparameter, og derfor 
vil Radikale Venstre investere mere i alle uddannelser. 
Uddannelsessystemet skal på alle niveauer kunne levere de kompetencer, som 
erhvervslivet efterspørger, og der skal investeres i opkvalificering af ufaglærte. Flere 
uddannelsesmuligheder, bedre uddannelseskvalitet og fortsat økonomisk støtte til 
unge uanset social baggrund skal understøtte et stigende uddannelsesniveau og 
flere relevante kompetencer i arbejdsstyrken.
De videnstunge virksomheders rekrutteringsmuligheder og de unges uddannelses-
muligheder trues i disse år af nedskæringer på universitetsuddannelserne, der redu-
cerer antallet af kandidater, betyder færre internationale studerende og afkorter 
uddannelserne. Samtidig efterspørger mange virksomheder også flere faglærte, men 
stagnerende søgning, højt frafald og mangel på praktikpladser er blandt barriererne 
for at øge antallet af erhvervsuddannede. Samlet kan uddannelsesforringelser og 
kompetencemangel betyde, at værdifulde talenter og højproduktive jobs flytter an-
dre steder hen. 
Det skal være let og enkelt at ansætte kompetente medarbejdere fra udlandet 
baseret på fælles regler og beskyttelse af såvel arbejdstageres og arbejdsgiveres  
rettigheder.
Radikale Venstre mener, at det skal gøres nemmere at tiltrække og fastholde nøgle-
medarbejdere for eksempel ved at gøre det nemmere at indføre forskellige aktie-
programmer.
66
Radikale Venstre mener, at der skal fokuseres på erhvervsuddannelserne, så en øget 
kvalitet kan bidrage til at en erhvervsuddannelse bliver et mere attraktivt førstevalg for 
flere. Desuden at der skal skabes incitamenter for virksomhederne til at oprette flere 
praktikpladser gennem et forpligtende samarbejde mellem skoler og virksomheder. 
Et andet element er, at der skal fokuseres på erhvervsuddannelserne, så en øget 
kvalitet kan bidrage til at en erhvervsuddannelse bliver et mere attraktivt førstevalg 
for flere. Der skal skabes incitamenter for virksomhederne til at oprette flere praktik-
pladser gennem et forpligtende samarbejde mellem skoler og virksomheder.
Infrastruktur er grundlaget for erhvervsudvikling
En velfungerende infrastruktur er afgørende for samfundsudviklingen og den økono-
miske udvikling, inklusive fysisk, digital og immateriel infrastruktur. Det offentlige 
skal sikre, men ikke nødvendigvis eje, infrastruktur i verdensklasse, der understøtter 
virksomhedernes aktiviteter. I tilfælde af naturlige monopoler kræves offentlig kon-
trol eller regulering for at undgå ineffektivitet og høje omkostninger.
Erhvervslivet skal bidrage til fællesskabet
Skat er det økonomiske bidrag til velfærdssamfundet og samtidig et dynamisk instru-
ment til at forme det samfund, vi ønsker. Radikale Venstre ønsker høj beskatning af 
det, der forurener og skader og mindre skat på værdiskabende aktiviteter.
Radikale Venstre mener, at de forskellige erhverv skal beskattes efter ensartede princip-
per og er derfor blandt andet imod den særskat, der blev pålagt den finansielle sektor.
I samme ånd skal tonnageskatten afskaffes, og rederierne pålægges selskabsskatten. 
Partiet er imod ubeskattet arv, og generationsskifteskatten for familieejede virksom-
heder skal derfor fastholdes på mindst 15 procent.
Især for iværksættere foreslår vi forbedringer som mulighed for skattefri hensættel-
ser til nyansættelser i nystartede virksomheder, ændret beskatning af aktieavancer i 
de første år efter at aktier er noteret, nemmere værdiansættelse af unoterede aktier 
og bedre muligheder for at geninvestere overskud i virksomheden.
Radikale Venstre vil styrke det internationale samarbejde
For at fremme vækst og bekæmpe fattigdom arbejder Radikale Venstre for frihandel 
og for et regelbaseret internationalt samarbejde og de internationale institutioner, 
der herigennem sikrer multilateral handel og investering. 
Vi ønsker samtidig at koble EU’s økonomiske styrke mere direkte til egne geopolitiske 
interesser, dels ved at bruge erhvervsprogrammer til at styrke EU’s konkurrenceevne, 
dels ved at styrke EU’s indre marked.
Danmark skal via initiativer i EU:
• Sikre en aktivistisk konkurrencepolitik, der nedbryder monopoler
• Fremme det internationale samarbejde, der forhindrer skattesnyd, hvidvask og   
 korruption.
Vi støtter øgede EU-beføjelser til at fastsætte regler og minimumssatser for selskab-
sskat for at forhindre overskudsflytning til lavbeskattede lande.
77
Konkrete forslag
Danske virksomheder skal hurtigst muligt efterleve EU’s kommende direktiv om men-
neskerettigheder og miljømæssig due diligence og FN’s 2023 retningslinjer for multi-
nationale virksomheder vedrørende menneskerettigheder og ILO-konventionerne 
om arbejdstagerrettigheder. 
Vi har brug for små og store virksomheder
Radikale Venstre ønsker at fremme iværksætteri og virkelyst ved at gøre det admini- 
strativt lettere at drive små virksomheder. For nogle iværksættere kan administrative 
opgaver være en hæmsko for driften af virksomheden. Vi skal have en målrettet ind-
sats mod overflødige regler og bureaukrati, der rammer små virksomheder. 
Derfor vil vi arbejde for:  
• At der for alle nye administrative krav overvejes forsimplinger for de mindste  
 virksomheder.  
• At historisk bestemte tidsfrister gøres mere fleksible  
• At tilgængeligheden af offentlige it-systemerne er tilstrækkelig, og at små virk- 
 somheder kan få den support, som de har brug for.
• At der ydes konkret hjælp til nye virksomheder.
• At tilskud til kollektiv eksportfremme bør målrettes små- og mellemstore ekspor-  
 tører, så store danske virksomheder ikke modtager finansiel støtte, som de ikke  
 har behov for. Der bør desuden udvikles tilpassede eksportforløb, rettet mod  
 virksomheder af forskellig størrelse, så de bedst muligt imødekommer deres  
 behov for tilskud på det stade de er i eksporten.
• At alle erhvervsstøtteordninger evalueres hvert 5. år for at sikre, at de har den   
 rette strategiske retning og risikoprofil.
Radikale Venstre vil gøre det nemmere for ejere af personligt ejede virksomheder 
at tilegne sig nye kompetencer gennem videreuddannelse ved at gøre videreuddan-
nelse fradragsberettiget på linje med efteruddannelse af medarbejdere, herunder 
direktøren i et ApS. Videreuddannelse er relevant, hvis en virksomhedsejer ønsker 
at udvide sine kompetencer i for eksempel ledelse, andre brancher eller den grønne 
omstilling.
Selvstændige på fuldtidsbarsel skal have lov til at arbejde op til fem timer om 
måneden.
Radikale Venstre ønsker ikke, at en bestemt virksomhedsform eller ejerskab har 
bedre eller ringere vilkår end andre. Demokratiske virksomheder skal ikke være sær-
skilt regulerede, men skal i videst muligt omfang ligestilles med andre virksomheds-
former vedrørende offentlige tilskud og ved, at eksisterende hindringer for etablering 
og drift ophæves. Forslagene fra 2022 fra Folketingets ekspertarbejdsgruppe, der
88
skulle gøre det nemmere at stifte og drive demokratiske virksomheder, skal hurtigst 
muligt omsættes til lov. 
Iværksætteri og virkelyst skaber dynamik i erhvervslivet
Radikale Venstre støtter regeringens forslag om, at alle iværksættere skal have ret til 
en erhvervskonto, medmindre der forelægger en individuel, saglig og skriftlig begrun-
delse for afslag.
Ekstern kapital til iværksættere
Radikale Venstre vil understøtte mulighederne for investeringscrowdfunding, så 
iværksættere får bedre mulighed for at rejse risikovillig kapital, blandt andet ved at 
ændre selskabslovens § 1 stk. 3. Især vil ordningen kunne finansiere projekter, der i 
dag er vanskelige at finansiere for eksempel samfundsnyttige investeringer og i øvrigt 
uortodokse projekter.
Det skal gøres lettere at starte en mikrovirksomhed. Derfor skal kapitalkravet for at 
oprette et anpartsselskab (ApS) sænkes. Det bør ledsages af en skærpet offentlig 
kontrol og vejledning, så der tages hånd om de virksomheder, der bevidst forsøger at 
svindle. 
Der skal udarbejdes en skematisk værdiansættelse af unoterede aktier, anparter, 
optioner og warranter for iværksættervirksomheder, der blandt andet tager hensyn 
til usikkerhed og mangel på likviditet. Ordningen skal sikre retssikkerheden over 
for skattemyndighederne. Forslaget vil gøre det lettere og mere gennemskueligt at 
belønne nøglemedarbejdere i iværksættervirksomheder.
Radikale Venstre ønsker at give et stærkt incitament til at øge investeringer i unotere-
de virksomheder og dermed fremskaffe den nødvendige kapital for fremtidig vækst. 
Derfor skal det være muligt at få fradrag i skattepligtig indkomst for tab på investe-
ringer i unoterede anparter, der er anskaffet inden for de første 5 år af selskabets 
levetid. Der skal etableres de nødvendige foranstaltninger for at undgå misbrug.
Forbedring af skatteforhold for nystartede virksomheder
Bedre skatteforhold vil give mulighed for at virksomheden selv kan genere kapital og 
styrke selskabets udvikling. Forslagene indebærer en risiko for misbrug, så der skal 
etableres regler herimod.
I de først 5 år af en virksomheds levetid skal det være muligt at foretage skattemæs-
sige fradrag til hensættelser til nyansættelser. Virksomheden skal bruge hensættel-
serne inden for 3 år. 
Radikale Venstre vil gøre det muligt at tildele mere end de nuværende 10% af årsløn-
nen som medarbejderaktier individuelt. Herved får virksomheden bedre mulighed 
for at tiltrække nøglemedarbejdere. Aktierne beskattes som aktieavance på salgstid-
spunktet, men samtidig løber medarbejderen en risiko for at aktien falder i værdi. 
Børsnotering af iværksættervirksomheder skal styrkes ved at ændre beskatning af 
fiktive aktieavancer. Derfor bør iværksættere og nøgleinvestorer kunne beslutte, om 
de vil beskattes efter lager- eller realisationsprincippet i de første 2-3 år, efter aktien
99
er noteret. De nuværende beskatningsregler betyder, at iværksættere med ejer- 
andele ved børsnotering, skal betale lagerbeskatning af urealiserede gevinster fra 
den dag, virksomheden går på børsen. Forslaget vil gøre det mere attraktivt for inve-
storer at investere i vækstvirksomheder, der har ambitioner om at gå på børsen, og 
for iværksættere at lade deres virksomhed børsnotere.
Danske mikrovirksomheder skal have mulighed for at vælge en særlig skatteordning, 
hvor de alene betaler selskabsskat af udloddet overskud, så de får bedre mulighed 
for at geninvestere overskud i virksomheden. Der skal udarbejdes årsregnskab og 
skatteregnskab. 
For at gøre det attraktivt for små og mellemstore danske vækstvirksomheder at for-
ske i ny viden, skal der kunne fradrages 130% af forsknings- og udviklingsudgifter op 
til 50 millioner kr. pr. virksomhed / koncern. 
Nystartede virksomheder, der har meget forskning og udvikling, har især behov for 
kapital i de første år. Derfor ønsker Radikale Venstre at give mulighed for at virksom-
heder med underskud i de første 5 år af virksomhedens levetid kan modtage skatte-
godtgørelse for forsknings- og udviklingsudgifter (F&U) med 130% i stedet for 100 % 
som i dag. 
Styrk privat og offentligt samspil 
Radikale Venstre vil understøtte forskning og udvikling i privat regi gennem målret-
tede programmer. 
Offentlige forskningsinvesteringer er afgørende for den frie og grundlagsskabende 
forskning. Den offentlige forskning er vigtig for at understøtter virksomhedernes 
mere anvendelsesorienterede forsknings- og udviklingsarbejde og kan på længere 
sigt bane vejen for helt nye erkendelser, idéer og løsninger. På den måde er den frie 
offentlig forskning vigtig for at skabe store teknologispring og forretningsmuligheder. 
Derfor er det også vigtigt for den private sektors langsigtede vækst i Danmark, at den 
frie offentlige forskning på alle områder styrkes på de danske universiteter. Radikale 
Venstre foreslår derfor, at de offentlige forskningsinvesteringer på sigt øges til 1,5 pct 
af BNP med vægt på de frie basismidler. 
Offentlig forskning i grønne teknologier er spredt udover mange hovedområder. Der 
skal skabes en ny programstruktur, hvor det bliver lettere at sikre funding og frem-
drift i grønne teknologier.
For at fremme konkurrencen og innovation ønsker Radikale Venstre, at gøre offent-
lige udbud mindre, medmindre det sagligt kan begrundes ikke at gøre det. Derved 
vil det være muligt for et mere bredt udsnit af virksomheder, hvad angår virksom-
hedsstørrelse, virksomhedstype mm. at byde på offentlige udbud.
Vi skal sikre kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet
Flere forlader arbejdsmarkedet end der kommer ind. Det betyder at der bliver 
mangel på arbejdskraft med de rette kvalifikationer - i den private såvel som den 
offentlige sektor.  Mangel på arbejdskraft øger inflationen og udfordrer den økono-
miske politik og er en af de mest betydningsfulde udfordringer Danmark står overfor.
1010
Derfor skal der udarbejdes en samlet plan for fremskaffelse af arbejdskraft. Planen 
skal beskrive hvordan den nødvendige og kvalificerede arbejdskraft fremskaffes gen-
nem uddannelse, øget arbejdsudbud, skattepolitik, opholds- og arbejdstilladelse og 
indvandring. 
Som et første trin i denne plan indgår en tilbagerulning af afkortning og lukninger af 
universitetsuddannelser og den seneste SU-reform.
Radikale Venstre finder derfor behov for, at vi arbejder aktivt med tiltrækning af  
talent og arbejdskraft samt mere strategisk i forhold til områder, hvor manglen på 
arbejdskraft er størst og forventes at tiltage mest. 
Vi vil arbejde for: 
 
• At der laves bilaterale aftaler med lande, der har et overskud af veluddannet  
 arbejdskraft med de kvalifikationer, Danmark har brug for.
• At der, så vidt retsforbeholdet tillader det, bakkes op om EU Kommissionens  
 forslag til en ny talent- og færdighedspakke. Pakken gør det nemmere for  
 ufaglærte og kortuddannede at få visum til EU.
• At der etableres flere engelsksprogede studietilbud på danske videregående  
 uddannelser
• At forskerordningen bibeholdes. 
• At aftalen om den nuværende ”beløbsgrænse” forlænges udover 2025 og  
 sænkes.
• At mulighederne for ophold og arbejdstilladelse for partnere forbedres.
• Alle ansættelser af udenlandske medarbejdere skal være på overenskomst- 
 mæssige vilkår.
Der skal være en mere fleksibel adgang til vurdering af kvalifikationer for udenlandsk 
uddannede, især for autoriserede medarbejdere. Der skal være nemmere adgang til 
opkvalifikationsforløb.
Vi vil styrke det internationale samarbejde
Radikale Venstre vil styrke EU’s digitale indre marked og herigennem øge konkurren-
cen for offentlige indkøb. Det offentlige kan styrke det digitale indre marked gennem 
øget grænseoverskridende digitalt indkøb. Besparelsespotentialet er betydeligt, da 
offentlige indkøb i EU er på omkring 2.000 milliarder euro. 
Den digitale handel i EU er overvejende lokal. Der er stadigvæk forhindringer for 
grænseoverskridende handel for eksempel manglende fælles forbrugerbeskyttelse 
og klagehåndtering. Der skal være gensidig godkendelse af digital signatur og reg-
istrering af digital virksomhed. Radikale Venstre ønsker at gøre det nemmere for 
forbrugere og virksomheder at handle indenfor EU.
For virksomheder, der leverer digitale ydelser, er der stort set ingen sammenhæng 
mellem omkostninger og ydelser og derfor kan de placere overskuddet stort set hvor 
selskabet ønsker at blive beskattet og derved undgå skattebetaling overhovedet. 
Radikale Venstre vil arbejde på at indføre en fair beskatning af virksomheder med
1111
grænseoverskridende digitale ydelser, så skatteprovenuet bliver fordelt i forhold 
til omsætningen i de enkelte lande. Danmark skal være proaktiv for at få en sådan 
aftale igennem EU.
8. oktober 2021 indgik næsten 140 lande en historisk aftale om en international skat-
tereform med en minimumssats på 15% for de største internationale virksomheder 
- med en omsætning på mindst 750 millioner euro. EU har gennemført et direktiv 
herom. Radikale Venstre ønsker, gennem internationale aftaler, at udvide antallet af 
virksomheder ved at sænke grænsen. Danmark skal være mere proaktiv i EU herom.


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2025.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/oldbyb01/vedtagne-resolutioner-2025.pdf

Resolutionsforslag vedtaget på 
landsmødet 2025 
Indhold 
A Demokrati og frihed ...................................................................... 3 
A1 Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen............ 3 
A2 Mulighed for parlamentarisk styre i landets fire største byer
 ....................................................................................................... 3 
A3 Digitaliser opstillingen til KRV ............................................... 3 
A4 Opret en forfatningsdomstol .................................................. 3 
A5 Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver ...... 3 
A8 Gør grundfinansieringen af Lex - Danmarks National 
Leksikon varig .............................................................................. 3 
A11 Udvid den demokratiske deltagelse ..................................... 4 
A12 Styrk demokratiet - giv flere stemmeret .............................. 4 
A13 Sænk valgretsalder til 15 år.................................................. 4 
B Økonomi og skat .......................................................................... 5 
B1 Afskaf børnefattigdom i Danmark ..........................................  5 
B2 Forbyd reklamer for hasardspil ............................................. 5 
B3 Introduktion af skat på finansielle transaktioner .................. 5 
B4 Øget fleksibilitet i kommunernes og regionernes anlægs- 
og servicerammer ........................................................................ 5 
B5 Afskaf tonnageskatten ............................................................ 5 
B10 Opstramning af reglerne for AirBnB .................................... 6 
C Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor ................... 6 
C2 Stop symbolpolitisk udflytning af statslige arbejdspladser 6 
C5 Støt overgangen til open source i det offentlige .................. 6 
D Børn, unge og uddannelse .......................................................... 7 
D1 Konfirmation ud af folkeskolen .............................................. 7 
D2 Færøsk og grønlandsk kultur og historie i folkeskolen ....... 7 
D5 Talblindhed skal sidestilles med ordblindhed ...................... 7 
E Sundhed og etik ............................................................................ 7 
E1 Tolkegebyret er dyr symbolpolitik - afskaf det ...................... 7 
E2 Giv færinger og grønlændere ret til gratis abort i Danmark . 8 
E3 Lige vilkår for almene privat praktiserende læger og læger 
ansat i regionsklinikker ................................................................ 8 
E4 Gratis tandlægehjælp ............................................................. 8 
E5 Genindfør det obligatoriske helbredstjek for bilister over 75 
år ................................................................................................... 8
E6 Forbyd omvendelsesterapi ..................................................... 8 
E7 Afskaf refleksionsperioden for juridisk kønsskifte ............... 8 
F Miljø, klima, trafik og bæredygtighed .......................................... 9 
F2 Totalfredning af stenbideren i mindst fem år ........................ 9 
F4 Mere renovering, mindre nedrivning ...................................... 9 
F6 Biomasse skal tælle med i CO₂-regnskabet .......................... 9 
F7 Mere fokus på miljø- og klimahensyn ved vedtagelse af 
anlægsprojekter ........................................................................... 9 
F8 Flere faunapassager ved større trafikanlæg ....................... 10 
F9 Generationsforureninger er et nationalt ansvar .................. 10 
F10 Adgang til toiletter på alle større stationer ........................ 10 
F11 Giv danskernes hverdagstransport en grønnere profil .... 10 
F12 Erstat registreringsafgiften med roadpricing .................... 10 
G EU og udenrigspolitik ................................................................ 11 
G1 Afskaf grænsekontrollen ...................................................... 11 
G2 Radikale Venstre vil styrke Frontexs muligheder for 
patruljering ................................................................................. 11 
G3 Mindretalssprog skal respekteres – også selvom det er 
russisk ........................................................................................ 11 
G4 Nej til europæisk chatkontrol – ja til digitalt privatliv ......... 11 
G5 Stop al våbenhandel med Israel, og arbejd for en 
europæisk våbenembargo ......................................................... 12 
H Social- og udlændingepolitik ................................................. 12 
H1 Lad erfaringerne fra særlov om ukrainske flygtninge 
komme alle til gode .................................................................... 12
 
H2 Det familieretlige system skal reformeres, så det hjælper 
frem for at skade børnene.......................................................... 12
 
H3 Retten til familiesammenføring er en basal 
menneskerettighed .................................................................... 13
 
I Retspolitik .................................................................................... 13 
I1 Bestemmelse om terrorbilligelse bør revideres ................... 13 
J Aktualitetsresolution .................................................................. 13 
J1 Situationen i Gaza: Danmark skal bruge EU-formandskabet 
til at øge presset på Israel.......................................................... 13
A Demokrati og frihed 
 
A1 Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen 
 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det kun er offentlige myndigheder der 
foretager de civile registreringer, eksempelvis fødsler, navneregistrering og 
dødsfald samt udsteder juridisk gyldige ægteskaber. 
Her mener Radikale Venstre at man med fordel kan se på den sønderjyske 
model hvor de civile registreringer er varetaget af offentlige myndigheder.
 
A2 Mulighed for parlamentarisk styre i landets fire største 
byer 
 
Radikale Venstre ønsker at give landets fire største byer mulighed for at 
vælge en styreform, der gør det politiske ansvar klarere: 
En parlamentarisk styreform, hvor et flertal danner et samlet bystyre, som 
fordeler over- og under-borgmesterposterne/udvalgsformandsposterne 
blandt sig og aftaler forvaltningens organisering. 
 
 
A3 Digitaliser opstillingen til KRV
Radikale Venstre vil arbejde for, at opstillingen til kommunal- og 
regionsrådsvalg fremadrettet digitaliseres, så hverken kandidat- eller 
stillerlister er på papir. Derimod skal det håndteres via en digital platform, 
hvor hvert parti der ønsker at opstille kan indtaste oplysningerne direkte. De 
vil stadig skulle verificeres af kommunen, ligesom opstilling til folketinget 
verificeres af Indenrigsministeriet. 
 
A4 Opret en forfatningsdomstol  
 
Radikale Venstre mener, at der skal oprettes en dansk forfatningsdomstol, 
eventuelt med forbindelse til Højesteret, der har til opgave at kontrollere, 
hvorvidt en lov eller praksis i den offentlige forvaltning strider mod landets 
forfatning eller ratificerede internationale konventioner. 
En uafhængig anklagemyndighed skal have beføjelse til at rejse sager af 
egen drift. 
 
 
A5 Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver  
Radikale Venstre mener, at der skal være åbenhed om de offentlige midler, 
som benyttes til at drive kongehuset. Adgang til fakta er forudsætning for en 
demokratisk debat om, hvorvidt midlerne er rimelige i forhold til de opgaver, 
som kongehuset varetager. Der bør derfor etableres et egentligt samlet 
offentligt budget for drift af kongehuset, hvor indirekte og ikke-transparente 
tilskud medregnes, og skatterabatter, som ikke gælder i den øvrige offentlige 
sektor, afskaffes. 
 
A8 Gør grundfinansieringen af Lex - Danmarks National 
Leksikon varig 
 
Radikale Venstre vil arbejde for at grundfinansieringen af Lex - Danmarks 
National Leksikon gøres varig, for at sikre en let tilgængelig digital adgang til
faktuel viden på dansk nu og på længere sigt. 
I en tid med en rivende udvikling inden for AI og andre digitale værktøjer, er 
det af yderste vigtighed, at vi som samfund i årene fremover sikrer gode 
dansksprogede, opdaterede digitale kilder til viden og oplysning, samt som 
grundlag for en fælles referenceramme, der verificeres og redigeres af 
fagfolk. Kvaliteten af nye digitale værktøjer til undervisning og dannelse 
afhænger i høj grad af, at der findes valide faktuelle kilder disse værktøjer 
kan henvise til og lære fra og Lex er netop det. 
 
 
A11 Udvid den demokratiske deltagelse 
Grundlovsændringen i 1915 gav stemmeret til kvinder og afskaffede mange 
tidligere begrænsninger. Herefter var det kun personer under værgemål, 
uden dansk statsborgerskab eller visse kriminelle og fallenter, der ikke 
kunne stemme. 
Det betød, at omkring 95 pct. af de voksne borgere i Danmark havde 
stemmeret til folketingsvalgene efter 1915. 
Desværre er den demokratiske inklusion i de seneste årtier gået den forkerte 
vej. I dag har over 10 pct. af de registrerede borgere i Danmark ikke 
stemmeret til folketingsvalg. 
Radikale Venstre og partiets folketingsgruppe vil arbejde for, at den 
demokratiske inklusion igen udvides i Danmark. 
 
A12 Styrk demokratiet - giv flere stemmeret 
Radikale Venstre mener, at det er et demokratisk problem, at over 10% af 
borgerne i Danmark ikke har stemmeret til folketingsvalget. Danmark bør 
derfor have en erklæringsadgang til at få dansk statsborgerskab, når de 
fylder 18 år, og dermed have mulighed for til fulde at deltage i det 
demokratiske fællesskab.  
 
Følgende krav skal være opfyldt: 
 
1) Den unge skal være født i Danmark 
 
2) Den unge skal bestå folkeskolens afsluttende prøver med et samlet 
karaktergennemsnit på mindst 02 eller være fyldt 18 år. 
 
3) Den unge skal søge i det fyldte 18. år, og skal på erklæringstidspunktet 
have bopæl i Danmark og haft bopæl i Danmark i sammenlagt mindst 12 år, 
heraf sammenlagt mindst 5 år inden for de sidste 6 år. 
 
4) Statsborgerskab kan ikke gives, hvis PET skulle vurdere, at den unge kan 
være til fare for landets sikkerhed, ligesom den unge ikke må have begået 
alvorlig kriminalitet.  
 
A13 Sænk valgretsalder til 15 år 
 
Vores demokrati bliver stærkere, jo flere, der deltager aktivt i det, og jo flere, 
der er med til at påvirke de beslutninger, som tages på vores alles vegne, 
men samtidig er den generation, som skal leve længst med konsekvenserne 
af nutidens politik – den unge generation – en demografisk og demokratisk 
minoritet; at sænke valgretsalderen vil derfor skabe en bedre balance 
mellem yngre og ældre generationers demokratiske indflydelse. 
Derfor mener Radikale Venstre at valgretsalderen skal sænkes til 15 år ved 
alle valg i Danmark.
B Økonomi og skat 
 
B1 Afskaf børnefattigdom i Danmark 
Radikale Venstre mener, at vi aktivt skal afskaffe børnefattigdom i Danmark 
og beslutte en national handleplan herfor. 
I Danmark er vi privilegerede og kan vælge at afskaffe børnefattigdom. I 
1905 programmet adresseres økonomiske ulighed med denne sætning. 
“Ved Paaligningen af de fornødne Skatter tilstræbes en Formindskelse af 
den bestaaende økonomiske Ulighed”. 
 
Afskaffelse af fattigdom en forudsætning for lighed i sundhed, lige 
muligheder for uddannelse, et samfund med lige deltagelse og en folkelig 
tilslutning til den grønne dagsorden og ikke mindst en forudsætning for det 
endelige opgør med den sociale arv, der reproducerer fattigdom gennem 
generationer. 
Børnefattigdom kan bekæmpes med nationale tiltag som f.eks. økonomisk 
udligning over skatten, løft af de laveste sociale ydelser, differentieret 
børnecheck med mere. og med lokale tiltag som f.eks. økonomisk 
rådgivning, gældssanering, fritidsjob, uddannelse, reelt gratis skolegang, 
sundhedstilbud og lignende. 
Der bør derfor vedtages en handleplan for afskaffelse af børnefattigdom 
både af regeringen og i kommunerne/regionerne. 
 
B2 Forbyd reklamer for hasardspil 
 
Reklamer for hasardspil bør betragtes på linje med reklamer for tobak, 
alkohol og andre vanedannende substanser og bør forbydes i dansk regi. 
Parallelt med indførelsen af et dansk forbud skal der arbejdes for et forbud i 
europæisk regi. 
 
B3 Introduktion af skat på finansielle transaktioner 
Radikale Venstre vil arbejde for indførelsen af en skat på finansielle 
transaktioner, en såkaldt Tobin-skat i størrelsesordenen 0,1%, i første 
omgang på EU-plan. 
Dette skal ske for at dæmpe kortsigtede spekulationer, afbøde fremtidige 
finansielle kriser og fremskaffe hårdt tiltrængt finansiering til klimaindsatsen, 
ikke mindst i verdens fattige lande. 
B4 Øget fleksibilitet i kommunernes og regionernes 
anlægs- og servicerammer 
 
Radikale Venstre vil arbejde for, at kommunerne og regionerne får mulighed 
for at overføre ubrugte midler fra servicerammen og anlægsrammen i et år til 
det efterfølgende år. Radikale Venstre anbefaler, at der indføres en 
lovændring, der tillader denne overførsel, så kommunerne og regionerne 
kan planlægge og gennemføre projekter bedre og udnytte de økonomiske 
rammer mere effektivt. 
 
 
 
B5 Afskaf tonnageskatten 
 
Radikale Venstre ønsker en afskaffelse af den danske 
tonnageskatteordning. Ordningen blev indført som et midlertidigt instrument 
for at tiltrække rederier til Danmark, men den har siden udviklet sig til en
permanent og uigennemsigtig skattebegunstigelse for en af landets rigeste 
erhvervssektorer. 
Der findes hverken tilstrækkelig evaluering eller offentlig adgang til data, 
som dokumenterer ordningens samfundsøkonomiske effekt. 
Vi mener, at store selskaber skal bidrage på lige fod med resten af 
erhvervslivet. Det er uholdbart, at der i dag hersker tvivl om ordningens 
reelle omfang og effekt på statens indtægter. 
Radikale Venstre ønsker at indlede internationale forhandlinger om en 
gradvis udfasning af tonnageskatten og en tilbagevenden til almindelig 
selskabsskat, hvor overskud beskattes retfærdigt og gennemsigtigt. 
 
B10 Opstramning af reglerne for AirBnB
Radikale Venstre ønsker at stramme vilkårene for AirBnB og tilsvarende 
tjenester ved at: 
 
1. Nedsætte den tilladte årlige udlejningsperiode for helårsboliger fra 
70 til 30 dage, 
2. skærpe indberetningspligt og tilsyn med udlejningsplatformene, 
3. skærpe bopælspligten for især nybyggede boliger. 
 
Stramningerne skal supplere de regler, som for få år siden blev indført, og 
modvirke, at boliger, der burde bruges som helårsboliger, i stedet bruges til 
helårlig hotelvirksomhed, både af enkeltpersoner og af firmaer, som har det 
som forretningsgrundlag. 
 
C Arbejdsmarked, erhvervspolitik og 
offentlig sektor 
 
 
C2 Stop symbolpolitisk udflytning af statslige 
arbejdspladser 
 
Erfaringerne med udflytning af statslige arbejdspladser har i alt for mange 
tilfælde givet store faglige og driftsmæssige problemer, eksempelvis med 
rekruttering, produktivitet og kvalitet. I særdeleshed på kort og mellemlang 
sigt, men ofte også længerevarende. 
 
For Radikale Venstre er det afgørende, at staten drives effektivt og med høj 
kvalitet. Der gælder ingen generel naturlov, at statslige job skal placeres i 
hovedstadsområdet eller omvendt uden for. Offentlige myndigheder skal 
placeres ud fra opgavernes karakter og ikke geografiske hensyn. 
Udflytninger kan i nogle tilfælde være relevante, men skal først og fremmest 
ske ud fra faglige hensyn og ikke symbol- og signalpolitisk forskønnelse af 
danmarkskortet. 
 
Derfor vil Radikale Venstre arbejde på at sikre et Danmark i bedre balance 
gennem reelle investeringer i uddannelse, infrastruktur og 
erhvervsmuligheder i hele landet lokalsamfundene. 
 
C5 Støt overgangen til open source i det offentlige 
 
Radikale Venstre ønsker at styrke det offentlige Danmarks uafhængighed af 
teknologivirksomheder, som er underlagt regeringer, vi ikke kan regne som
klare allierede. Styresystemer, programmer, firmware og hardware skal 
kunne udskiftes uden alvorlige driftsforstyrrelser eller tab af data. 
Derfor vil vi på dansk og europæisk plan arbejde for, 
 
- at offentlige it-systemer løbende omlægges til åbne standarder og open 
source, 
 
- at støtte finansiering af open source software, hardware og firmware, 
 
- at skabe mulighed for fuld og uafhængig auditering af produkter og 
services til offentlige institutioner. 
 
Vi skal især være opmærksomme på, at open source software og standarder 
ikke er gratis og ikke kommer af sig selv, og at utallige it-komponenter 
indeholder firmware, som kan gøre dem lige så følsomme over for 
fjernkontrol som den software, der ligger på den enkelte computer. 
D Børn, unge og uddannelse 
 
D1 Konfirmation ud af folkeskolen 
 
Radikale Venstre mener ikke at konfirmationsforberedelse er en del af 
folkeskolens primære virke og dette derfor bør ligge udenfor skoletiden, 
sammen med andre fritidsaktiviteter. 
Radikale Venstre mener derfor, at kommunerne skal fritages fra alt ansvar 
for at planlægge og organisere konfirmationsforberedelse. 
 
D2 Færøsk og grønlandsk kultur og historie i folkeskolen 
 
Radikale Venstre ønsker, at færøsk og grønlandsk kultur og historie skal 
indgå som en fast og lovpligtig del af danskundervisningen i folkeskolen. 
 
 
D5 Talblindhed skal sidestilles med ordblindhed 
 
Radikale Venstre foreslår, at dyskalkuli sidestilles med dysleksi, så børn, der 
lider af talblindhed, får hjælp med en indsats svarende til den, der tilbydes 
ordblinde børn. 
E Sundhed og etik 
 
E1 Tolkegebyret er dyr symbolpolitik - afskaf det 
 
Radikale Venstre opponerede mod tolkegebyret, som blev indført i 2018, 
med baggrund i en frygt for, at det ville øge uligheden i sundhed til skade for 
patienter med udenlandsk baggrund. Vi ønsker fortsat at arbejde for en 
afskaffelse af tolkegebyret.
8 
 
 
E2 Giv færinger og grønlændere ret til gratis abort i 
Danmark 
 
Giv færinger og grønlændere ret til gratis abort i Danmark efter danske 
regler, herunder retten til abort før udgangen af 18. graviditetsuge og retten 
til abort uden forældrenes samtykke for personer, der er fyldt 15 år. 
 
E3 Lige vilkår for almene privat praktiserende læger og 
læger ansat i regionsklinikker 
 
Med den nye sundhedsreform lægges der op til en større central kontrol 
med det nære sundhedsområde. Vi bør som parti, på alle niveauer, arbejde 
for at regionsklinikkerne, og almen praksis, har de samme overordnede 
vilkår. Almen praksis er en succes i det danske sundhedsvæsen. Vi bør 
støtte op om deres store arbejde.  
 
 
 
E4 Gratis tandlægehjælp 
 
Tandlægebesøg kan nemt blive dyrt. 7 ud af 10 tandlæger oplever, at 
patienter dagligt eller flere gange om ugen afviser behandling grundet 
prisen. Munden er en del af kroppen og ikke separat fra den. F.eks. kan 
bakterier fra munden sprede sig til hjertet og give betændelse. 
Radikale Venstre mener derfor, at ikke-kosmetisk tandlægehjælp skal være 
skattebetalt 
 
 
E5 Genindfør det obligatoriske helbredstjek for bilister over 
75 år 
 
Radikale Venstre ønsker at forbedre trafiksikkerheden ved at genindføre det 
årlige obligatoriske helbredstjek med lægeattest som betingelse for, at 
borgere på over 75 år kan forny deres kørekort. 
 
 
E6 Forbyd omvendelsesterapi 
 
Når vi siger, at vi er partiet for den næste generation, mener vi også den 
næste generation af LGBTQ+ personer. LGBTQ+ personer fortjener at blive 
accepteret af samfundet og få deres identiteter respekteret. At 
omvendelsesterapi stadig er lovligt i Danmark er dybt uacceptabelt. 
Omvendelsesterapi bygger nemlig på ideer om, at LGBTQ+ personer kan og 
bør ændre deres seksualitet og/eller kønsidentitet, og det kan være dybt 
traumatiserende, hvorfor der findes mange rapporter om depression, angst, 
selvskade og selvmord blandt ofre for omvendelsesterapi. 
Radikale Venstre mener derfor, at omvendelsesterapi skal være ulovligt. 
 
E7 Afskaf refleksionsperioden for juridisk kønsskifte 
 
I Radikale Venstre tror vi på, at mennesker forstår deres egen kønsidentitet 
bedst, og vi anerkender, at skifte sit juridiske køn er en velovervejet 
beslutning, som ikke kræver en yderligere refleksionsperiode. 
Radikale Venstre mener derfor, at refleksionsperioden på 6 måneder for 
ændring af CPR-nummer for transpersoner over 18 år bør afskaffes.
9 
 
F Miljø, klima, trafik og bæredygtighed 
 
F2 Totalfredning af stenbideren i mindst fem år 
 
Stenbiderbestanden er for nedadgående i de danske farvande. Radikale 
Venstre vil arbejde for, at den for indeværende kalenderår gældende 
totalfredning af stenbideren forlænges til mindst udgangen af 2030. 
Såfremt fagfolk herefter vurderer, at bestanden har kommet sig i så 
nævneværdigt omfang, at lyst- og erhvervsfiskeri kan genoptages, ophæves 
totalforbuddet. 
 
 
F4 Mere renovering, mindre nedrivning 
 
Flere større byer er blevet pålagt nedrivninger og nybyg som følge af 
ghettolovgivningen, som udover ikke at løse sociale udfordringer også er 
dyrt i klimaregnskabet. Radikale Venstre ønsker større social ansvarlighed 
såvel som klimaansvarlighed når bydele omdannes. Radikale Venstre mener 
at det økonomisk og menneskeligt vil være bedre at bruge flere penge på 
socialpædagogiske og forebyggende tiltag, og bedre for klimaet ikke at 
nedrive gode boliger men i stedet se på klimarenoveringer når det gælder 
bolig. 
 
F6 Biomasse skal tælle med i CO₂-regnskabet 
 
Radikale Venstre ønsker, at Danmark går forrest i udviklingen af et 
retvisende klimaregnskab, når det gælder biomasse i energisektoren. På 
trods af en betydelig klimapåvirkning kan energiselskaberne i dag kontere 
biomasseafbrænding som 0-emission, idet klimapåvirkningen efter reglerne 
skal konteres i det såkaldte LULUCF-regnskab (arealanvendelse). Derved 
flyttes regningen for klimabelastningen fra forurenerne til staten, som er 
ansvarlig for opfyldelse af LULUCF-målene. 
 
Det alternative klimaregnskab skal ske i fuld overensstemmelse med FN’s 
klimapolitik og EU’s retningslinjer og bidrage til en styrket fælles metode-
udvikling i EU. Landsmødet opfordrer derfor den radikale folketingsgruppe til 
at arbejde for, at Danmark udvikler et nationalt, supplerende klimaregnskab, 
som skal synliggøre den faktiske klimaeffekt ved afbrænding af forskellige 
typer biomasse. 
 
Regnskabet skal indgå i beslutningsværktøjer til at styrke omstillingen og 
sikre gennemsigtighed i klimaindsatsen. Regnskabet bør tage udgangspunkt 
i Klimarådets metode til beregning af en udledningsfaktor for biomasse 
fremlagt i ” Kommentering af Global Afrapportering 2022”. 
 
F7 Mere fokus på miljø- og klimahensyn ved vedtagelse af 
anlægsprojekter 
 
Radikale Venstre finder grønne anlægsprojekter yderst vigtige for at nå i mål 
med den grønne omstilling. Radikale Venstre ser det som en central del af 
demokratiet, at borgerne kan få prøvet klager over den miljøpåvirkning, som 
store anlægsprojekter medfører, og ønsker en styrkelse af folkelig 
inddragelse og dialog.
10 
 
Derfor vil vi fastholde, at der som udgangspunkt skal være klageadgang ved 
de relevante miljøklagenævn, og vi vil modarbejde tendensen til, at det 
vedtages ved lov, at klageadgangen afskaffes, og borgerne dermed 
henvises til langvarige og dyre søgsmål ved domstolene. For at modvirke 
længere sagsbehandling ved klagenævnene skal de samtidig tilføres 
ressourcer, der kan matche det formodet højere antal klager. 
 
F8 Flere faunapassager ved større trafikanlæg 
 
Radikale Venstre vil arbejde for flere faunapassager ved større trafikanlæg 
(såsom spor- og vejanlæg), hvor det kan understøtte biodiversitet og 
beskytte især truede arter. 
Vi ønsker, at naturhensyn tænkes systematisk ind i infrastrukturprojekter, og 
at dokumentation og overvågning af effekten bliver standard. Inddragelse af 
faglig ekspertise skal prioriteres med henblik på at sikre dyrelivets brug af 
faunapassager. Med tiden skal faunapassager gøres obligatoriske på det 
eksisterende statslige vejnet. 
Faunapassager må dog ikke automatisk give grønt lys for anlægsprojekter.  
 
F9 Generationsforureninger er et nationalt ansvar 
 
Radikale Venstre ønsker, at staten og regionerne løbende følger op på den 
samlede plan for løsningen af oprensning efter generationsforureninger og i 
fællesskab finder de nødvendige midler. 
 
F10 Adgang til toiletter på alle større stationer 
 
Radikale vil, som led i arbejdet for FN’s verdensmål nr. 6 om sanitet og 
hygiejne, arbejde for en øremærket statslig bevilling til at kunne sikre 
adgang til toiletter ved alle større togstationer. Adgangen skal ikke 
nødvendigvis være gratis, men må ikke være begrænset til trængende, som 
har adgang til digitale betalingsmidler. 
Større stationer kan forstås som stationer, der enten ligger i større byer, eller 
hvor der er mange daglige rejsende, plus eventuelt stationer hvor der ofte er 
lang ventetid på grund af skift mellem transportsystemer. 
 
 
F11 Giv danskernes hverdagstransport en grønnere profil 
 
Radikale Venstre ønsker, at danskernes transport til og fra arbejde skal have 
en grønnere profil og vil bruge økonomiske incitamenter til at opnå dette, 
bl.a. gennem en revision af befordringsfradraget.  
Revisionen må ikke øge skævvridningen mellem land og by”.  
 
F12 Erstat registreringsafgiften med roadpricing 
 
Registrerings- og periodisk ejer-afgift er en dårlig måde at beskatte bilismen. 
Den gør det dyrt at købe en bil og relativt billigere, jo mere man kører i den. 
Radikale Venstre mener derfor, at man skal omlægge registrerings- og 
periodisk ejer-afgift til en GPS-baseret roadpricing. 
Samtidig kan man differentiere den, så det er billigere at køre på landet, hvor 
det at køre bil både er mere nødvendigt og mindre generende i form af 
trængsel og trafik end i byen. Således er det god politik både for klima, miljø 
og trafik, hvor der også tages højde for forskelle mellem land og by.”
11 
 
G EU og udenrigspolitik 
 
G1 Afskaf grænsekontrollen 
 
Radikale Venstre mener at den såkaldte midlertidige grænsekontrol allerede 
har stået for længe og bør afskaffes. 
Radikale Venstre er tilhængere af den frie bevægelighed i EU, 
Schengensamarbejdet og pasunionen vi har i Norden, og mener at disse 
tiltag skal beskyttes da det er til gavn for Danmark at deltage i. 
 
G2 Radikale Venstre vil styrke Frontexs muligheder for 
patruljering 
 
Radikale Venstre vil arbejde for, at EU skal indgå bilaterale aftaler med de 
nordafrikanske lande om, at Frontex kan patruljere i deres nationale 
farvande, for at kunne samle bådflygtninge op, og sætte dem i land ved et 
EU-asylmodtagercenter ved afgangsstedet. I modydelse kan EU indgå 
økonomiske aftaler med landene f.eks. i form af støtte til 
udviklingsprogrammer, uddannelse, forskning, industriel udvikling. Aftalerne 
skal indeholde krav om overholdelse af internationale forpligtelser, herunder 
retten til asyl. Frontexs indsatser i tredjelandes farvande skal forankres i 
bindende internationale aftaler og være underlagt gennemsigtigt tilsyn”.
 
G3 Mindretalssprog skal respekteres – også selvom det er 
russisk 
 
Radikale Venstre vil arbejde for — både i dansk og EU-regi —  at påvirke 
vores venner og allierede i de baltiske lande til i højere grad at respektere 
deres russisktalende mindretals sproglige rettigheder, uanset fortidens 
overgreb og nutidens trusler fra Rusland. 
Konkret vil vi primært påvirke de baltiske stater til at tillade russisk som 
undervisningssprog i skolerne. 
G4 Nej til europæisk chatkontrol – ja til digitalt privatliv 
 
Radikale Venstre ønsker at beskytte borgernes grundlæggende rettigheder i 
den digitale verden. Vi siger nej til den del af en foreslået EU-forordning, 
som vil indføre såkaldt "chatkontrol". Et redskab, som indebærer automatisk 
scanning af tekster i interpersonel kommunikation og potentielt 
lydkommunikation. 
Forordningen skal forhindre overgreb mod børn, hvilket vi naturligvis 
naturligvis bakker op om, og vi vil sætte ind på hårdeste vis over for disse 
forbrydelser. 
Men midlerne skal være målrettede, retssikre og proportionelle. Chatkontrol 
vil bryde med retten til privatliv og digital selvbestemmelse og risikerer at 
undergrave tilliden til digitale tjenester og til medlemsstaterne i EU. 
Danmark bør, også aktuelt som formandskabsland i EU, arbejde for 
løsninger, der respekterer retssikkerhed, databeskyttelse og proportionalitet 
– ikke fremme totalovervågning på tværs af EU.
12 
 
G5 Stop al våbenhandel med Israel, og arbejd for en 
europæisk våbenembargo 
 
Danmark kan ikke alene stoppe de igangværende israelske krigsforbrydelser 
og brud på folkeretten og internationale konventioner begået mod det 
palæstinensiske folk i Gaza og på den besatte vestbred. 
Imidlertid kan Danmark være med til at lægge pres på den israelske regering 
ved at indføre et totalt stop for salg af våben og våbendele til Israel, 
herunder en suspendering af eksport af F-35-reservedele, i 
overensstemmelse med praksis hos blandt andre vores britiske allierede. 
Danmark er medlem af FN’s Sikkerhedsråd, og der må ikke herske tvivl om, 
at vi overholder FN’s Våbenhandelstraktat. 
Samtidig er det Radikale Venstres holdning, at vi også via vores mandat i 
Europa-Parlamentet kraftigt bør opfordre de to største europæiske 
våbeneksportører, Tyskland og Italien, til at gøre holdt med deres 
våbenhandel til Israel, ultimativt hele EU. 
H Social- og udlændingepolitik 
 
H1 Lad erfaringerne fra særlov om ukrainske flygtninge 
komme alle til gode 
 
Radikale Venstre mener, at erfaringerne fra Ukrainesærloven har haft positiv 
indflydelse på de ukrainske flygtninges mulighed for at etablere og integrere 
sig i Danmark. Derfor ønsker Radikale Venstre at den hurtigere adgang til 
arbejdsmarkedet, bedre mulighed for sproglæring og for at etablere sig, bør 
indføres under den eksisterende asylpolitik. 
 
Forslaget vil indebære, at der ikke var behov for at oprette særlove for at 
omgå den eksisterende asylpolitik. 
 
H2 Det familieretlige system skal reformeres, så det 
hjælper frem for at skade børnene 
 
Radikale Venstre ønsker en reform af familieretssystemet. 
Hjælp skal gives hurtigt – ikke først efter langvarig sagsbehandling. 
Inspireret af den belgiske Dinant-model skal professionelle tidligt sikre 
tværfaglige forløb på en måde, hvor konflikter trappes ned, og holdbare 
løsninger findes. Det vil forebygge lange højkonfliktsager med psykisk 
mistrivsel og potentiel forældrefremmedgørelse, samt reducere de i dag alt 
for lange sagsbehandlingstider. 
Dinantmodellens 5 grundprincipper: 
Forældre skal have fokus på barnets trivsel 
Hurtig indgriben, så konflikten ikke bliver forankret 
Ingen brud i forholdet mellem barn og forældre 
Organiseret samarbejde mellem forældre og fagpersoner 
Tværfagligt samarbejde og synergi mellem fagpersoner
13 
 
H3 Retten til familiesammenføring er en basal 
menneskerettighed 
 
For Radikale Venstre er det udgangspunktet, at retten til familieliv er en 
fundamental menneskerettighed. 
 
Myndige danske statsborgere skal derfor have ret til at leve med deres 
familie i Danmark under lempeligere betingelser. Flygtninge med midlertidig 
beskyttelsesstatus skal ikke pålægges unødvendig ventetid, og 
familiesammenføring skal gennemføres hurtigst muligt. 
Mennesker med opholdstilladelse, som ikke er begrundet i beskyttelse, skal 
for at få familiesammenføring kunne forsørge sig selv. 
Selvforsørgelseskravet skal dog ses over en længere periode. 
Diskrimination ud fra social baggrund eller boligforhold må ikke indskrænke 
retten til familieliv. 
Opholdstilladelse baseret på familiesammenføring skal kun bortfalde, hvis 
den udenlandske part selv dømmes for grov kriminalitet. 
Hvis det godtgøres, at den herboende part har udsat ægtefællen for fysisk 
eller psykisk vold eller lignende overgreb, bør der gælde en undtagelse for 
selvforsørgelseskravet efter 5 år, hvis ægtefællen fortsat befinder sig i en 
sårbar situation. Radikale Venstre mener ligeledes, at støtteforløbene skal 
forbedres. 
 
I Retspolitik 
I1 Bestemmelse om terrorbilligelse bør revideres 
 
Bestemmelsen om terrorbilligelse er, som den er formuleret i dag, 
uhensigtsmæssig og medfører risiko for vilkårlige strafforfølgelser med 
omfattende konsekvenser for den enkelte. Bestemmelsens vilkårlighed 
risikerer at medføre, at enkelte afholder sig fra at deltage i debatter 
vedrørende verdens brændpunkter af frygt for strafforfølgelse. Desuden 
indeholder bestemmelsen en skævvridning, hvor billigelse af terror er 
strafbart, mens det omvendt er straffrit at hylde eller udtrykke forståelse 
for staters handlinger, selv når de har karakter af krigsforbrydelser. 
Radikale Venstre bør stille sig i spidsen for et krav om, at bestemmelsen 
om terrorbilligelse gentænkes og revideres så ovenstående væsentlige 
uhensigtsmæssigheder imødegås. 
 
J Aktualitetsresolution 
 
 
J1 Situationen i Gaza: Danmark skal bruge EU-
formandskabet til at øge presset på Israel 
Radikale Venstre udtrykker alvorlig frustration og kritik af den 
katastrofale humanitære situation i Gaza og på Vestbredden. 
Udbredt sult, hungersnød, systematisk forhindring af nødhjælp, 
uproportional krigsførelse og drab på journalister er uacceptable 
overtrædelser af international ret. På baggrund af omfanget af de 
menneskelige lidelser, den israelske regerings erklærede 
intentioner og den systematiske udsultning af befolkningen har
14 
 
FN’s nedsatte kommission nu konkluderet, at der er tale om 
folkedrab – udover en stribe andre brud på folkeretten som 
fastslået af International Court of Justice. 
Radikale Venstre fordømmer på det kraftigste de 
krigsforbrydelser, der er begået af både Hamas og den israelske 
regering og tager skarp afstand fra enhver plan om israelsk 
overtagelse af både Gaza og Vestbredden, som lige nu 
effektueres med alvorlige konsekvenser til følge. Men 
fordømmelse alene er utilstrækkelig. Derfor opfordrer Radikale 
Venstre kraftigt den danske regering til som formand for EU at gå 
forrest og drive Kommissionens forslag af 10. september frem, 
så den særligt privilegerede handelsaftale unde EU’s 
associeringsaftale med Israel suspenderes som et konkret pres 
til at ændre situationen i Gaza. Lige så kraftigt opfordres den 
danske regering til at tage ansvar og anerkende Palæstina som 
en selvstændig stat og dermed det palæstinensiske folks ret til at 
leve og bo i deres egen stat. Dertil bør regeringen iværksætte en 
evakuering af et antal alvorligt syge børn fra Gaza efter samme 
model, som 15 af vores europæiske nabolande allerede har 
gennemført, herunder Norge, Storbritannien, Tyskland og 
Frankrig. Endelig bør Danmark indføre bilaterale sanktioner mod 
varer fra de ulovlige bosættelser på Vestbredden og mod 
personer og institutioner med særligt ansvar for de ulovlige 
handlinger på Vestbredden.  
Radikale Venstre ønsker med alle disse initiativer at lægge et 
massivt pres på Israel med henblik på at undgå yderligere 
eskalering af konflikten og forbedre muligheden for at etablere en 
akut og varig våbenhvile med henblik på at bringe parterne 
tilbage til forhandlingsbordet under betingelser, som sikrer 
frigivelsen af gidsler, et ophør af de ulovlige bosættelser på 
Vestbredden, gensidig anerkendelse mellem de to parter og 
fremmer arbejdet for en to-statsløsning. Disse skridt er 
afgørende for at skabe et reelt grundlag for en retfærdig og varig 
fred, hvor menneskerettigheder og sikkerhed respekteres for 
både israelere og palæstinensere. 
Samtidig vil det foreslåede pres på Israel betyde, at Danmark 
lever op til sine internationale forpligtelser og stiller sig på den 
rigtige side af den tragiske historie, der skrives i disse dage.


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2024.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/e23entrj/vedtagne-resolutioner-2024.pdf

Resolutioner 2024  
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 3 
Beklædningsfrihed ................................ ................................ .......... 3 
Indfør ungeministerråd ................................ ................................ ... 3 
Gør DR til gavn for flere ................................ ................................ .. 3 
Antallet af lokalpolitikere bør øges ................................ .................. 3 
Radikale Venstre vil afskaffe større anonyme donationer til partier 
og kandidater ................................ ................................ ................. 3 
Indfør karenstid for ministres og departementschefers overgang til 
visse jobs ................................ ................................ ....................... 3 
Økonomi og skat ........................................................................................... 4 
Indførelse af trivselsøkonomi ................................ .......................... 4 
Afskaf blankmedieafgiften ................................ ..............................  4 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor ................................. 4 
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider ................ 4 
Nej til nedskæring på dimittendsats for nyuddannede..................... 4 
Børn, unge og uddannelse ......................................................................... 4 
Erstat kristendomskundskab med religionsundervisning ................. 4 
Afskaf litteraturkanon ................................ ................................ ...... 4 
STX skal være muligt for unge i hele landet ................................ ... 5 
Nedsæt en forskningskommission, og styrk universiteternes 
selvstyre ................................ ................................ ......................... 5 
Lige adgang til videreuddannelse ................................ ................... 5 
Bedre vilkår for studerende med handicap på videregående 
uddannelser ................................ ................................ ................... 6 
Gratis menstruationsprodukter på offentlige 
uddannelsesinstitutioner ................................ ................................ . 6 
Udvid ret til pasning ved barns sygdom ................................ .......... 6 
Sundhed og etik ............................................................................................ 7 
Grænseværdien for frigivelsen af nikotin skal være ens for alle 
nikotinprodukter. ................................ ................................ ............. 7 
Gør frivillige rugemødre lovlige ................................ ....................... 7 
Skattefinansieret tandpleje ................................ ............................. 7 
Et godt og lettilgængeligt sundhedsvæsen for alle borgere i 
Danmark................................ ................................ ......................... 7
”Lov om solarier” bør revideres, så den beskytter børn og unge 
mod modermærkekræft ................................ ................................ .. 7 
Stram reglerne for tilknytning til alternativ behandling ..................... 8 
Kosmetiske klinikkers autorisation skal være tydelig, og 
uautoriserede klinikker skal kunne lukkes. ................................ ...... 8 
Tilbyd samtale med arbejdsmiljøjordemødre ................................ .. 8 
Opret et KOL-screeningsprogram ................................ ................... 8 
F Miljø, klima og trafik .................................................................................. 9 
Totalfredning af ål ................................ ................................ ........... 9 
Staten Danmark skal rydde op efter sig selv ................................ ... 9 
Gør meget mere mod naturforbrydelser ................................ ......... 9 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 10 
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara .................... 10 
Udviklingsbistand på 1% af dansk BNI ................................ ......... 10 
H Social- og udlændingepolitik ................................................................. 10 
H1 Udlændingestyrelsen skal kunne kommunikere på engelsk til 
nytilkomne flygtninge i stedet for kun på dansk ............................ 10 
H2 Omlægning af boligydelsen for pensionister efter 
Pensionskommissionens forslag ................................ .................. 10 
Retspolitik .................................................................................................... 11 
Koranloven skal afskaffes ................................ ............................. 11 
Anerkend sexarbejde som erhverv ................................ ............... 11 
Undersøg, om ordningen med tys-tys-advokater fungerer ............ 11
Demokrati og frihed 
 
Beklædningsfrihed 
Radikale Venstre vil sikre individets rettighed til frit at vælge sin egen 
påklædning. Radikale Venstre vil sikre det frisind, som Danmark altid har 
været kendt for også hvad angår beklædningsfriheden. 
 
Indfør ungeministerråd 
Radikale Venstre mener, at ungeinddragelse er essentielt for det danske 
demokrati. For at sikre, at magthaverne hører de unges stemmer, mener vi 
derfor, at relevante ministerier skal nedsætte et ungeråd - efter 
ungeklimarådsmodellen - der skal vejlede ministeren om spørgsmål inden 
for deres område og gøre Danmark til et foregangsland, når det kommer til 
demokratisk ungeinddragelse i folkestyret. 
 
Gør DR til gavn for flere 
Radikale Venstre vil arbejde for at indføre engelsksproget indhold i DR’s 
public service-forpligtelser. Dette indebærer produktion og formidling af 
engelsksprogede nyheder samt tilgængelighed af engelske undertekster til 
danskproduceret indhold. 
 
Dette skridt vil give internationale borgere i Danmark bedre adgang til 
relevant information og kulturelt indhold på et sprog, de forstår.  
 
Antallet af lokalpolitikere bør øges 
Radikale Venstre vil arbejde for at lette det pres på lokalpolitikere, som er 
opstået, efter at strukturreformen i 2007 reducerede ca. 4.600 lokalpolitikere 
til ca. 2.400. Presset skal lettes, og den demokratiske repræsentation skal 
styrkes, ved at give landets kommunalbestyrelser en størrelse, der svarer 
omtrent til kubikroden af kommunens indbyggertal, og således vil antallet af 
kommunalpolitikere øges til ca. 3.500. 
 
Radikale Venstre vil afskaffe større anonyme donationer til 
partier og kandidater 
Radikale Venstre ønsker øget offentlighed om de bagvedliggende donorer til 
de såkaldte erhvervsklubber. Der bør derfor være krav om offentliggørelse af 
de bagvedliggende donorer, som har doneret beløb over den til enhver tid 
fastsatte beløbsgrænse, via et offentligt tilgængeligt medie, senest ved den 
ordinære regnskabsaflæggelse. 
 
Indfør karenstid for ministres og departementschefers 
overgang til visse jobs 
Radikale Venstre ønsker, efter svensk forbillede, at indføre en karenstid for 
ministre og departementschefer, som har haft jobbet i mere end 12 måneder, 
før de kan skifte til job, hvor deres særlige viden kan indebære en risiko for 
økonomisk skade for staten. 
Karenstiden bør være på seks måneder, og som i Sverige bør et særligt 
nævn under Folketinget have ansvar for at afgøre, om det specifikke job vil 
være underlagt restriktionen.
Økonomi og skat 
Indførelse af trivselsøkonomi 
Radikale Venstre mener, at der i Danmark - som supplement til styring efter 
høj beskæftigelse, stabile makroøkonomiske rammer, en holdbar 
finanspolitik, og en grøn bundlinje - også aktivt bør tages hensyn til i hvor høj 
grad lovændringer eller andre beslutninger om ændringer i samfundet 
bidrager til befolkningens trivsel og sundhed. 
 
Afskaf blankmedieafgiften 
Radikale Venstre mener at blankmedieafgiften hører fortiden til og i dag er 
en afgift der rammer forkert ved især at ligge på telefoner, tablets og 
computere, samt lagringsmedier. 
Blankmedieafgiften bliver på nuværende tidspunkt brugt til kunstnerstøtte, 
men Radikale Venstre mener at der er bedre måder at støtte på end at 
lægge denne afgift på almindelige borgeres hverdagsredskaber som 
telefoner, tablets og computere. 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig 
sektor 
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider 
Radikale Venstre mener at afskaffelsen af lukkeloven var et godt skridt i den 
rigtige retning, men mener at det skal tages fuldt ud ved også at afskaffe den 
helligdagslov som erstattede lukkeloven. 
 
Nej til nedskæring på dimittendsats for nyuddannede 
Radikale Venstre vil arbejde for, at dagpengesatsen for nyuddannede 
forhøjes. Radikale Venstre ønsker samtidig et større fokus på at gøre de 
studerende mere klar på jobsøgningsprocessen efter endt uddannelse. 
Børn, unge og uddannelse 
Erstat kristendomskundskab med religionsundervisning 
Radikale Venstre vil arbejde aktivt for at afskaffe faget kristendomskundskab 
i folkeskolen og erstatte det med religionsundervisning. 
Radikale Venstre anerkender, at det moderne Danmark har langt flere 
trosretninger end blot én enkelt, og at undervisningen i folkeskolen bør 
afspejle det samfund, den er en del af. 
 
Afskaf litteraturkanon 
Radikale Venstre mener, at litteraturkanonen skal afskaffes. Danske skoler 
og ungdomsuddannelser skal undervise i de danske forfattere og kunstnere, 
som de selv mener, giver mening for dem at undervise i. At rigidt regulere 
hvilke forfattere, der skal undervises i, er mere tvang og bringer ikke 
nødvendigvis bedre undervisning. De enkelte uddannelsesinstitutioner og de 
enkelte lærere skal være dem, der tilrettelægger den gode undervisning i 
dansk litteratur.
STX skal være muligt for unge i hele landet 
 
Radikale Venstre ønsker, at alle unge over hele landet kan få en 
ungdomsuddannelse, som forbereder dem til voksenlivet med både viden, 
færdigheder og dannelse. 
 
Vi ser med bekymring på SVM-regeringens planer for området: Gøre 
gymnasiet mere akademisk og kræve et højere adgangskrav end i dag fra 
Folkeskolen.  
 
Radikale Venstre frygter desuden en usund karakterkonkurrence i 
Grundskolen med risiko for at øge den mistrivsel, som er steget i 
aldersgruppen. 
 
Ydermere mener Radikale Venstre, at så mange unge som muligt skal 
kunne få en ungdomsuddannelse i lokalområdet. Regeringens planer om at 
øge adgangskravet til gymnasiet vil lukke mange lokale gymnasier, så der 
ikke er et lokalt ungdomsuddannelsestilbud. 
 
Radikale Venstre ønsker at de nuværende muligheder for unges optagelse 
på STX fortsætter, og at der skabes Campus-miljøer, så der landet over 
fortsat er et bæredygtigt lokalt uddannelsesmiljø. 
 
Nedsæt en forskningskommission, og styrk 
universiteternes selvstyre 
Radikale Venstre ønsker en forskningskommission.  
 
Kommissionen skal fokusere på de samlede rammer for forskningen i 
Danmark, herunder bl.a. finansieringsmekanismer, akademisk frihed, 
styringen af og på universiteter mv. 
 
Kommissionen skal skabe et kvalificeret grundlag for at revidere 
Universitetsloven. 
 
Det er her Radikale Venstres holdning, at en ændring af loven er nødvendig 
for at styrke universiteternes selvstyre og sikre forskningen som det størst 
mulige samfundsgode. 
 
Lige adgang til videreuddannelse
Radikale Venstre skal arbejde for, at der skabes mulighed for at alle uanset 
baggrund får mulighed for at uddanne sig bredt, hele livet igennem. 
Muligheden for videreuddannelse, efteruddannelse og opkvalificering skal 
være mulig uanset økonomisk og social baggrund og bopæl, da uddannelse 
har en værdi i sig selv og er en væsentlig forudsætning for det gode liv. 
 
Konkret bør der bl.a. arbejdes for: 
 
1) nedsat brugerbetaling og/eller øget økonomisk støtte på relevante 
uddannelser. Dels målrettet borgere med lav formue og indkomst, og 
dels målrettet borgere, som må give afkald på anden vigtig indkomst 
som følge af efteruddannelsesforløbet. 
2) at sikre geografisk spredning af et bredt udvalg af 
efteruddannelsesmuligheder, for at lette adgangen.
3) at sikre bredt udvalg af efteruddannelsesmuligheder af både boglige, 
faglige og håndværksmæssige karakter. 
4) øget samarbejde med erhvervslivet for at sikre 
efteruddannelsesmulighederne er så tæt på og relevant for 
arbejdspladserne som muligt. 
 
Bedre vilkår for studerende med handicap på videregående 
uddannelser 
Studerende med handicap har værre trivsel og højere dropout rate. Den 
gennemsnitlige ventetid for handicaptillæg til SU’en er for høj, 
dokumentation og lægeerklæringer om diagnoser er for egen regning, og 
ventetiden på at få tildelt særlige vilkår kan være meget lang. 
Derfor mener Radikale Venstre: 
- Den studerende skal max lægge ud for en AP-lægeerklæring per 
sag 
- Ved ansøgninger om særlige vilkår skal der være en konklusion 
indenfor 3 måneder eller max en eksamenssæson. Såfremt dette 
ikke kan overholdes, skal dumpede forsøg efter tidsfristen slettes. 
- Såfremt en studerende med flere særlige vilkår kun kan få nogle af 
dem opfyldt til en given eksamen, skal den studerende informeres 
om dette på forhånd. 
- Ventetiden på handikaptillæg skal nedsættes til max 3 måneder. 
 
Gratis menstruationsprodukter på offentlige 
uddannelsesinstitutioner 
Hver 10. elev, som menstruerer, i Danmark misser undervisning under sin 
menstruation grundet manglende adgang til menstruationsprodukter. 3 ud af 
4 elever angiver, at de ville føle sig tryggere, hvis der var gratis 
menstruationsprodukter tilgængelig. 
 
Ingen bør misse undervisning, fordi de ikke kan få deres mest basale behov 
opfyldt. Radikale Venstre mener derfor, at der skal være gratis 
menstruationsprodukter tilgængelige på offentlige uddannelsesinstitutioners 
toiletter. 
 
Udvid ret til pasning ved barns sygdom 
Radikale Venstre mener at forældre eller anden primære omsorgsperson 
skal kunne passe deres børn under hele sygdomsperioden ved akut opstået 
almen sygdom. Dette skal inkludere både retten til at holde fri samt 
kompensation for løn. 
 
Ved udfærdigelsen af lovgivningen kan vi med fordel lade os inspirere af 
Sverige, som tilbyder ret til pasning til barnet er raskt, med en 
dagpengelignende kompensation. 
 
Dette resolutionsforslag er inspireret af det borgerforslag som blev fremsat i 
Folketinget i 2021, men som desværre blev afvist. Folketingsgruppen kan 
med fordel kigge på borgerforslaget og revurdere sin stillingtagen.
7 
 
Sundhed og etik 
Grænseværdien for frigivelsen af nikotin skal være ens for 
alle nikotinprodukter. 
 
I dag findes der grænser for, hvor meget nikotin der må kunne frigøres fra en 
cigaret. Grænsen er 1 mg. Denne grænse gælder dog ikke for tobaksfri 
nikotin såsom nikotinposer. Man har derfor set eksempler på nikotinposer 
solgt i EU, hvor der er mange gange mere nikotin i, hvilket potentielt gør 
produktet endnu mere afhængighedsskabende. 
 
Radikale Venstre mener derfor, at der max må være 1 mg frigjort nikotin i 
nikotinprodukter 
 
Gør frivillige rugemødre lovlige 
 
Radikale Venstre mener, at det bør gøres lovligt at være frivillig rugemor, og 
at lovgivningen skal åbne for, at en kvinde skal kunne bære en anden 
kvindes befrugtede æg med henblik på fødsel. 
 
Radikale Venstre mener, at det er en stor gave frivilligt at vælge at hjælpe 
barnløse ved at bære deres barn, og at lovgivningen ikke bør hindre dette. 
 
Skattefinansieret tandpleje 
 
Radikale Venstre ønsker, at regelmæssigt tandeftersyn og behandling skal 
være skattefinansieret på lige fod med besøget hos den privatpraktiserende 
læge. Radikale Venstre mener, at en ændring i graden af selvfinansiering i 
tandplejen skal ses i forbindelse med et generelt eftersyn af 
brugerbetalingen i det offentlige sundhedssystem.  
 
Her kan man med fordel starte med at reducere brugerbetalingen for unge, 
socialt udsatte og befolkningsgrupper med lav indkomst. 
 
Et godt og lettilgængeligt sundhedsvæsen for alle borgere i 
Danmark 
 
Radikale Venstre ønsker at fremme lighed i sundhed og investere mere i 
forebyggende indsatser. Vi vil arbejde aktivt for at bringe det nære 
sundhedsvæsen helt tæt på borgernes hverdag og rykke forebyggelse og 
behandling tættere på borgerne. I denne forbindelse vil Radikale Venstre 
blandt andet have et særligt fokus på et lettilgængeligt sundhedsvæsen for 
borgere bosiddende i områder, hvor den fysiske og mentale sundhed er 
særligt udfordret. 
 
”Lov om solarier” bør revideres, så den beskytter børn og 
unge mod modermærkekræft 
 
Radikale Venstre foreslår en aldersgrænse på 18 år for brug af kommercielle 
solarier og at aldersgrænsen håndhæves ved at gøre det lovpligtig for alle 
solarierudbydere at tjekke ID f.eks. ved en digital løsning, som det kendes 
fra fitnesscentre med adgangschip eller ved indlogning med MitID. 
Det er på linje med de faglige miljøers anbefaling, ligesom 
Sundhedsstyrelsen fraråder brug af solarie.
8 
 
Stram reglerne for tilknytning til alternativ behandling 
 
Radikale Venstre mener, at: 
- Sundhedsfaglige skal indberette til Lægemiddelstyrelsen, hvis de 
ejer betydelige værdier i en udbyder af naturmedicin eller alternativ 
behandling. 
- Sundhedsfaglige skal deklarere, hvis de er registreret som alternativ 
behandler eller har tilknytning til eller økonomiske interesser i 
alternativ behandling eller naturmedicin, i de samme sammenhænge 
som deres tilknytning eller interesser i medicinalindustrien ville skulle 
deklareres. 
 
Kosmetiske klinikkers autorisation skal være tydelig, og 
uautoriserede klinikker skal kunne lukkes. 
I dag kræver flere kosmetiske behandlinger såsom filler- og laserbehandling 
en autorisation. Desværre udføres disse behandlinger også på klinikker og 
af personer, som ikke er autoriseret, hvilket kan give utilsigtet bivirkninger 
som ansigtslammelse. Det kan være svært som forbruger at finde ud af, 
hvorvidt en skønhedsklinik er autoriseret til de behandlinger, de foretager, 
eller ej. 
 
Derfor mener Radikale Venstre, at der skal en tydelig skilting af, om 
kosmetiske klinikker har autorisation. 
 
Myndighederne har i dag lovhjemmel til at lukke klinikker med autoriseret 
personale, som ikke lever op til loven, men de må ikke lukke uautoriserede 
klinikker. Lovhjemlen skal selvfølgelig ændres, så myndighederne kan lukke 
uautoriserede klinikker. 
 
Tilbyd samtale med arbejdsmiljøjordemødre 
 
Graviditet er ikke en sygdom, men gravide kan have behov for tiltag på 
arbejdspladsen for deres og deres fosters sundhed. 2 ud af 3 gravide ender 
med at blive fraværsmeldt, ofte i mere end en måned. Et pilotprojekt har vist, 
at når man gav gravide og deres ledere samtaler med jordemødre med et 
arbejdsmiljøkursus, blev færre syge- og fraværsmeldt. 94% af lederne på 
arbejdspladserne synes tiltagene var realistiske, og 90% af de gravide 
havde det bedre og følte sig tryggere. 
 
Radikale Venstre mener derfor, at der skal indføres et vejledningstilbud hvor 
gravide og deres ledere kan snakke med arbejdsmiljøjordemødre. 
 
Opret et KOL-screeningsprogram 
 
Kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL) er den hyppigste dødsårsag i 
Danmark. 40% af alle rygere får KOL, og en stor andel får svær KOL. KOL 
er en udbredt og farlig sygdom, som ofte fanges sent. Men det er billigt og 
nemt at screene for KOL, og tidlig behandling giver folk meget bedre odds. 
Udover at tidlig behandling er godt for individet, så har alvorlige KOL forløb 
også en stor samfundsudgift i form af indlæggelser og mistet arbejdskraft.  
Radikale Venstre går derfor ind for oprettelsen af et KOL-
screeningsprogram.
9 
 
F Miljø, klima og trafik 
Totalfredning af ål 
Radikale Venstre deler bekymringen over, at den europæiske ål (Anguilla 
anguilla) er i fare for at blive udryddet, hvor bestanden er faldet voldsomt 
siden 1980’erne, og ønsker en total fredning af ålen i hele EU, indtil 
bestanden ikke længere anses for at være kritisk truet på Den Internationale 
Naturbeskyttelsesunions (IUCN) rødliste. 
 
Staten Danmark skal rydde op efter sig selv 
Danmark har en international profil som et land, der er førende i den grønne 
omstilling. Staten skal derfor prioritere at rydde op efter sine forureninger - 
blandt andet store olieforureninger i den grønlandske nationalpark. 
Olieforureninger i den udsatte arktiske natur forsvinder ikke af sig selv. Der 
er i dag kun sket meget begrænset nedbrydning af flybrændstof, der er spildt 
for årtier siden. 
 
Radikale Venstre ønsker gennem udmøntning af forsvarsforliget, at staten 
påtager sig den fulde omkostning i forbindelse med opgaver indenfor 
Rigsfællesskabet. 
 
Gør meget mere mod naturforbrydelser 
Danmark er et af de lande i verden, som giver mindst plads til vild natur, og i 
de tilfælde, hvor naturen vinder indpas, er der ofte stor lokal modstand.  
Nedskydninger af ulve, forgiftninger af rovfugle, ulovlig rydning af klitter og 
gennempløjning af beskyttede habitater er ganske vist strafbare, men i 
praksis forfølges den type kriminalitet kun i meget beskedent omfang, og der 
er brug for at styrke indsatsen væsentligt, hvis vi skal give den vilde natur en 
chance. 
 
Derfor ønsker Radikale Venstre at styrke indsatsen mod faunakriminalitet, 
herunder drab på fredede dyr, både hvad angår oplysning, forebyggelse og 
opklaring. 
 
Bevar, genetabler og styrk biodiversiteten 
 
Radikale Venstre vil arbejde for biodiversitet på nationalt, europæisk og 
globalt plan. Det skal ske gennem bevarelse og genetablering af 
naturområder, fredninger af flora og fauna og forebyggelse af krybskytteri.
10 
 
EU og udenrigspolitik 
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara 
Radikale Venstre støtter klart: 
- at den saharawiske befolkning selv afgør deres fremtid gennem en 
folkeafstemning, 
- at FNs tilsagn herom virkeliggøres så hurtigt som muligt, 
- at Danmark medfinansierer og i øvrigt understøtter gennemførelsen 
af folkeafstemningen, 
- at EU, indtil afstemningen er en realitet, indfører handelssanktioner 
mod varer fra Vestsahara tilhørende den marokkanske 
besættelsesmagt. 
 
Udviklingsbistand på 1% af dansk BNI 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark bidrager med 1 % af det danske 
BNI i udviklings- og klimabistand. Det primære langsigtede formål skal være 
at gøre udviklingsbistanden overflødig. 
H Social- og udlændingepolitik 
H1 Udlændingestyrelsen skal kunne kommunikere på 
engelsk til nytilkomne flygtninge i stedet for kun på dansk 
I dag skriver Udlændingestyrelsen deres breve til nytilkomne flygtninge på 
dansk. Selvom intentionen om at de nytilkomne skal lære dansk så hurtigt 
som muligt er velment, så er det langtfra alle nytilkomne flygtninge, 
eksempelvis fra Ukraine, som kan læse og skrive på dansk. 
 
Konsekvenserne af dette kan være misforståelser, fejltolkninger og 
forlængelse af sagsbehandlingen som følge af, at de nytilkomne flygtninge 
ikke har en jordisk chance for til fulde at forstå det skrevne ord i de breve fra 
Udlændingestyrelsen. 
 
Derfor ønsker Radikale Venstre at gøre det muligt at supplere den danske 
tekst i breve med en tilsvarende engelsk tekst. 
Myndigheden skal generelt være forpligtet til at sikre, at modtagerne forstår 
informationen. Det kan betyde, at der skal bruges tolk eller at der 
kommunikeres/skrives på andre sprog end dansk. 
 
H2 Omlægning af boligydelsen for pensionister efter 
Pensionskommissionens forslag 
Radikale Venstre foreslår en omlægning af boligydelsen med det formål at 
øge det økonomiske incitament til pensionsopsparing samt at fremme 
ligestilling mellem pensionister og ikke-pensionister i boligstøttereglerne. 
Dette initiativ skal sikre, at de økonomiske vilkår for pensionister ikke ændrer 
sig betydeligt ved overgangen til pension, samtidig med at der tilstræbes en 
harmonisering af regelsættene for boligstøtte. 
 
Omlægningen indebærer en nedsættelse af modregningsprocenten og 
fradragsgrænsen til de niveauer, der gælder for boligsikring, samt 
afskaffelsen af den nuværende minimumsegenbetaling på 11%. Desuden
11 
 
skal huslejetillægget halveres, hvilket vil resultere i en mere retfærdig 
fordeling af boligydelsen. For at sikre en jævn overgang og minimere 
påvirkningen på nuværende modtagere skal ændringerne implementeres 
gradvist. Boligydelse til pensionister i ældre- og plejeboliger vil ikke være 
omfattet af denne ændring. 
 
Som en del af omlægningen skal beløbsgrænserne for boligydelse fremover 
reguleres efter de samme principper som boligsikring, hvilket betyder, at de 
skal følge udviklingen i forbrugerprisindekset. 
Retspolitik 
Koranloven skal afskaffes 
Radikale Venstre arbejder for, at loven om forbud mod utilbørlig behandling 
af skrifter med væsentlig religiøs betydning for et anerkendt trossamfund, 
kaldet “koranloven”, afskaffes. 
 
Anerkend sexarbejde som erhverv 
Radikale Venstre mener, at sexarbejde bør anerkendes og behandles som 
et erhverv. 
 
Sexarbejder eksisterer i dag i en arbejdsmæssig gråzone, hvor de betaler 
skat men ikke har adgang til mange af de rettigheder og sikkerhedsnet, som 
ellers bliver tildelt erhvervsdrivende. For eksempel har de ikke ret til 
dagpenge eller hjælpepakker som under COVID-19. 
 
Anerkendelsen bør suppleres af en indsats for at forbedre sexarbejdernes 
forhold, samt styrke indsatsen mod, og forebyggelse af, tvang og ufrivillighed 
i erhvervet. 
 
Undersøg, om ordningen med tys-tys-advokater fungerer 
Radikale Venstre mener, at det skal undersøges, hvor ofte domstolene afslår 
at give PET lov til overvågning, eller hvor ofte særligt betroede advokater, 
populært kaldet tys-tys-advokater, kærer kendelser om overvågning til 
landsretten eller Højesteret. Undersøgelsen skal bidrage til at belyse, om 
borgerne i praksis har betryggende retsgarantier i de tilfælde, hvor 
efterretningstjenesterne måtte ønske at overvåge dem uden en tilstrækkeligt 
saglig grund.


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2023.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/jktj141y/vedtagne-resolutioner-2023.pdf

1 
Resolutioner vedtaget på Radikale 
Venstres landsmøde søndag den 17. 
september 2023  
Indhold 
 
Demokrati og frihed ................................ ................................ ......... 4 
Uafhængig anklagemyndighed skal kunne rejse en rigsretssag
 ................................ ................................ ................................ ....... 4 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne ................................ ..............................  4 
Send strukturreformen til gennemsyn ................................ ........ 4 
Tillad brug af tørklæde i forsvaret ................................ ............... 5 
Borgerbudgetter i landets kommuner og regioner .................... 5 
Nej til genindførsel af blasfemiparagraffen ................................  5 
Ophæv bestemmelserne om majestætsfornærmelse ................ 5 
En aktiv erindringspolitik ................................ ............................. 5 
Fjern stk. 2 i tatoveringsloven ................................ ..................... 6 
16-års valgret til Europa-Parlamentsvalget ................................  6 
Skriv kongemagten ud af grundloven ................................ ......... 6 
Afskaf monarkiet ................................ ................................ .......... 6 
Adskil kirke og stat ................................ ................................ ...... 6 
Økonomi og skat ................................ ................................ .............. 7 
Hæv arveafgiften ................................ ................................ .......... 7 
Tiden krævet et nyt økonomisk paradigme ................................  7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor ...................... 7 
Stærkere tiltrækning af internationalt talent og arbejdskraft .... 7 
Øget offentlig forskning med fokus på bio/pharma, it og 
grønne teknologier ................................ ................................ ....... 8 
Det skal være lettere at drive små virksomheder ....................... 8 
Skattefri hensættelser til nyansættelser i nystartede 
virksomheder ................................ ................................ ................ 8 
Godkend EU-uddannede læger uanset statsborgerskab .......... 8 
En ny reform af den aktive beskæftigelsesindsats .................... 9 
Børn, unge og uddannelse ................................ ..............................  9
2 
Gør mere for at fremme reparationer af varer via uddannelse .. 9 
Én sammenhængende plan for den kommunale ungeindsats .. 9 
Fremme af det menneskelige møde i de kommunale 
ungeindsatser ................................ ................................ ............... 9 
Opgør med fremdriftsreformen ................................ ................. 10 
Dannelse, uddannelse, bæredygtig værdiskabelse og 
værdighed ................................ ................................ ................... 10 
Sundhed og etik ................................ ................................ ............. 10 
Etiske standarder for kunstig intelligens ................................ .. 10 
Lægehjælp er en menneskeret ................................ .................. 11 
Forbyd omvendelsesterapi ................................ ........................ 11 
Skærpede tiltag mod passiv rygning ................................ ........ 11 
Et mere sammenhængende sundhedsvæsen .......................... 11 
En værdig ”sidste tid” ................................ ................................  12 
Opret et catch up HPV-vaccineprogram for mænd under 25 år
 ................................ ................................ ................................ ..... 12 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere . 12 
Hæv abortgrænsen ................................ ................................ .... 12 
Miljø, klima og trafik ................................ ................................ ...... 13 
Fradrag på reparationsarbejde ................................ .................. 13 
Udvidet reklamationsret på varige forbrugsgoder ................... 13 
Radikale Venstre vil omlægge og udfase europæisk 
landbrugsstøtte ................................ ................................ .......... 13 
Gør landbruget til en væsentlig aktør i løsningen af 
klimaforandringerne ................................ ................................ ... 13 
”Bedre dyrevelfærd” som minimum ................................ ......... 14 
Forebyg spredning af sygdomme mellem mennesker og dyr . 14 
Ny regulatorisk tilgang til miljøfremmede stoffer .................... 14 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder .................... 14 
Flyt planområdet fra Kirkeministeriet til Miljøministeriet ........ 15 
Solceller på tage skal fremmes ................................ ................. 15 
Rent drikkevand skal have højeste prioritet ............................. 15 
Aftrap kommunale minimumsnormer for parkeringspladser .. 15 
Udfasning af fossildrevne køretøjer ................................ .......... 16 
Forbud imod salg af fossildrevne haveredskaber ................... 16
3 
Krav om CO2 regnskab ved nedrivning af eksisterende byggeri 
til fordel for nyt ................................ ................................ ........... 16 
Forbyd bundtrawl i alle kystnære farvande ..............................  16 
Forsøgsordning med arveafgiften ................................ ............. 16 
Mere skov – både urørte skove og dyrkede skove................... 17 
Gør det nemmere at rejse med tog som blind .......................... 17 
EU og udenrigspolitik ................................ ................................ .... 17 
Radikale Venstre vil styrke EU’s digitale indre marked ........... 17 
Udvid udviklingslandenes adgang til avanceret teknologi ...... 17 
Sæt retsforbeholdet til folkeafstemning inden næste 
folketingsvalg ................................ ................................ ............. 18 
En to-statsløsning for Israel/Palæstina ................................ ..... 18 
Støtte til Ukraine efter krigen ................................ ..................... 18 
Stop myrderierne i Iran ................................ ..............................  19 
Social- og udlændingepolitik ................................ ........................ 19 
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder ............... 19 
Uafhængigt flygtningenævn ................................ ...................... 19 
Giv statsborgerskab i 18 års fødselsdagsgave ........................ 19 
Styrk en helhedsorienteret tilgang til Housing First ................ 20 
Vederlagsfri fysioterapi ................................ ..............................  20 
Retspolitik ................................ ................................ ...................... 20 
Kompensation til borgere, der har modtaget forkerte 
afgørelser på socialområdet ................................ ...................... 20 
Sæt grænser for brugen af visitationszoner ............................. 21 
Mere kønsneutral lovgivning ................................ ..................... 21 
Frit valg af navne, uanset kønsidentitet ................................ .... 21 
Afkriminaliser narkotika til eget forbrug ................................ ... 21 
Andet ................................ ................................ ..............................  21 
Rigsfællesskabet - Styrkes og udvikles ................................ .... 21 
Rigsfællesskabet - Undervisning og formidling om historie, 
kultur mv ................................ ................................ ..................... 22 
Rigsfællesskabet - Relevant inddragelse af Grønland og 
Færøerne i udenrigs- og sikkerhedspoliske spørgsmål .......... 22 
Aktualitetsresolutioner ................................ ..............................  23 
Radikale Venstre kæmper for ytringsfrihed under ansvar ...... 23
4 
 
Demokrati og frihed 
Uafhængig anklagemyndighed skal kunne rejse en 
rigsretssag 
Uafhængig anklagemyndighed skal kunne rejse en rigsretssag Radikale 
Venstre vil arbejde for, at Grundlovens ændres, således at en uafhængig 
anklagemyndighed kan tiltale en minister for overtrædelse af 
ministeransvarlighedsloven, og at halvdelen af Rigsrettens dommere ikke, 
som nu, nødvendigvis skal udgøres af folketingsmedlemmer, men kan 
udgøres af nævninge udpeget efter de normale principper for udpegning af 
nævninge. Indtil en grundlovsændring bliver mulig, vil Radikale Venstre 
arbejde for, at en uafhængig anklagemyndighed har initiativret til at 
forberede tiltale af en minister ved en rigsret, således at et flertal i 
Folketinget aktivt skal afvise tiltalen. Om grundloven tillader det, skal det 
være et kvalificeret flertal på ¾ af Folketingets medlemmer. 
 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne 
Radikale Venstre ønsker en betryggende retlig og politisk kontrol med alle 
dele af efterretningstjenesternes virksomhed, særligt i lyset af de stadige 
udvidelser af deres beføjelser i forbindelse med terrortruslen. 
Som led i en styrket kontrol skal Folketingets kontroludvalg fremover ikke 
blot kunne kræve orienteringer fra ministeren, men også fra de ansatte i 
efterretningstjenesterne. 
Radikale Venstre vil endvidere fortsat arbejde for, at forhold vedrørende 
samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester, brugen af kilder og 
agenter og anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af tortur kan 
undergives kritisk granskning af uafhængige organer. Det indebærer også, 
at de relevante kontrolorganer skal have beføjelse til at træffe egentlige 
afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til at rette sig efter, og der skal 
indføres effektive klagemuligheder for berørte borgere over afgørelser.  
 
Send strukturreformen til gennemsyn 
Radikale Venstre ønsker, at strukturreformen fra 2007 bliver evalueret ved et 
grundigt gennemsyn. Der er brug for at få afklaret, hvilke konsekvenser 
centraliseringerne til de større byer gennem kommunalreformen, 
domstolsreformen, politireformen m.v. har haft for nærdemokratiet og livet i 
de tyndt befolkede dele af landet. 
Med afsæt i det kommende gennemsyn, og i de afgrænsede evalueringer 
der allerede er gennemført, skal der tages konkrete initiativer med henblik 
på at styrke det lokale demokrati og livet i de tyndt befolkede egne.
5 
Tillad brug af tørklæde i forsvaret 
Radikale Venstre mener, at forsvaret som institution skal omfavne alle 
befolkningsgrupper. 
Forsvaret er en statslig institution og skal derfor ikke diskriminere personer, 
der ønsker at trække i trøjen. Derfor mener Radikale Venstre, at vi skal 
tillade brug af tørklæde i det danske forsvar. 
 
Borgerbudgetter i landets kommuner og regioner 
Radikale Venstre opfordrer til, at landets kommuner og regioner indfører 
borgerbudgetter, hvor borgerne direkte kan være med til at bestemme, 
hvordan en del af kommunens eller regionens budget skal bruges. 
Vi tror på, at borgerne har en viden og forståelse for deres lokalområde, der 
kan bidrage til at skabe bedre lokalsamfund. Borgerbudgetter vil styrke 
demokratiet og øge borgernes engagement og tillid til det lokale og regionale 
politiske system. Samtidig skal det sikres, at alle borgere, uanset baggrund 
og økonomi, har lige muligheder for at deltage i processen. 
Radikale Venstre vil arbejde for, at borgerbudgetter bliver en fast del af den 
kommunale og regionale budgetproces i hele Danmark, men at der ikke skal 
lovgives nationalt om dette, da beslutningskompetencen hertil ligger 
kommunalt og regionalt. 
 
Nej til genindførsel af blasfemiparagraffen 
Radikale Venstre er imod genindførelse af blasfemiparagraffen. Der skal 
være vide rammer for ytringsfriheden og det omfatter også retten til 
religionskritik. 
 
Ophæv bestemmelserne om majestætsfornærmelse 
Radikale Venstre ønsker at afskaffe begrebet majestætsfornærmelse i 
dansk lovgivning og ophæve de paragraffer, som skærper straffene for 
ærekrænkelser mod kongehusets medlemmer. Ingen statsborgere må stå 
over loven og tilkendes særlige rettigheder i kraft af deres familie eller 
afstamning. 
 
 
En aktiv erindringspolitik 
Radikale Venstre ønsker ikke at fjerne erindringen om fortiden, men ønsker 
at bidrage til, at vi husker den i alle dens nuancer. Vi mener derfor, at vi kun i 
særlige undtagelsestilfælde bør fjerne statuer og monumenter og omdøbe 
veje, pladser og bygninger, som minder os om personer og begivenheder i 
fortiden, som vi i dag har et andet syn på. I stedet ønsker vi en aktiv
6 
erindringspolitik, som bidrager til at sætte fortiden i kontekst. Således støtter 
vi bestræbelser på at supplere fortidens mindesmærker med varierende 
former for oplysninger, som kan bidrage til at forklare og nuancere 
mindesmærkernes egne udsagn. 
 
Fjern stk. 2 i tatoveringsloven 
 
Radikale Venstre mener, at enhver har ret til at bestemme over sin egen 
krop, herunder udsmykning. Radikale Venstre vil derfor fjerne stk. 2 i 
tatoveringsloven, som omhandler forbuddet mod at tatovere en person på 
hovedet, halsen eller hænderne. 
Radikale Venstre ønsker at give borgerne samme frihed som i vores 
nabolande til selv at bestemme deres kropsudsmykning. 
Tatovører har dog en særlig forpligtelse ved tatovering på hænder, hoved og 
hals til at sikre, at tatoveringen ikke sker under tvang eller som led i en 
psykose, for eksempel ved psykisk sygdom. 
 
16-års valgret til Europa-Parlamentsvalget
Radikale Venstre vil arbejde for, at valgretsaldrene ved det kommende 
Europa-Parlamentsvalg sænkes til 16 år. Valgretsalderen ved Europa-
Parlamentsvalget er ikke reguleret af grundloven og det kræver dermed blot, 
at folketinget vedtager ændringen i god tid før valget i juni 2024. 
Derfor bør Radikale Venstre stille et forslag herom i folketinget dette efterår.  
Skriv kongemagten ud af grundloven 
Radikale Venstre er principielt modstander af at lade magt og privilegier gå i 
arv. 
Derfor bør kongemagten skrives ud af grundloven, så også landets 
forfatning afspejler, at vi lever i et demokrati hvor ingen er hævet over andre. 
 
Afskaf monarkiet 
I Danmark bør ingen fødes med særlige rettigheder, da nedarvede privilegier 
er i modstrid med tanken om, at alle er født lige for loven og har de samme 
muligheder. I Radikale Venstre har det derfor siden 1905 været en del af 
principprogrammet at afskaffe rang-, titels- og ordensvæsenet. Derudover 
bør det i ethvert reelt demokrati være en ret for borgerne selv at kunne 
vælge deres statsoverhoved. Der er grundlæggende udemokratisk, at 
danskerne ikke kan vælge den person, der skal godkende regeringer, 
underskrive love og repræsentere Danmark udadtil. Det danske kongehus 
skal derfor skrives ud af grundloven og erstattes af et folkevalgt 
statsoverhoved, og kongehusets ansvarsfrihed over for loven skal afskaffes.  
 
Adskil kirke og stat
7 
Radikale Venstre mener at kirke og stat bør adskilles, ligesom i vores 
nabolande i EU. 
Radikale Venstre mener ikke, at det er klædeligt for et samfund at give et 
enkelt trossamfund forrang og særstatus foran andre, og at man i stedet bør 
tilstræbe at behandle alle lige. 
 
Økonomi og skat 
Hæv arveafgiften 
Radikale Venstre mener, at arveafgiften skal hæves. Arv er godt at beskatte, 
fordi det er mindre forvridende for beslutninger end andre skatter, for 
eksempel indkomstskat. Desuden vil en højere arveafgift betyde, at det i 
mindre grad er ens families socioøkonomiske situation, der afgør ens 
muligheder for at klare sig godt. Derfor vil Radikale Venstre arbejde for at få 
arveafgiften hævet. 
 
Tiden krævet et nyt økonomisk paradigme 
Radikale Venstre stræber efter en ansvarlig økonomisk vækst, der prioriterer 
hensynet til kommende generationer samt miljømæssig, social og 
økonomisk bæredygtighed på en langt mere fremtrædende måde. Dette 
inkluderer at tage højde for uhensigtsmæssige konsekvenser for 
omgivelserne (negativ eksternalitet), især inden for miljø- og klimaområdet. I 
mange år har vi brugt bruttonationalprodukt (BNP) som det eneste mål for 
fremskridt og velstand i samfundet, men det er ikke længere holdbart. Vi står 
over for store udfordringer med at begrænse vores ressourceforbrug, 
forurening og udledning af drivhusgasser, som truer vores planets 
levedygtighed (planetære grænser). Derfor har vi brug for et bredere 
perspektiv på, hvad der skaber værdi og velfærd. 
Radikale Venstre mener på den baggrund, at der er brug for et nyt mål for 
økonomisk vækst, der tager højde for miljøet: et grønt BNP og grønne 
regnemodeller. For de politiske beslutningsgrundlag skal afspejle de reelle 
omkostninger og gevinster ved at handle eller lade være, både for miljøet og 
samfundet. 
 
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Stærkere tiltrækning af internationalt talent og arbejdskraft
Både den private og den offentlige sektor oplever udfordringer med at sikre 
kvalificeret arbejdskraft – og det bliver kun værre. 
Radikale Venstre finder derfor behov for, at vi arbejder aktivt med tiltrækning 
af talent og arbejdskraft samt mere strategisk i forhold til områder, hvor 
manglen på arbejdskraft er størst og forventes at tiltage mest.  
Vi vil arbejde for:
8 
- At der laves bilaterale aftaler med lande, der har et overskud af 
arbejdskraft.  
- At der, så vidt retsforbeholdet tillader det, bakkes op om EU 
Kommissionens forslag til en ny talent- og færdighedspakke. Pakken gør det 
nemmere for ufaglærte og kortuddannede at få visum til EU. 
- At der etableres flere engelsksprogede studietilbud på danske 
videregående uddannelser 
- At forskerordningen forbedres 
- At aftalen om den nuværende ”beløbsgrænse” forlænges udover 2025 og 
sænkes.  
- At mulighederne for ophold og arbejdstilladelse for partnere forbedres. 
 
Øget offentlig forskning med fokus på bio/pharma, it og 
grønne teknologier 
Radikale Venstre vil øge offentlig forskning fra 1 pct. til 1,5 pct. med fokus på 
bio/pharma, it og grønne teknologier. 
 
Det skal være lettere at drive små virksomheder 
Radikale Venstre ønsker at fremme iværksætteri og virkelyst ved at gøre det 
administrativt lettere at drive små virksomheder. Derfor vil vi arbejde for:  
• at der for alle nye administrative krav overvejes forsimplinger for de 
mindste virksomheder. 
• at historisk bestemte tidsfrister gøres mere fleksible 
• at tilgængeligheden af offentlige it-systemerne er tilstrækkelig, og at små 
virksomheder kan få den support, som de har brug for. 
 
 
Skattefri hensættelser til nyansættelser i nystartede 
virksomheder 
Radikale Venstre foreslår skattefri hensættelser til nyansættelser i 
nystartede virksomheder. 
I de første fem år af en virksomheds levetid skal det være muligt at foretage 
hensættelser til nyansættelser. Virksomheden skal bruge hensættelserne 
inden for tre år. Der skal etableres regler mod misbrug. 
 
Godkend EU-uddannede læger uanset statsborgerskab 
Der er lægemangel i Danmark. Radikale Venstre mener, at læger uddannet i 
et EU-land, Island, Norge, Liechtenstein eller Schweiz skal igennem den
9 
samme ansøgningsproces for deres lægeautorisation uanset hvilket 
statsborgerskab de har.  
 
En ny reform af den aktive beskæftigelsesindsats 
Radikale Venstre anerkender et behov for en reform af den aktive 
beskæftigelsesindsats, der kan forsimple beskæftigelsessystemet og give 
den indsats, den enkelte behøver. 
Radikale Venstre ønsker ikke, at en kommende reform af 
beskæftigelsesindsatsen skal bygges på et udgangspunkt om at spare tre 
mia. kr. og nedlægge jobcentrene. 
 
Børn, unge og uddannelse 
Gør mere for at fremme reparationer af varer via 
uddannelse 
Radikale Venstre opfordrer til at sætte mere fokus på at fremme reparationer 
af varer via uddannelse. 
På de erhvervsrettede uddannelser bør det være muligt at vælge fag, som 
har fokus på reparation af genstande, som ellers ville blive kasseret, det 
være sig tøj, elektronik og møbler med mere. 
I folkeskolen kan der være læringsmål i reparation i alle de praktiske fag. Alt 
sammen for at sikre, at vi har de kompetencer der skal til for at sikre en langt 
bedre reparationskultur i Danmark. 
 
 
Én sammenhængende plan for den kommunale 
ungeindsats 
Radikale Venstre vil arbejde for, at plan-arbejdet for unge, der har en indsats 
inden for uddannelsesområdet, socialområdet og/eller 
beskæftigelsesområdet, altid samles i én sammenhængende unge-plan, der 
understøtter en god og overskuelig dialog med den unge. 
I dag bliver de unge, der har en kommunal-unge-indsats, ofte mødt med 
separate planer for hvert lovgivningsområde, der berøres i arbejdet med 
dem. Dette er ikke til gavn for hverken det enkelte unge menneske eller de 
medarbejdere, der på trods af lovgivningsmæssige og bureaukratiske silo-
strukturer skal sikre sammenhæng i indsatserne. 
 
Fremme af det menneskelige møde i de kommunale 
ungeindsatser
10 
Radikale Venstre vil begrænse mængden af kontrol og test, som en 
kommune skal igennem i en samtale, når et ungt menneske beder om hjælp 
eksempelvis til uddannelse. 
Lovgivningen rummer en række proceskrav, som medfører, at der i de 
fortløbende møder med den unge er for ringe tid til inddragelse af den unge 
og til fokus på dennes ønsker og drømme for fremtiden. Herudover er der 
risiko for, at den unge – som følge af de ufleksible indholds- og proceskrav – 
oplever den kommunale indsats som kontrollerende og overvågende - frem 
for hjælpende og understøttende. 
Radikale Venstre ønsker, at de kommunale medarbejdere skal kunne møde 
den unge på en god, smidig og anerkendende måde og sikre den 
nødvendige hjælp og understøttelse. Dette er imidlertid vanskeliggjort af den 
række af krav, der i dag stilles i lovgivningen, og som derfor bør ændres. 
 
Opgør med fremdriftsreformen 
Radikale Venstre ønsker et opgør med fremdriftsreformen for de 
videregående uddannelser og ønsker at fjerne den mekanisme, som straffer 
uddannelsesinstitutionerne økonomisk, hvis ikke de leverer på det konkrete 
mål om de studerendes gennemførselstid.  
 
Dannelse, uddannelse, bæredygtig værdiskabelse og 
værdighed 
Danmark har brug for erhvervsuddannelserne til den grønne omstilling og 
velfærdsuddannelserne til sikkerhed, sundhed og tryghed. Nationale 
partnerskaber, mellem virksomheder, velfærdssektoren og 
uddannelsesinstitutionerne forpligtes til at uddanne og rekruttere det antal 
kompetente mennesker, vi har brug for. Lokale partnerskaber skal tage 
ansvaret 24/7/365 for dannelse og uddannelse af de mennesker, der skaber 
den hverdag vores børn overtager.   
Konkurrencedygtige virksomheder, skal mod betaling, stille de nyeste 
maskiner til rådighed for undervisningen i samarbejde med faglærerne. 
Partnerskaberne skal tage ansvaret for, at der udvikles en attraktiv og 
ligeværdig pædagogik med brug af dansk GPT. Regeringen skal investere i 
faglærernes undervisningskompetencer tilpasset målgruppen af digitale 
indfødte. Undervisningsmaterialet skal gamificeres i brugerstyret 3D 
simulator. Erhvervsskolerne skal etablere attraktive campus fysiske miljøer. 
Lærlinge skal have ret til at gennemføre et modul i Grønland, Norge eller et 
EU-land. Virksomhederne skal have ret til at tiltrække lærlinge fra andre 
lande. 
1 
Sundhed og etik 
Etiske standarder for kunstig intelligens 
Radikale Venstre vil arbejde for indførelse af europæiske standarder og krav 
til datasæt, der anvendes til at træne kunstig intelligens.
11 
Disse standarder skal sikre datasættets kvalitet, repræsentativitet og etiske 
anvendelse. Der skal være transparens omkring datakilder, og anvendelsen 
af personfølsomme data skal være reguleret. For at fremme innovation og 
samtidig beskytte borgerne, bør der skabes en balance mellem fri adgang til 
offentlige data og privatlivets fred. Ydermere bør det kræves, at algoritmer 
og deres anvendelse testes regelmæssigt for at identificere og rette 
skævheder og misbrug. 
Radikale Venstre vil arbejde for at gøre disse krav til en del af den 
europæiske dagsorden.
 
Lægehjælp er en menneskeret
Radikale Venstre mener, at alle mennesker har ret til lægehjælp inden for 
almen praksisområdet, uanset hvilket opholdsgrundlag man befinder sig på i 
Danmark. Vi ønsker at følge Institut for Menneskerettigheders anbefalinger, 
hvor det nævnes, at gravide og børn, der er illegale (uregistrerede) 
migranter i Danmark, ikke får opfyldt deres basale rettigheder. Derfor er der 
behov for lovændringer. 
 
Forbyd omvendelsesterapi 
Radikale Venstre ønsker med inspiration fra vores nabolande, at 
omvendelsesterapi for LGBTQ+ personer i videst mulige omfang forbydes. 
Omvendelsesterapi er vedvarende forsøg på at ændre personers seksualitet 
eller kønsidentitet gennem terapi, psykoterapi, samtaler, religiøs vejledning, 
forbøn m.m. ud fra opfattelsen, at LGBTQ+ personer er forkerte. Radikale 
Venstre støtter alle menneskers ret til at være dem, de er. Forbuddet må 
som minimum omfatte alle offentligt ansatte og behandlere, der virker efter 
autorisation eller offentlig overenskomst. 
 
Skærpede tiltag mod passiv rygning  
Radikale Venstre mener, at det er på tide at genforhandle Lov om røgfri 
miljøer fra 2007, med henblik på at stramme op på regler og forbud - særligt 
med fokus på serveringssteder
 
Et mere sammenhængende sundhedsvæsen 
Radikale Venstre vil arbejde for et mere sammenhængende 
sundhedsvæsen til glæde for patienterne. Det skal ske ved et styrket 
samarbejde mellem hospitaler og det nære sundhedsvæsen - kommuner og 
praktiserende læger, for at styrke forebyggelse og forebygge indlæggelser. 
Radikale Venstre vil afsætte væsentligt flere penge til at styrke og udvikle 
samarbejdet mellem regioner, kommuner og praktiserende læger 
eksempelvis igennem klyngesamarbejdet. Radikale Venstre vil styrke
12 
incitamentsstrukturer, der understøtter omstillingen til det nære 
sundhedsvæsen for bedre udnyttelse af ressourcer og kapacitet. 
 
En værdig ”sidste tid” 
Radikale Venstre vil arbejde for, at medarbejdere i både det kommunale og 
regionale sundhedsvæsen bliver uddannet og oplært til at kunne 
gennemføre samtaler med patienter, der har en begrænset livsperiode 
tilbage, på en respektfuld og ordentlig måde. Vi vil arbejde for, at sådanne 
samtaler gøres til en fast og naturlig del af sundhedsvæsenets opgave, i de 
tilfælde hvor det er relevant og ønsket. Ved samtalen kan der fx lægges 
planer for behandlinger, plejemuligheder, hvor en borger ønsker at dø og 
hvordan region/kommune i det hele taget bedst muligt kan understøtte en 
værdig afslutning på livet. 
 
Opret et catch up HPV-vaccineprogram for mænd under 25 
år 
HPV-virus er nok mest kendt for at give livmoderhalskræft, men HPV er 
også associeret med kønsvorter og andre kræfttyper, f.eks. mundhule- og 
strubehovedkræft. I dag tilbydes vaccinen til mænd født efter 2006, og 
tidligere har man oprettet catch up programmer for kvinder under 25 år. Alle 
skal have mulighed for at beskytte sg selv og deres partnere. Radikale 
Venstre mener derfor, at der bør oprettes et catch up-program for mænd 
under 25 år. 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere 
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af umyndige forbydes, og at 
omskæring af drenge dermed ligestilles med omskæring af piger i 
straffeloven. 
Forbuddet skal gælde al omskæring af drenge under 18 år samt af voksne 
mænd, der ikke har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med 
begrundelse i et sundhedsproblem, f.eks. forhudsforsnævring, skal undtages 
for forbuddet.  
 
Hæv abortgrænsen 
Radikale Venstre mener, at grænsen for fri abort skal hæves. Grænsen blev 
fastlagt for 50 år siden og er ikke længere medicinsk begrundet. Flere 
nabolande har i dag en senere grænse. 
Senere aborter end 12. uge, fx efter trimesterscanning afgøres ikke af 
kvinden selv, men af regionale abortsamråd. Det kan opleves uværdigt, 
formynderisk og samrådenes praksis har vist sig bekymrende forskellig.  
Radikale Venstre mener, der i stedet er brug for at hæve grænsen for fri 
abort og udvide kvinders ret til at bestemme over egen krop. Den fremtidige 
grænse må fastlægges efter faglige anbefalinger og med inspiration fra 
andre lande.
13 
 
Miljø, klima og trafik 
Fradrag på reparationsarbejde 
Radikale Venstre vil arbejde for et fradrag på reparationsarbejde for alle 
forbrugsgoder. Det skal være nemmere og billigere for den almindelige 
forbruger at få repareret forbrugsgoder gennem hele produktets levetid. 
Ligeledes skal der være lettere vilkår for mikrovirksomheder, der primært 
leverer reparationsarbejde til forbrugsgoder som fx systuer og 
reparationsværksteder. 
 
Udvidet reklamationsret på varige forbrugsgoder 
Radikale Venstre i Europa-Parlamentet skal arbejde for, at EU forlænger 
reklamationsretten på varige forbrugsgoder til 3 år i 2025 og 5 år i 2030. 
Dette skal gælde for alle privatkøb ved fysiske såvel som online forhandlere. 
Derudover skal EU stille krav om, at producenter gennem forhandlerne kan 
levere reservedele til og reparationsmuligheder for varige forbrugsgoder 
minimum 10 år efter, at produktet er solgt. 
 
Radikale Venstre vil omlægge og udfase europæisk 
landbrugsstøtte 
Radikale Venstre vil arbejde for en ny landbrugsstøtte og en ny regulering i 
EU, der i højere grad bidrager til at omlægge det europæiske og danske 
landbrug til en mere klimavenlig produktion, der også giver mere plads til 
den trængte natur. Radikale Venstre ønsker samtidig at reducere den 
samlede støtte henover årene og ser gerne den europæiske landbrugsstøtte 
helt udfaset i 2050. 
 
 
Gør landbruget til en væsentlig aktør i løsningen af 
klimaforandringerne 
Radikale Venstre skal være med til at sikre reformer af landbruget, så dette 
igen kan indgå som en positiv og væsentlig aktør frem mod CO2-neutralitet 
Dette kan bl.a. gøres ved at: 
• Dyrkningsmetoderne i landbruget omlægges henimod genopretning af 
jordens humusindhold og væk fra automatsprøjtning mod ukrudt, kunstig 
gødning, svampe- samt skadedyrsbekæmpelse. 
• EU-støtten omlægges så landmændene motiveres til omlægningen og 
holdes skadesløse i omlægningsårene. 
• Jordens humusindhold og kulstofbinding måles løbende
14 
• Der uddannes offentlige og uvildige konsulenter med speciale i 
fotosyntese, jordlagets kemiske processer, humusopbygning, kulstofbinding 
m.m. 
 
”Bedre dyrevelfærd” som minimum 
Radikale Venstre vil arbejde for at den generelle dyrevelfærd hos 
produktionsdyr forbedres. Dette betyder at alt animalsk produktion i 
Danmark skal være reguleret i den nationale lovgivning, der som minimum 
lever op til det, vi i dag kender som 1 hjerte i Miljø- og Fødevareministeriets 
officielle dyrevelfærdsmærke ”Bedre dyrevelfærd”. Det kræver ændringer af 
dyrevelfærdsloven og de bekendtgørelser, der er udstedt ift. hvert af 
dyrearterne. 
 
Forebyg spredning af sygdomme mellem mennesker og 
dyr 
Radikale Venstre tager truslen fra zoonotiske sygdomme, sygdomme der 
spredes mellem dyr og mennesker, alvorligt - særligt spredningen af Corona, 
Svine Influenza og MRSA blandt henholdsvis mink og svin, bør have 
opmærksomhed i en dansk kontekst hvor dem der passer dyrene er særligt 
udsat. 
Radikale Venstre mener derfor, at det skal undersøges, om de nuværende 
regler giver tilstrækkelig beskyttelse mod zooniske sygdomme, eller om der 
skal iværksættes yderligere tiltag. 
 
Ny regulatorisk tilgang til miljøfremmede stoffer 
Der er mere end 4.000 PFAS i brug lige nu og flere kommer til. Når et PFAS-
stof bliver forbudt erstattes det af nye. Herved går der længere tid, før vi kan 
måle det i miljøet, men dermed er det jo ikke ufarligt. 
 
Radikale Venstre mener, at miljøskadelige stoffer som for eksempel PFAS 
udgør en alvorlig miljø- og sundhedsrisiko. Vores grundvand er allerede 
forurenet af miljøskadelige stoffer som historisk set ikke var anset som 
problematiske, men som ikke ville være godkendt med den nuværende 
viden. For at kommende generationer ikke skal stå i samme situation, vil 
Radikale Venstre arbejde for en ny regulatorisk tilgang til miljøfremmede 
stoffer, hvor for eksempel tilladelsesprocedurer for blandt andet nye PFAS-
stoffer skærpes, så der kræves grundigere dokumentation hvor det bl.a. skal 
kunne dokumenteres at stofferne ikke skader hverken miljø, natur og 
biodiversitet eller vores drikkevand.
 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at det ikke er muligt at etablere 
hypermarkeder uden for de større byer. Det åbne land er en knap ressource
15 
i Danmark, og såvel landskabelige hensyn som hensynet til offentlig 
transport, miljø, klima og infrastruktur taler efter Radikale Venstres opfattelse 
imod at etablere sådanne kæmpecentre. 
 
Flyt planområdet fra Kirkeministeriet til Miljøministeriet 
Radikale Venstre mener, at natur-, klima- og miljøhensyn bør være blandt de 
væsentligste hensyn, når udnyttelsen af landets areal skal planlægges. Vi 
mener derfor, at administrationen af planloven skal flyttes tilbage til 
Miljøministeriet, hvorfra den blev flyttet til Erhvervsministeriet i 2015, siden til 
Indenrigs- og Boligministeriet i 2021 og senest til Kirkeministeriet i 2022. 
Tilsvarende bør havplanen flyttes fra Erhvervsministeriet til Miljøministeriet.  
 
 
 
 
Solceller på tage skal fremmes 
Det skal være lettere og mere attraktivt for private, virksomheder og 
offentlige institutioner at opsætte og drive solenergianlæg på deres tage mv 
til eget forbrug og salg til nettet. 
 
Rent drikkevand skal have højeste prioritet
Radikale Venstre vil give grundvandet førsteprioritet i en ny 
sammenhængende planlægning af arealerne i Danmark. 
Alle skal have ret til rent drikkevand, og det rene drikkevand er i fare, hvis 
ikke vi begynder at prioritere grundvandet og tager beskyttelsen af 
indvindingsområder og de boringsnære zoner alvorligt i kampen om 
arealerne i Danmark. 
Radikale Venstre ønsker derfor en planlægning, som prioriterer rent 
drikkevand, tillader at planlægge for natur og naturbeskyttelse, og sikrer at 
anlægslove ikke trumfer grundvandsbeskyttelsen. 
 
Aftrap kommunale minimumsnormer for parkeringspladser 
Radikale Venstre vil at arbejde for, at man i kommunerne skriver 
minimumsnormen for parkeringspladser ud af kommuneplanerne. 
Mængden af parkeringspladser, der bygges til en given bygning, bør være 
op til, hvem end der bygger den, som så kan foretage en vurdering af 
efterspørgslen i stedet for at være tvunget til at bygge en vis mængde 
parkeringspladser.
16 
Dette vil formindske udbuddet af parkeringspladser steder, hvor de ikke kan 
betale sig for dem, der bor der eller driver forretning, og naturligt gøre det 
dyrere at parkere i byerne, så der kommer færre biler. Samtidig vil en 
reduktion i mængden af parkeringspladser betyde mere plads til at bygge 
billigere boliger i de store danske byer og et pænere bybillede. Aftrapningen 
skal ske over en periode på et par år for ikke at give nye bygninger en 
urimelig konkurrencefordel. 
 
Udfasning af fossildrevne køretøjer 
I takt med at fossildrevne biler udfases, skal Radikale Venstre arbejde for at 
samme omstilling også skal gælde for øvrige køretøjer.  
 
 
 
Forbud imod salg af fossildrevne haveredskaber 
Radikale Venstre skal arbejde for, at der hurtigst muligt indføres et EU-
forbud imod salg af haveredskaber drevet af fossil energi, medmindre der 
ikke findes et brugbart alternativ.  
 
Krav om CO2 regnskab ved nedrivning af eksisterende 
byggeri til fordel for nyt 
Radikale Venstre mener, at for at reducere vores CO2-aftryk, skal 
kommunerne regulere omfanget af nybyggeri i forhold til renovering og 
bevaring. Dette skal ske ved at give kommunerne mulighed for at kræve 
dokumentation for et mindre CO2-aftryk ved at rive ned og bygge nyt, er 
mindre end ved at renovere det eksisterende. Dokumentationen skal følge 
de beregningsregler, der allerede er defineret for beregning af bygningers 
CO2-aftryk i Bygningsreglementet. 
 
Forbyd bundtrawl i alle kystnære farvande 
Radikale Venstre ønsker at styrke de danske farvandes miljøtilstand, og som 
et vigtigt led i dette skal alle kystnære farvande beskyttes mod fiskeri med 
alle bundslæbende fiskeredskaber. Et første trin på vejen kan være at 
realisere den tidligere S-regerings forslag om en trawlfri zone i Bælthavet. 
 
Forsøgsordning med arveafgiften  
Radikale Venstre ønsker at indføre en forsøgsordning, der tillader, at alle 
større jordejere ved generationsskifte frit kan vælge mellem at betale 
arveafgift i penge eller i jord med henblik på udtagning af de mindst 
produktive landbrugsjorde og rejsning af ny skov. I forhold til omregningen
17 
mellem afgift og jord, så bør jordværdien tages i betragtning. 
 
Mere skov – både urørte skove og dyrkede skove 
Radikale Venstre skal arbejde for at der hurtigst muligt bliver skabt mere 
skov. Dette gælder både urørt skov og drevet skov. 
Den langsigtede politiske plan er på nuværende tidspunkt, at der ved 
udgangen af det 21. århundrede skal være 20-25% skov i Danmark, fremfor 
de 14% som der er i dag. Radikale Venstre skal arbejde for, at der mindst 
kommer 25% og gerne 30%. Radikale Venstre skal også arbejde for, at 
dette sker hurtigere end først ved århundredeskiftet, da det er inden for de 
næste 10-20 år, vi virkelig kan gøre en forskel i klimakampen. 
 
 
Gør det nemmere at rejse med tog som blind 
Radikale Venstre ønsker, at personer med synshandicap skal kunne få fuld 
assistance, når de rejser med tog. Det betyder, at de skal følges fra et 
mødested på banegården og helt ind til deres sæde, og omvendt ved 
afslutningen af togturen. Den nuværende service, der kun yder assistance 
fra mødestedet til togdøren, er ikke tilstrækkelig, da nogle blinde og 
svagtseende ikke selv kan finde deres plads i toget. Radikale Venstre vil 
arbejde for at implementere denne ordning i hele EU, ligesom der allerede 
findes en EU-forordning, der sikrer handicappede assistance ved 
flytransport. Partiet vil dog også arbejde for at indføre ordningen i Danmark, 
indtil det sker i EU. 
 
EU og udenrigspolitik 
Radikale Venstre vil styrke EU’s digitale indre marked  
Den digitale handel i EU er overvejende lokal. Der er stadigvæk 
begrænsninger og forhindringer af grænseoverskridende handel f.eks. 
manglende fælles forbrugerbeskyttelse, klagehåndtering, fælles digital 
signatur og registrering af digital virksomhed. Radikale Venstre vil derfor 
styrke EU’s digitale indre marked og herigennem øge konkurrencen med 
henblik på lavere priser og dermed øget hastighed i digitale effektiviseringer. 
 
Udvid udviklingslandenes adgang til avanceret teknologi 
Med inspiration i reglerne om adgang til livsvigtig medicin og vacciner til en 
overkommelig pris vil Radikale Venstre arbejde for, at udviklingslande i 
højere grad får adgang til avanceret teknologi, herunder informations- og 
bioteknologi. 
Således skal udviklingslande i højere grad kunne undgå, at ekspanderende 
patentering på nye områder fra virksomheder i den rige verden på unfair vis
18 
kommer til at stå i vejen for, at landene kan udnytte deres egne ressourcer 
og de muligheder, som den teknologiske udvikling giver for at udrydde global 
fattigdom. 
 
Sæt retsforbeholdet til folkeafstemning inden næste 
folketingsvalg 
Radikale Venstre ønsker at afskaffe Danmarks retsforbehold i EU-
samarbejdet. 
Retsforbeholdet udgør en hindring for både bekæmpelsen af 
grænseoverskridende, organiseret kriminalitet og for, at Danmark kan 
deltage i fælleseuropæiske løsninger, når det gælder migration og asyl. 
Derfor vil Radikale Venstre arbejde for en folkeafstemning om 
retsforbeholdet i indeværende folketingsperiode. 
 
En to-statsløsning for Israel/Palæstina 
Både Israel og Palæstina har ret til en egen selvstændig stat. 
En nødvendig forudsætning for en to-statsløsning er, at Israel overholder 
FN-resolutionerne samt Oslo-aftalen, der fastslår, at palæstinenserne har 
selvstyre over Gaza og Vestbredden, og at Østjerusalem regnes som 
palæstinensisk område. 
Eksisterende bosættelser på Vestbredden og i Østjerusalem bør fjernes, og 
etableringen af nye bosættelser bringes til ophør. De omfattende 
bosættelser underminerer muligheden for en to-statsløsning. 
Ligeledes bør Israels etablering af en mur inde på palæstinensisk 
selvstyreområde fordømmes. 
Blokaden af Gaza, der har stået på siden 2007, og som forhindrer fri adgang 
af varer og personer mellem Gaza og Israel, skal ophæves. 
Israel skal overholde menneskerettighederne, og dets borgere skal 
behandles lige uanset herkomst. De facto eksisterer der imidlertid to 
forskellige retssystemer. Eksempelvis er der tilfælde, hvor palæstinensiske 
børn dømmes efter militæret samt begrænses i skolegang, hvilket strider 
imod FN’s Børnekonvention. 
 
Støtte til Ukraine efter krigen 
Radikale Venstre vil støtte Ukraines genopbygningsindsats med en lige så 
stor økonomisk forpligtelse, som den vi har vist i vores våbenbistand under 
konflikten. 
Vi skal ikke blot være en del af løsningen i tider med krig, men også når der 
skal genopbygges. Investering i genopbygning skal ses som en investering i 
en stabil og sikker fremtid for Europa. Hjælp til genopbygning skal inkludere 
støtte til infrastruktur, uddannelse, sundhedsvæsen og civilsamfundet.
19 
Radikale Venstre vil arbejde for at denne vision bliver en del af Danmarks og 
EU's politik over for Ukraine. 
 
Stop myrderierne i Iran 
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at kræve af Iran: 
- at sikkerhedsstyrkerne og moralpolitiets vold og drab på fredelige 
demonstranter, skal stoppes øjeblikkeligt, 
- at alle henrettelser standses, 
- at alle fængslede demonstranter, som blot har brugt basale 
menneskerettigheder som ytringsfrihed i forbindelse med protesterne, 
løslades omgående, 
-at Den Islamiske Republik Iran lytter til demonstranternes krav. 
 
Social- og udlændingepolitik 
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder 
Radikale Venstre vil arbejde for, at au pairer i Danmark skal have stærkere 
rettigheder. 
Radikale Venstre vil arbejde for: 
• At den toårige opholdstilladelse tilknyttes au pairen og ikke knyttes til 
værtsfamilien, som det er i dag 
• At det er godkendte bureauer, der skal formidle kontakten mellem au 
pairen og værtsfamilien 
• At sænke aldersgrænsen for, hvem der kan være au pair, fra højst 30 til 
højst 25 år 
• At aflønningen kommer på niveau med en relevant dansk mindsteløn, 
fraregnet værdien af kost og logi. 
 
Uafhængigt flygtningenævn 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Flygtningenævnet adskilles formelt fra 
Udlændinge- og Integrationsministeriet og udvides med medlemmer udpeget 
fra henholdsvis Udenrigsministeriet, Dansk Flygtningehjælp og fra et juridisk 
fakultet. 
 
Giv statsborgerskab i 18 års fødselsdagsgave
20 
Radikale Venstre mener, at personer, som har boet i Danmark, siden de 
fyldte 5 år, skal blive tilbudt dansk statsborgerskab, når de fylder 18 år, 
såfremt vedkommende ikke har begået alvorlig kriminalitet. 
 
Styrk en helhedsorienteret tilgang til Housing First 
Housing First er en tilgang, der fokuserer på at tilbyde hjemløse personer en 
permanent bolig som det første skridt i at hjælpe dem med at komme ud af 
hjemløshed, i stedet for at kræve, at de først opfylder visse betingelser, 
såsom f.eks. at deltage i behandlingsprogrammer eller lignende. 
Radikale Venstre ønsker at styrke Housing First ved især at styrke 
boligrådgiverfunktionen i kommunerne, idet de hjælper hjemløse borgere 
med at finde en bolig og yder den nødvendige støtte. 
Med en investering i efteruddannelse af boligrådgiverne ønsker Radikale 
Venstre, at disse får de nødvendige kompetencer til at kunne henvise 
borgere til specialiseret hjælp, så man undgår unødvendig 
administrationstid. 
Det er vigtigt at tage hensyn til den sårbare borgers tryghed og egne ønsker, 
når de får adgang til en bolig gennem Housing First. 
 
Vederlagsfri fysioterapi 
Personer, der er berettiget til vederlagsfri fysioterapi, skal sikres bedre 
adgang til behandling uden afbrydelse. Ufrivillige pauser i træningen 
medfører at sygdommen/funktionsnedsættelsen forværres, herunder at 
smerterne tiltager. Dette kan medføre øget medicinforbrug og yderligere 
belastning af sundhedssektoren. 
 
Retspolitik 
Kompensation til borgere, der har modtaget forkerte 
afgørelser på socialområdet 
Radikale Venstre vil arbejde for at indføre en mulighed for at kompensere 
borgere, der har modtaget forkerte afgørelser på socialområdet, for at sikre 
retssikkerheden på socialområdet. 
Det har på nuværende tidspunkt ingen konsekvenser for kommunerne, når 
de begår fejl eller træffer ulovlige afgørelser. Tværtimod kan der være 
økonomiske fordele for kommunerne ved at træffe forkerte afgørelser. For 
mens sagerne behandles i Ankestyrelsen, hvilket kan tage mellem 6 
måneder og 2 år, modtager borgeren som udgangspunkt ingen hjælp, og i 
mellemtiden sparer kommunen udgiften til hjælpen. Hvis der blev indført et 
økonomisk incitament for kommunerne til at træffe korrekte afgørelser første 
gang, ville dette kunne bidrage til at styrke borgernes retssikkerhed.
21 
Sæt grænser for brugen af visitationszoner 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det kræver en dommergodkendelse at 
indføre en visitationszone, og at der skal være en proportional tidsmæssig 
og geografisk afgrænsning for visitationszonen. 
 
 
Mere kønsneutral lovgivning 
Radikale Venstre vil arbejde for, at lovgivning er kønsneutral, med mindre 
særlige forhold konkret taler imod. Det gælder fremtidig ny lovgivning og 
hvor Folketinget reviderer gældende lovgivning. 
 
Frit valg af navne, uanset kønsidentitet 
Radikale Venstre skal arbejde for, at alle kan tildeles samtlige godkendte 
navne, uanset kønsidentitet, hvis det er personens eget ønske. 
 
Afkriminaliser narkotika til eget forbrug 
Radikale Venstre ønsker en afkriminalisering af alle narkotiske stoffer, 
hvorved det fortsat vil være ulovligt at sælge narkotika, men at besiddelse til 
eget forbrug bliver afkriminaliseret. Den nuværende restriktive lovgivning på 
området har spillet fallit, samtidig med at den ikke hjælper de udsatte 
stofmisbrugere. 
En afkriminalisering af narkotiske stoffer skal følges op af en massiv 
satsning på bl.a. behandlingstilbud, rehabiliteringstilbud og forebyggelse af 
stofmisbrug. En stofmisbruger skal udelukkende betragtes ud fra et socialt 
og sundhedsfagligt perspektiv, hvor fokus skal være på, at de sociale 
myndigheder finder ud af, hvorledes den pågældende borger hjælpes bedst 
muligt. 
 
Andet 
Rigsfællesskabet - Styrkes og udvikles 
Radikale Venstre vil arbejde for 
• At udvikle og styrke rigsfællesskabet med respekt for hinandens historie, 
kultur og identitet 
• At Rigsfællesskabet bevares, udvikles og er attraktivt for alle tre lande 
• At vi i rigsfællesskabet har et skæbnefællesskab, og det forpligter
22 
• At sende klart signal om, at hvis regeringer og befolkninger i Grønland 
og/eller Færøerne ønsker en aktiv proces mod selvstændighed, så vil 
Radikale Venstre understøtte, at det kan ske. 
• At der etableres klarere og mere formaliserede roller- og 
ansvarsfordelinger for at Færøerne og Grønland inddrages i og har 
indflydelse på alle beslutninger, som vedrører Grønland og Færøerne 
• At vi lytter til ønskerne fra Færøerne og Grønland ved en fremtidig 
revision af grundloven, så den i større grad afspejler rigsfællesskabet. 
 
Rigsfællesskabet - Undervisning og formidling om historie, 
kultur mv 
Radikale Venstre vil arbejde for 
• At lade os inspirere af Institut for Menneskerettigheders ”Anbefalinger Til 
Handlingsplan Mod Racisme” herunder undervisning i racismens 
historiske rødder og den kolonihistoriske referencegruppes forslag om 
fysiske og digitale tværfaglige ”Kolonihistorisk Huse” 
• At den erhvervede viden fra udredningsarbejdet om grønlandsk-dansk 
historie formidles bredt til befolkningen, og der drages de nødvendige 
konsekvenser af udredningen 
• At rigsfællesskabets historiske baggrund og de nutidige forhold - 
herunder geografi, litteratur, kultur samt navne på væsentlige 
institutioner og lokaliteter - skal integreres i grundskolens og 
ungdomsuddannelsernes undervisning. Til støtte herfor skal de 
grønlandske og færøske huse tilføres flere midler til deres 
skoletjenester, og der skal etableres nationale programmer for støtte til 
skoleture, udvekslingsprogrammer, ungdomssamarbejde og stipendier, 
således at de nuværende kommunale og nordiske programmer bliver 
suppleret 
• At der sker en vidensopbygning for kunstnere, fagprofessionelle, 
undervisere og praktikere 
• At styrke berøringsfladerne også på det erhvervsmæssige og kulturelle 
plan gerne med venskabsby-konceptet som paraply 
 
Rigsfællesskabet - Relevant inddragelse af Grønland og 
Færøerne i udenrigs- og sikkerhedspoliske spørgsmål 
Radikale Venstre vil arbejde for 
• At de relevante dele af forsvarsforlig også er genstand for reelle 
forhandlinger med Naalakkersuisut og Landstýrið i kontaktudvalget 
• At Grønland og Færøerne inddrages (f.eks. via Kontaktudvalget) i 
beslutninger om rigsfællesskabets stillingtagen i Arktisk Råd 
• At den fortrolige deling af informationer og koordinering landene imellem 
fortsat udbygges 
• At der med inspiration i Kontaktudvalget etableres et samarbejde mellem 
de udenrigspolitiske udvalg og nævn i landenes parlamenter 
• At grønlændere og færinger i højere grad indgår i udenrigstjenesten via 
aktivt samarbejde og rekruttering
23 
• At der i stigende grad ansættes grønlændere til civile opgaver i Arktisk 
Kommando, og at der laves beredskabsuddannelse for grønlændere 
• At vi indenfor Rigsfællesskabet styrker samarbejder om beredskab og 
samfundssikkerhed 
 
 
 
 
Aktualitetsresolutioner 
Radikale Venstre kæmper for ytringsfrihed under ansvar 
Alle skal kunne ytre sig imod regimer, ideologier eller tankesystemer, og vi 
skal have vide rammer for kunstneriske og politiske udtryk. Radikale Venstre 
anerkender de aktuelle udfordringer, som enkeltpersoner skaber for hele 
samfundet med gentagne koranafbrændinger ved ambassader, men det er 
et ufravigeligt princip, at lovgivning skal være proportionalt med problemet, 
der ønskes løst. Radikale Venstre kan derfor ikke støtte regeringens 
lovforslag, der vil forbyde al utilbørlig behandling af symboler med væsentlig 
religiøs betydning, da det i praksis genindfører en blasfemibestemmelse og 
vil ramme en meget bred gruppe af helt legitime kunstneriske og politiske 
handlinger. Radikale Venstre opfordrer regeringen til at komme med et nyt, 
langt mere indsnævret forslag, der er målrettet handlinger, der har til formål 
at opildne til had og splittelse mellem nationer eller befolkningsgrupper. Der 
skal ligeledes igangsættes et uafhængigt juridisk arbejde for at afdække, 
hvad man kan i den gældende lovgivning.
24


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2022.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/mpznxkke/vedtagne-resolutioner-2022.pdf

1 
Resolutioner vedtaget på Radikale 
Venstres landsmøde søndag den 18. 
september 2022 
Indhold 
 
Demokrati og frihed ................................................................................ 4 
Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver ............................ 4 
Muliggør kommunale begrænsninger af valgplakater ................................ 4 
Digitaliser opstillingen til KRV ..................................................................... 4 
Ministre skal udtræde af Folketinget .......................................................... 4 
16 års valgret ............................................................................................... 5 
Boykot VM i Qatar ....................................................................................... 5 
Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen .................................. 5 
Radikale ønsker til en fremtidig regeringsdannelse ................................... 5 
Økonomi og skat ..................................................................................... 6 
For blandede byer – imod boligspekulation ............................................... 6 
Introduktion af skat på finansielle transaktioner........................................ 6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 6 
Professionaliser køb og håndtering af fyrværkeri ....................................... 6 
Mangel på arbejdskraft er en bombe under velfærdssamfundet. ............. 7 
Demokratiske virksomheder skal have samme muligheder for offentlige 
tilskud som andre virksomhedsformer ....................................................... 7 
Bedre muligheder for medarbejderaktieprogrammer og for 
medarbejdereje som demokratisk virksomhed .......................................... 7 
Lige muligheder for at skifte fra A/S eller ApS til demokratisk virksomhed 
som omvendt .............................................................................................. 7 
Styrkelse af viden om og ledelse af demokratiske virksomheder. ............. 8 
Regionerne i Danmark skal styrkes, udvikles og tilføres flere opgaver ...... 8 
Krænkelser i forsvaret skal undersøges ...................................................... 8 
Børn, unge og uddannelse ....................................................................... 9 
Talblindhed skal sidestilles med ordblindhed ............................................. 9 
Konfirmation ud af folkeskolen ................................................................... 9
2 
Sundhed og etik ...................................................................................... 9 
Giv færøske kvinder ret til gratis abort i Danmark ..................................... 9 
Moderniser de danske abortregler ............................................................. 9 
Aldersgrænsen for abort uden forældresamtykke skal følge den seksuelle 
lavalder ........................................................................................................ 9 
Døgntilbud til gravide med misbrug ......................................................... 10 
Bedre adgang til psykologhjælp ................................................................ 10 
Styrk mulighederne for at børn og unge får højnet deres fysiske 
aktivitetsniveau ......................................................................................... 10 
Radikale Venstre arbejder for en tobaksfri fremtid .................................. 10 
Afskaf tolkegebyret ................................................................................... 10 
Indfør krav om dataflow over sektorer i social og sundhedsvæsenet ...... 11 
Begræns reklamer for hasardspil .............................................................. 11 
Forbyd minkavl .......................................................................................... 11 
Miljø, klima og trafik ............................................................................. 11 
Giv danskernes hverdagstransport en grønnere profil ............................. 11 
Styrkelse af fleksibel offentlig transport i landdistrikter og mindre 
bysamfund ................................................................................................ 11 
Adgang til toiletter på alle større stationer .............................................. 12 
Generationsforureninger er et nationalt ansvar ...................................... 12 
Nationale planer for råstofindvinding ....................................................... 12 
Genhusning ved renovering ...................................................................... 12 
Mere fokus på miljø- og klimahensyn ved vedtagelse af anlægsprojekter
 .................................................................................................................. 12 
EU og udenrigspolitik ............................................................................ 13 
Afskaf grænsekontrollen ........................................................................... 13 
Radikale Venstre ønsker en styrkelse af Forsvarets Freds- og 
Stabiliseringsarbejde ................................................................................. 13 
Dansk sikkerhedspolitik efter 2022 ........................................................... 13 
Social- og udlændingepolitik .................................................................. 14 
Retten til familiesammenføring er en basal menneskerettighed ............. 14 
Retspolitik ............................................................................................ 15 
Sænk grænsen for indberetning af partistøtte til 10.000 kroner ............. 15
3 
Lad forældelsesfristen i partistøtteloven gælde fra offentliggørelse af 
indberetning .............................................................................................. 15 
Opret uafhængig kontrolinstans ............................................................... 15 
Opret en forfatningsdomstol .................................................................... 15 
Andet ................................................................................................... 15 
Radikale Venstre skal fokusere på kunst og kultur i bred forstand .......... 15 
Valgudtalelse ........................................................................................ 16 
SAMMEN OM EN NY START ...................................................................... 16 
Aktualitetsresolution ............................................................................ 18 
Regeringen bør iværksætte omfattende kriseplan for at spare på 
energien .................................................................................................... 18
4 
Demokrati og frihed 
Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver 
Radikale Venstre mener, at der skal være åbenhed om de offentlige midler, 
som benyttes til at drive kongehuset. Adgang til fakta er forudsætning for en 
demokratisk debat om, hvorvidt midlerne er tilstrækkelige i forhold til de 
opgaver, som kongehuset varetager. 
Der bør derfor etableres et egentligt samlet offentligt budget for drift af 
kongehuset, hvor indirekte og ikke-transparente tilskud medregnes, og 
skatterabatter, som ikke gælder i den øvrige offentlige sektor, afskaffes. 
 
Muliggør kommunale begrænsninger af valgplakater 
Radikale Venstre ønsker at gøre det muligt for kommunalbestyrelsen at blive 
enige om at begrænse ophængning af valgplakater. 
Debatten om ressourcespild og CO2 ved ophængning af hundredtusindvis af 
valgplakater tager til ved hvert eneste valg. Samtidig er medierne fulde af 
historier om forkert ophængte, for sent nedtagne, ødelagte, 
hærværkeudsatte eller bare generelt generende valgplakater. 
Indtil 2011 havde kommunerne selvstyre og kunne således vælge at forbyde 
ophængning af valgplakater og tilbyde samlet ophængning på et begrænset 
antal plakatstativer, hvilket blev benyttet af en række kommuner. 
Radikale Venstre ønsker at genindføre kommunalbestyrelsens ret til at 
indføre kommunal begrænsning eller forbud mod ophængning af 
valgplakater. 
 
Digitaliser opstillingen til KRV 
Radikale Venstre vil arbejde for, at opstillingen til kommunal- og 
regionsrådsvalg fremadrettet digitaliseres, så hverken kandidat- eller 
stillerlister er på papir. Derimod skal det håndteres via en digital platform, 
hvor hvert parti der ønsker at opstille kan indtaste oplysningerne direkte. De 
vil stadig skulle verificeres af kommunen, ligesom opstilling til folketinget 
verificeres af Indenrigsministeriet. 
 
Ministre skal udtræde af Folketinget 
Radikale Venstre vil ved lov sikre, at medlemmer af Folketinget, der 
udpeges til minister, automatisk udtræder af Folketinget på orlovsvilkår, og 
suppleanten indkaldes. Dette skal sikre en reel adskillelse af den lovgivende 
og den udøvende magt. 
Ved udtrædelse af regeringen skal folketingsmandatet kunne genoptages 
automatisk inden for valgperioden.
5 
16 års valgret 
Radikale Venstre vil arbejde for, at valgretsalderen sænkes til 16 år for alle 
valg i Danmark. 
Valgret bør begrænses mindst muligt. En væsentlig årsag til en valgretsalder 
må formodes at være, at man skal vide nok til kvalificeret at kunne tage 
stilling. I Danmark har vi 10 års undervisningspligt, hvilket de fleste 
gennemfører, når de er omkring 16. Derfor må en 16-årig forventes at vide 
nok til kvalificeret at kunne tage stilling til, hvem de vil stemme på ved et 
valg. 
16 års valgret vil af grundlovens §30 føre også til valgbarhed for 16-årige. 
Alternativt vil valgbarhed og valgret skulle skilles ad i en grundlovsændring. 
Denne resolution tager ikke stilling til, hvilken af de metoder, der ønskes. 
 
Boykot VM i Qatar 
Danmark bør indføre en politisk boykot af deltagelsen i fodbold-VM i 2022. 
Qatar bryder ved forberedelsen til denne slutrunde basale 
menneskerettigheder, da de arbejdere, der skal klargøre slutrunden, 
arbejder under slavelignende forhold, hvor de blandt andet arbejder i 
ekstrem varme uden vand, får inddraget deres pas og bliver indkvarteret i 
arbejdslejre. 
Radikale Venstre mener derfor, at det officielle Danmark bør udeblive fra 
fodbold-VM i Qatar. 
 
Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det kun er offentlige myndigheder der 
foretager de civile registreringer, som fødsler, dåb og dødsfald samt 
udsteder juridisk gyldige ægteskaber. 
Her mener Radikale Venstre at man med fordel kan se på den sønderjyske 
model hvor de civile registreringer er varetaget af offentlige myndigheder. 
 
Radikale ønsker til en fremtidig regeringsdannelse 
Radikale Venstre vil arbejde for, at følgende indgår i regeringsgrundlaget for 
en kommende regering: 
Ændring af offentlighedsloven, så der bliver større gennemsigtighed i 
regeringsførelsen og de offentlige magtstrukturer. 
Stop for logningen/registreringen af alle borgeres færden på internettet og 
telefon.
6 
Grundig og gennemsigtig lovgivningsproces med længere høringsperioder, 
inddragelse af og offentlighed omkring interessenter og fokus på 
implementering og muligheder for revision. 
Styrkelse af Folketinget over for regeringen. 
 
Økonomi og skat 
For blandede byer – imod boligspekulation 
Hvis de store byer ikke kun skal være for de rige, har kommunerne brug for 
flere værktøjer til at bevare den blandede by. Mange investorer, herunder 
udenlandske kapitalfonde, har i de seneste år købt massivt op af 
ejendomme, især i hovedstaden. Der spekuleres i den gamle boligmasse, 
fordi lovgivningen tillader det. 
Radikale Venstre vil som minimum gøre det muligt for den enkelte 
kommunalbestyrelse at suspendere §5, stk. 2 i boligreguleringsloven og 
derved forhindre de meget dyre renoveringer, der primært har som formål at 
drive huslejeniveauet op. 
Det skal ske, uden at boligreguleringsloven og dermed huslejenævnet 
sættes ud af kraft lokalt. Planloven slår ikke til, hvis kommunerne vil 
fastholde og fremme den blandede by med plads til en bred 
beboersammensætning. 
 
Introduktion af skat på finansielle transaktioner 
Radikale Venstre vil arbejde for indførelsen af en skat på finansielle 
transaktioner, en såkaldt Tobin-skat i størrelsesordenen 0,1%, i første 
omgang på europæisk plan. Dette skal ske for at dæmpe kortsigtede 
spekulationer, afbøde fremtidige finansielle kriser og fremskaffe hårdt 
tiltrængt finansiering til klimaindsatsen, ikke mindst i verdens fattige lande. 
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Professionaliser køb og håndtering af fyrværkeri 
Radikale Venstre mener at alle borgere bør have ret til at tilvælge om de vil 
se og lytte til fyrværkeri. Radikale Venstre vil derfor arbejde for, at salg og 
affyring af fyrværkeri bliver statsautoriseret, så fyrværkeri kan blive et tilvalg 
for den enkelte borger.
7 
Mangel på arbejdskraft er en bombe under 
velfærdssamfundet. 
Radikale Venstre ønsker, at en samlet plan for fremskaffelse af arbejdskraft 
skal indgå i et fremtidigt regeringsgrundlag. 
Planen skal beskrive hvordan den nødvendige og kvalificerede arbejdskraft 
fremskaffes gennem uddannelse, øget arbejdsudbud, skattepolitik, opholds- 
og arbejdstilladelse og indvandring. 
 
Demokratiske virksomheder skal have samme muligheder 
for offentlige tilskud som andre virksomhedsformer 
Radikale Venstre mener at demokratiske virksomheder skal have samme 
muligheder som andre virksomhedsformer og foreslår at ophæve 
eksisterende hindringer for etablering og drift af demokratiske virksomheder.  
• De finansieringsinitiativer der har særlig lovgivningsmæssig baggrund eller 
hvor det offentlige spiller en særlig rolle skal udformes, så de også 
understøtter de virksomhedsformer som demokratiske virksomheder oftest 
anvender. 
• Tilbuddene hos Vækstfonden skal inkludere alle former for demokratiske 
virksomheder. 
 
Bedre muligheder for medarbejderaktieprogrammer og for 
medarbejdereje som demokratisk virksomhed 
Bedre muligheder for medarbejderaktieprogrammer og for medarbejdereje 
som demokratisk virksomhed 
Radikale Venstre mener at demokratiske virksomheder skal have samme 
muligheder som andre virksomhedsformer og foreslår at ophæve hindringer 
for etablering og drift af demokratiske virksomheder. 
• Reglerne for tildeling af medarbejderaktier i brede programmer bør 
forenkles, så de generelt bliver lettere at anvende for en virksomhedsejer. 
Her tænkes særligt på en forenkling af det skatteretlige regelsæt for brede 
medarbejderaktieprogrammer, der omfatter alle eller store dele af 
medarbejderne. Herved kan man give flere en mere attraktiv løn i form af en 
andel af og indflydelse på de aktiver, der skabes i virksomheden. Dette kan 
sikre adgang til det nødvendige talent. 
 
Lige muligheder for at skifte fra A/S eller ApS til 
demokratisk virksomhed som omvendt 
Radikale Venstre mener at demokratiske virksomheder skal have samme 
muligheder som andre virksomhedsformer og foreslår at ophæve hindringer 
for etablering af demokratiske virksomheder. 
• Det er nødvendigt at gennemføre en lovændring, der præciserer § 3 i
8 
erhvervsvirksomhedsloven, for at tydeliggøre, at medarbejdere i 
eksisterende og nye A.M.B.A.’er og F.M.B.A.’er kan være medejere. Dermed 
vil flere se A.M.B.A. og F.M.B.A.’er som et oplagt alternativ til A/S – eller 
Aps, når iværksættere, der ønsker en medarbejderejet virksomhed, skal 
vælge virksomhedsform. 
• Det er i dag muligt at omdanne AMBA, FMBA og SMBA til A/S. Men ikke 
den anden vej. Det bør ændres, så man kan omdanne A/S og ApS til et 
A.M.B.A. eller F.M.B.A. (med skattemæssig succession og med 
videreførelse under samme CVR nummer). Eksempler: en virksomhedsejer 
skal kunne etablere et generationsskifte fra en ejerledet 
håndværksvirksomhed til en demokratisk medarbejderejet 
håndværksvirksomhed. Eller en landsby skal kunne omdanne en 
eksisterende købmandsbutik (Aps) til et F.M.B.A. 
 
Styrkelse af viden om og ledelse af demokratiske 
virksomheder. 
Radikale Venstre mener at demokratiske virksomheder skal have samme 
muligheder som andre virksomhedsformer og foreslår at styrke viden om 
etablering og drift af demokratiske virksomheder. 
• Viden og kendskab til demokratiske virksomheder skal styrkes i 
Erhvervsfremmesystemet, Erhvervsstyrelsen og relevante steder i 
uddannelsessystemet for herved at forbedre demokratiske virksomheder og 
demokratiske iværksætteres mulighed for vejledning om start og drift af 
deres virksomheder. 
• Der nedsættes et udvalg der skal udarbejde anbefalinger om god ledelse 
(governance) for demokratiske virksomheder. 
 
Regionerne i Danmark skal styrkes, udvikles og tilføres 
flere opgaver 
Regionernes nuværende hovedområder – sundhed og regional udvikling– 
skal revitaliseres og suppleres med opgaver inden for regional planlægning, 
klimasikring, natur og miljø, uddannelsesområdet, infrastruktur, kollektiv 
trafik og socialområdet. 
Særskilt mener vi, at der er behov for en ny organisering med øget regionalt 
ansvar på det specialiserede socialområde. En ny organisering skal sikre, at 
borgere med komplekse udfordringer visiteres til det rette tilbud med den 
rette ekspertise, som passer til borgernes individuelle behov. 
 
Krænkelser i forsvaret skal undersøges 
Forsvaret har i den seneste tid været præget af en række krænkelsessager 
rettet mod kvinder og det i en tid, hvor forsvaret mangler personel til at løse 
de mange opgaver, forsvaret står over for. Radikale Venstre mener, at 
forsvaret skal være inkluderende uanset køn, etnisk baggrund eller seksuel
9 
orientering og forventer at forsvaret lever op til egne ord om tillid, 
sammenhold og mod. Radikale Venstre ønsker derfor en grundig 
undersøgelse af krænkelser i forsvaret samt handleplan for forebyggelse af 
krænkelser og håndtering af disse, når de opstår. 
 
Børn, unge og uddannelse 
Talblindhed skal sidestilles med ordblindhed 
Radikale Venstre foreslår, at dyskalkuli sidestilles med dysleksi, så børn, der 
lider af talblindhed, får hjælp med en indsats svarende til den, der tilbydes 
ordblinde børn. 
 
Konfirmation ud af folkeskolen 
Radikale Venstre mener ikke at konfirmationsforberedelse er en del af 
folkeskolens primære virke og dette derfor bør ligge udenfor skoletiden, 
sammen med andre fritidsaktiviteter. Radikale Venstre mener derfor, at 
kommunerne skal fritages fra alt ansvar for at planlægge og organisere 
konfirmationsforberedelse. 
 
Sundhed og etik 
Giv færøske kvinder ret til gratis abort i Danmark 
Giv færøske kvinder ret til gratis abort i Danmark ved fremvisning af færøsk 
pas. 
 
Moderniser de danske abortregler 
Radikale Venstre opfordrer Folketingets Sundhedsudvalg til at henvende sig 
til Etisk Råd for at igangsætte et arbejde med evaluering og modernisering 
af de danske regler for abort med henblik på en senere grænse for fri abort. 
 
Aldersgrænsen for abort uden forældresamtykke skal følge 
den seksuelle lavalder 
Radikale Venstre mener, at alle over 15 år, dvs. alle over den seksuelle 
lavalder, skal have ret til at få foretaget fri abort uden krav om 
forældresamtykke.
10 
Døgntilbud til gravide med misbrug 
Radikale Venstre ønsker, at der etableres et nationalt specialiseret 
døgntilbud til gravide med misbrug. 
Med et specialiseret døgntilbud til gravide med misbrug bør man ligeledes 
kigge på, hvordan man bedst muligt kan integrere de nuværende 
familieambulatorier og hjemkommuner i samarbejdet om den enkelte gravide 
og det enkelte barn for senere i barnets liv at forebygge eksempelvis 
anbringelse. 
 
Bedre adgang til psykologhjælp 
Radikale Venstre vil sikre hurtigere adgang til psykologhjælp med offentligt 
tilskud. Vi vil undersøge muligheder for en lettere tilgængelighed, fx ved at 
afskaffe - eller simplificere - ydernummersystemet. En eventuel ny 
organisering af området skal sikre den samme kvalitet i behandlingen som 
hidtil inden for en tilsvarende økonomisk ramme. 
 
Styrk mulighederne for at børn og unge får højnet deres 
fysiske aktivitetsniveau 
Radikale Venstre vil arbejde for at børn og unge får højnet deres fysiske 
aktivitet strukturelt. Fysisk inaktivitet er en af de største årsager til lidelse, 
sygdom og død. Kun 1 ud af 10 unge lever op til minimumsanbefalingerne 
for fysisk aktivitet, som altså ikke engang er et optimalt niveau. Fysisk 
aktivitet forebygger samtidig angst, depression og vægtøgning som alle er i 
vækst. Forebyggelse er helt nødvendigt for at imødegå udvikling af ulighed i 
sundhed. 
 
Radikale Venstre arbejder for en tobaksfri fremtid 
Tobak er den største enkeltstående risikofaktor for sygdom og død i 
Danmark. Vi bør derfor fortsætte med yderligere tiltag, der begrænser og 
fordyrer udbuddet. Med tobaksfri fremtid menes ikke forbud, men en 
hensigtserklæring om en seriøs reduktion af forbruget. 
 
Afskaf tolkegebyret 
Radikale Venstre opponerede mod tolkegebyret, som blev indført i 2018 
med baggrund i en frygt for, at det ville øge uligheden i sundheden til skade 
for patienter med udenlandsk baggrund. Vi ønsker fortsat at arbejde for en 
afskaffelse af tolkegebyret.
11 
Indfør krav om dataflow over sektorer i social og 
sundhedsvæsenet 
Der er nu indført landsdækkende velfungerende elektroniske kommunikation 
på tværs af alle regioner i form af sundhedsjournalen, som dækker 
hospitalsindlæggelser. Dette skal udvides, så også kommuner og 
praktiserende læger og speciallæger bidrager med oplysninger, der er 
nødvendige for at give den bedste behandling af de mennesker, der har 
behov for en indsats i begge sektorer. Det skal sikres at oplysningerne kun 
kan tilgås med patientens samtykke og med logning 
 
Begræns reklamer for hasardspil 
Radikale Venstre vil i EU-regi arbejde for at begrænse spilselskaber 
reklamer og forbyde bettingreklamer i fjernsynet og under 
sportsbegivenheder. 
 
Forbyd minkavl 
Radikale Venstre mener, at minkavl, ligesom i mange andre lande, også skal 
forbydes i Danmark. Det mener vi, da minkindustrien dels ikke er en 
bæredygtig forretning, og samtidig går voldsomt på kompromis med 
dyrevelfærd. 
 
Miljø, klima og trafik 
Giv danskernes hverdagstransport en grønnere profil 
Radikale Venstre ønsker, at danskernes transport til og fra arbejde skal have 
en grønnere profil og vil bruge økonomiske incitamenter til at opnå dette, 
bl.a. gennem en revision af befordringsfradraget. 
 
Styrkelse af fleksibel offentlig transport i landdistrikter og 
mindre bysamfund 
Radikale Venstre ønsker, at kommuner og regioner via statslig finansiering 
styrker tilbuddene i den offentlige transport i landdistrikter og de mindre 
bysamfund i hele Danmark. 
Dette kan være ved brug af fleksibel og tilpasset transport (ex. ‘flex-trafik’, 
tilkalde-‘bus’, tilmelde- og dele-løsninger m.m.), som kan sikre, at også børn 
og voksne uden for de store byer, der ikke har mulighed for at bruge egen 
bil, kan transporteres hurtigt og effektivt til og fra uddannelse, job, 
fritidsinteresser, m.m. 
Tilpasset kollektiv trafik vil også være mere klima- og miljøvenligt og der skal 
åbnes for at man kan eksperimentere med lokale løsninger.
12 
 
Adgang til toiletter på alle større stationer 
Radikale vil, som led i arbejdet for FN’s verdensmål nr. 6 om sanitet og 
hygiejne, arbejde for en øremærket statslig bevilling til at kunne sikre 
adgang til toiletter ved alle større togstationer. Adgangen skal ikke 
nødvendigvis være gratis, men må ikke være begrænset til trængende, som 
har adgang til digitale betalingsmidler. 
Større stationer kan forstås som stationer, der enten ligger i større byer, eller 
hvor der er mange daglige rejsende, plus eventuelt stationer hvor der ofte er 
lang ventetid på grund af skift mellem transportsystemer. 
 
Generationsforureninger er et nationalt ansvar 
Radikale Venstre ønsker, at staten og regionerne løbende følger op på den 
samlede plan for løsningen af oprensning efter generationsforureninger og i 
fællesskab finder de nødvendige midler. 
 
Nationale planer for råstofindvinding 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der fremover etableres planer for 
råstofindvinding, herunder jord fra store anlægsprojekter, som i højere grad 
tager udgangspunkt i en samlet national løsning, end det er tilfældet på 
nuværende tidspunkt. 
Opgaven skal fortsat varetages af regionerne, men rammerne bør 
gennemgås med henblik på at sikre, at det bliver de miljømæssigt og 
økonomisk mest fornuftige løsninger ud fra et nationalt perspektiv, der bliver 
taget i brug. Herunder hører også, at der indtænkes størst mulig grad af 
genanvendelse af øvrige egnede materialer, fx byggeaffald. 
 
Genhusning ved renovering 
Radikale Venstre vil arbejde for, at lovgivningen bliver ændret ang. 
renovering af almene lejeboliger således at: 1) Der fastsættes klare 
nationale grænseværdier for farlige stoffer i indeklimaet i boliger 2) Udlejer 
har pligt til at screene for farlige stoffer ved start jf. stk.1, 3) Udlejer har pligt 
til at genhuse beboerne i de boliger og den periode, hvor der skal arbejdes 
med farlige stoffer og 4) Screening og sanering af farlige stoffer bør være 
finansielt støttede opgaver.
 
 
Mere fokus på miljø- og klimahensyn ved vedtagelse af 
anlægsprojekter 
Radikale Venstre finder grønne anlægsprojekter yderst vigtige for at nå i mål 
med den grønne omstilling. Radikale Venstre ser det som en central del af
13 
demokratiet at borgerne kan få prøvet klager over den miljøpåvirkning som 
store anlægsprojekter medfører, og ønsker en styrkelse af folkelig 
inddragelse og dialog. 
Derfor vil vi fastholde at der skal være klageadgang ved de relevante 
miljøklagenævn, og vi vil modarbejde tendensen til at det vedtages ved lov, 
at klageadgangen afskaffes, og borgerne dermed henvises til langvarige og 
dyre søgsmål ved domstolene. 
For at modvirke længere sagsbehandling ved klagenævnene, skal de 
samtidig tilføres ressourcer, der kan matche det formodet højere antal 
klager.
 
EU og udenrigspolitik 
Afskaf grænsekontrollen 
Radikale Venstre mener at den såkaldte midlertidige grænsekontrol allerede 
har stået for længe og bør afskaffes. Radikale Venstre er tilhængere af den 
frie bevægelighed i EU, Schengensamarbejdet og pasunionen vi har i 
Norden, og mener at disse tiltag skal beskyttes da det er til gavn for 
Danmark at deltage i. 
 
Radikale Venstre ønsker en styrkelse af Forsvarets Freds- 
og Stabiliseringsarbejde 
Vi vil fremme konfliktløsning af diplomatisk vej og gennem fredsbevaring (et 
grønnere forsvar, styrket diplomati, internationalt beredskab og fokus på 
Arktis). Dette skal indgå i arbejdet med det nye forsvarsforlig for 2023 
samtidig med, at vi skal indtænke evt. økonomisk konsekvens i forhold til 
Natobidraget. 
 
Dansk sikkerhedspolitik efter 2022 
Med Ruslands invasion af Ukraine står Danmark og verden over for en af de 
største sikkerhedspolitiske udfordringer siden Anden Verdenskrig. Radikale 
Venstre fordømmer på det kraftigste Ruslands invasion og vil såvel 
humanitært som forsvarsmæssigt bakke op om Ukraine. Radikale Venstre 
anerkender, at Ukraine ikke bare kæmper deres egen kamp, men også 
vores kamp for en regelbaseret verdensorden. Radikale Venstre støtter et 
stærkt nordisk forsvarssamarbejde gennem EU og NATO, og støtter 
optagelse af Finland og Sverige i NATO-samarbejdet. 
Demokrati og menneskerettigheder er under pres fra dels autoritære 
regimer, dels vestlige statsledere, der i stigende omfang er villige til at give 
køb på de demokratiske principper og menneskerettigheder overfor verdens 
diktatorer. Radikale Venstre ønsker derfor: et fortsat stærkt internationalt 
engagement; at styrke det fredsbevarende og -skabende arbejde, der finder
14 
sted gennem såvel EU, FN og OSCE; samt at Danmark aktivt medvirker til 
at genoprette tillid og dialog mellem parter i forlængelse af konflikter. 
I et nyt forsvarsforlig vil Radikal Venstre lægge vægt på følgende elementer:  
· Iværksættelse af tiltag, der sikre det nødvendige personel til Forsvaret – 
herunder fokus på ligestilling 
· Styrkelse af forholdet mellem forsvaret og det private erhvervsliv bl.a. 
gennem støtte til udvikling af højteknologiske og grønne løsninger 
· Styrkelse af Danmarks cyberforsvar 
· Generelt kvalitetsløft af Forsvarets materiel 
· Styrkelse af forsvarssamarbejdet i EU og NATO – herunder særligt med de 
nordiske og baltiske lande 
· Øget støtte til Forsvarets Freds- og Stabiliseringsfond 
· Øget støtte til Udenrigsministeriets Freds- og Stabiliseringsberedskab 
- Styrke DK's totalberedskab 
- Fokus på arktisk 
 
 
Social- og udlændingepolitik 
Retten til familiesammenføring er en basal 
menneskerettighed 
For Radikale Venstre er det et udgangspunkt, at retten til familieliv er en 
fundamental menneskerettighed, beskrevet i 
Menneskerettighedskonventionen og en række andre konventioner, som 
Danmark har tiltrådt. 
Myndige danske statsborgere skal altid have ret til at leve med deres familie 
i Danmark. 
Flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus skal ikke, som i dag, 
pålægges unødvendig ventetid, og familiesammenføring skal gennemføres 
hurtigst muligt. 
Mennesker med opholdstilladelse som ikke er begrundet i beskyttelse, f.eks. 
til arbejde eller studier, skal for at få familiesammenføring kunne forsørge sig 
selv, men evnen til selvforsørgelse skal ses over en længere periode. 
Diskrimination ud fra social baggrund eller boligforhold må ikke indskrænke 
retten til familieliv. 
Opholdstilladelse baseret på familiesammenføring skal kun kunne bortfalde 
hvis den udenlandske part selv dømmes for grov kriminalitet. Hvis den 
herboende part dømmes for vold mod ægtefællen, skal den voldsramte 
ægtefælle ikke straffes ved at miste opholdstilladelsen, men tilbydes 
individuel tidsubegrænset opholdstilladelse og støtteforløb.
15 
Retspolitik 
Sænk grænsen for indberetning af partistøtte til 10.000 
kroner 
Radikale Venstre vil ændre partistøtteloven og sænke grænsen for 
indberetninger af partistøtte til 10.000 kr. og gøre det lovpligtigt at oplyse 
bidragsyder og den fulde sum af alle donationer over 10.000 kr. 
 
Lad forældelsesfristen i partistøtteloven gælde fra 
offentliggørelse af indberetning 
Radikale Venstre foreslår, at forældelsesfristen for brud på partistøtteloven 
tæller fra offentliggørelse af indberetninger. 
 
Opret uafhængig kontrolinstans 
Radikale Venstre vil have, at der etableres en uafhængig kontrolinstans, der 
skal undersøge partiernes partistøtte-indberetninger. Kontrolinstansen skal 
have pligt til at politianmelde brud på partistøtteloven. 
 
Opret en forfatningsdomstol 
Radikal Venstre mener, at der skal oprettes en dansk forfatningsdomstol, 
der har til opgave at kontrollere, hvorvidt en lov eller praksis i den offentlige 
forvaltning strider mod landets forfatning eller ratificerede internationale 
konventioner. Forfatningsdomstolen skal have beføjelse til at rejse sager af 
egen drift. 
 
Andet 
Radikale Venstre skal fokusere på kunst og kultur i bred 
forstand 
Det er vigtigt at Radikale Venstre i folketing, i regionsråd og i 
kommunalbestyrelser arbejder for: 
• At styrke de musisk kreative aktiviteter/fag. Det gælder både i 
daginstitutioner og skoler, i pædagog og lærer grunduddannelsen og i 
efteruddannelsen. 
• At styrke kommunale musikskoler, billedkurser, aftenkurser og lignende 
kreative tiltag som sports og danse klubber. Det gælder både med 
professionelle/lønnede og frivillige aktører. 
• At forpligtige stats/kommunalt- støttede kunstnere/musikere/teatre/museer 
til at bringe kunst og kultur vidt ud, også til daginstitutioner, skoler, 
plejehjem, hjemløseinstitutioner.
16 
• At kunstnere/musikere/skuespillere ansat i stat eller kommune har 
velordnede, rimelige lønvilkår i forhold til deres kompetencer og 
uddannelsesniveau. 
 
Valgudtalelse  
SAMMEN OM EN NY START 
Danmark står over for store og vanskelige udfordringer, der vil påvirke 
hvordan vi kan leve vores liv - nu og i fremtiden. Det kræver krisebevidsthed 
og en ny og mere langsigtet måde at lave politik på, som ikke harmonerer 
med rød og blå blokpolitik. Derfor ønsker vi et bredt samarbejde på tværs af 
partierne. Vi har brug for ny og langsigtet politik, der sætter klimaet, børn og 
unges trivsel og en ansvarlig økonomi først. Vi har brug for en ny regering 
med det bedste fra både røde og blå partier, og som vil bedrive politik på en 
måde, der vækker tillid og som tør levere ambitiøse, holdbare og langsigtede 
svar på kriserne. En politik, som størstedelen af borgerne i Danmark kan se 
sig selv i. 
 
Virkeligheden kalder! 
I Radikale Venstre er vi optaget af, hvordan vi fremtidssikrer vores samf und, 
og løser de tre grundlæggende udfordringer: trivselskrisen, velfærdskrisen 
og klimakrisen. For situationen er alvorlig. Klimaet og naturen lider akut. 
Krigen raser i Europa og sender millioner på flugt. Børn mistrives i 
katastrofalt omfang. Titusindvis af unge er parkeret uden fremtid. 
Økonomien vakler under sygehuse, skoler og ordentlig omsorg, og vi 
mangler medarbejdere overalt.  
 
Verden er i hastig forandring. Og nye tider kræver nye svar - og nye måder 
at finde dem på. 
 
Hvis vi skal tage livtag med de store udfordringer, vi som samfund står midt 
i, tror vi på, at det kræver nye løsninger og nyt sammenhold. Vi kan ikke 
bare fortsætte, som vi plejer. Dansk politik har brug for et nybrud. Danmark 
har brug for en ny start! 
 
Og vi er klar til at tage teten på dette nybrud. Radikale Venstre står mere 
end nogen anden for forandring. Siden 1905 har vi hyldet modet til at tænke 
nyt. I 117 år har vi kæmpet for at sætte mennesker fri til at leve liv, der giver 
mening for dem. For er det ikke netop politiks fineste opgave? At gøre 
tilværelsen bedre og mere meningsfuld for alle – uanset hvem du er, og hvor 
du kommer fra? At give slip på plejer, når plejer ikke virker mere, og når 
befolkningen har mistet tilliden? Det tror vi på. Og det kæmper vi for. Hver 
dag. 
 
Desværre oplever vi det som om, at den gammeldags måde at bedrive 
politik på er sandet til. Vi har set relationen mellem regering og 
embedsapparat udfordret og sager med manglende åbenhed og deraf 
følgende mistillid. Radikale Venstre vil derfor stille krav om øget åbenhed og 
transparens om beslutningsprocesserne, også når de er svære. Vi vil stille 
krav om en sund, åben og tillidsfuld ledelseskultur i centraladministrationen, 
der sikrer, at organisationerne ikke lukker sig om sig selv.
17 
Hvis vi skal løse klimakrisen, trivselskrisen og velfærdskrisen, tror vi ikke 
længere på, at det kan ske med traditionel blokpolitik. Ligesom vores 
sikkerhed kræver fælles og langsigtede svar og løsninger. Vi radikale vil 
bryde årtiers blokpolitik, hvor sund fornuft og en fælles vej frem alt for ofte 
har måttet vige for symbolpolitik og stilstand. Vi ønsker at samle røde og blå 
om rigtige løsninger på virkelige problemer. Om at sætte mennesker først og 
fællesskabet højt. Til gavn for den enkelte og til glæde for alle. 
 
Vi ønsker, at den næste regering i Danmark bliver en regering med partier 
fra både den blå og røde side af folketinget. En regering, der bedriver politik 
på en måde, som folk har tillid til – og som finder ambitiøse, langsigtede og 
holdbare svar på de store kriser, vi står overfor. Tænk, hvis vi turde møde 
ikke bare krig og pandemi, men alle tidens største og mest sejlivede kriser 
med modet til at tænke nyt og til at samarbejde på tværs? Tænk hvis vi 
kunne lade os inspirere af det brede samarbejde, vi allerede ser i mange 
kommuner og regioner? Tænk hvilket Danmark, vi kunne blive?  
Vi har meget på hjerte. Men essensen af vores kamp handler om at gøre 
Danmark 110% grønt, frit og stærkt! 
 
TÆNK GRØNT 
Vi skal gøre den grønne omstilling af Danmark færdig og vise resten af 
verden, hvordan vi globalt kommer i mål. Klimakrisen er vor generations 
største krise. Polerne smelter. Naturen dør. Og vejret viser ofte sine 
ekstremer. Derfor giver det mening at tænke grønt. Vi vil sætte turbo på 
både vind og solenergi, så vi kan blive selvforsynende med ren grøn energi 
og uafhængige af Putins gas og Mellemøstens olie. Vi vil plante skov, 
udbrede vild natur, sikre rent drikkevand og indfange CO2. Målet er at nå 80 
procent nettoreduktion i 2030 og 110 procent i 2040, en ny biodiversitetslov 
og en grøn dansk produktion, så fremtidens Danmark bliver et grønt 
Danmark, der viser resten af verden vejen mod en grøn fremtid. 
 
TÆNK FRIT 
Alle børn i Danmark skal trives og som minimum lære det basale i skolen, så 
alle bliver i stand til at skabe det liv, der giver mening for dem. Trivselskrisen 
blandt vores børn og unge indrammer et af tidens største paradokser: Vi har 
aldrig været rigere, men vores børn har aldrig haft det dårligere. Op mod 
hvert sjette barn forlader skolen uden at kunne læse, skrive eller regne. 
Sådan har det været i årtier! Men sådan skal det ikke være længere. Vi vil 
derfor aflægge et radikalt børneløfte: Ingen børn skal mistrives, og alle skal 
lære at læse, skrive og regne. Derfor vil vi sætte skoler, ledere og lærere f ri, 
sikre flere ressourcer og bedre uddannelse til lærere og pædagoger. 
Samtidig vil vi give alle ret til at uddanne sig hele livet. Fordi uddannelse 
sætter fri. 
 
TÆNK STÆRKT 
Vi skal have et fast økonomisk fundament under det samfund, vi kender og 
holder så meget af. Der skal både være råd til at udvikle og forny. I dag 
mangler virksomheder og velfærdsinstitutioner mennesker, der kan tage fat. 
Vi kan være nok så rige, men hvis vi ikke har mennesker til at passe på 
vores børn og ældre eller til at lave vindmøllevinger og leverpostej, så bliver 
vi med tiden et andet Danmark, end det vi er så stolte af at være. Vi vil 
derfor skabe et økonomisk fundament, der giver os råd til at gøre Danmark 
grøn, vores børn frie, vores sundhedsvæsen stærkt – og som samtidig 
efterlader råderum til at styrke alle de andre tilbud, der gør Danmark til det 
stærke land, vi allerede er i dag.
18 
 
TÆNK SAMMEN 
Vi står fast på de værdier, der gør os til dem, vi er. Menneskerettighederne, 
som sikrer vores ret til forskellighed og ytringsfrihed. Demokrati og åbenhed, 
som sørger for, at magten forvaltes gennemsigtigt og efter folkets vilje. At 
alle mennesker behandles ordentligt og har lige muligheder uanset køn og 
baggrund. Det betyder også, at vi kæmper mod dem, som puster til 
splittelsen. Mellem land og by. Rød og blå. Dan¬mark og Europa. Og 
mellem borgere med forskellig baggrund. Derfor står vi fast, når andre vil 
sende asylansøgere til Rwanda, udvise flygtninge til krig med årelange 
mellemstationer på umenneskelige udrejsecentre, eller nægte danske 
statsborgere at bo i Danmark med deres ægtefælle. Derfor kæmper vi for at 
genopfinde politik med større åbenhed i form af en ny offentlighedslov, mere 
borgerinddragelse og en regering, der kan løse de store kriser, vi står foran. 
Uden at åbne grænserne, men hvor vi passer på alle de mennesker, som er 
her. Og endelig vil vi styrke Danmark i EU. Ruslands angrebskrig i Ukraine 
viser, at vi lever i en tid, hvor sammenhold til enhver tid slår forbehold.  
 
TÆNK NYT 
Vi er trætte af gammel politik, der ikke virker i vores nye virkelighed. For nye 
tider kræver nye løsninger.  
Vi er Radikale Venstre – og vi har brug for dig. 
Skal vi sammen tænke nyt? 
 
 
Aktualitetsresolution  
Regeringen bør iværksætte omfattende kriseplan for at 
spare på energien 
  
Danmark står midt i en historisk kulmination af kriser. Klimakatastrofe raser 
med tørke, storme og oversvømmelser. Krig i Ukraine, hvor naturgas er ét af 
Putins vigtigste økonomiske våben, der truer vores forsyningssikkerhed og 
med skyhøje energipriser sender verden ud i inflation. Kriserne har ét til 
fælles: Vejen ud af kriserne går gennem uafhængighed af fossile brændsler. 
Det kræver massiv udbygning af vedvarende energi. Men her og nu kræver 
det, at vi bringer vores energiforbrug markant ned. Allerede inden den 
kommende vinter. 
 
Derfor opfordrer Radikale Venstre regeringen til at iværksætte en 
omfattende kriseplan, som bringer Danmarks energiforbrug ned og sikrer at 
vi mere robuste kan gå den kommende vinter i møde. Både stat, regioner, 
kommuner, virksomheder og ikke mindst den enkelte borger må spare på 
energien hvor det er muligt. Og det er regeringen og folketinget, der har 
ansvaret for at skabe de rette rammer, der gør det lettere for den enkelte og 
for den private, såvel som den offentlige sektor, at spare på energien. Nu.
19


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2021.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/v0eby4js/vedtagne-resolutioner-2021.pdf

Resolutioner vedtaget på Radikale 
Venstres landsmøde søndag den 
19. september 2021 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 4 
Styrk Folketinget over for regeringen ......................................................... 4 
Radikale Venstre vil afskaffe anonyme donationer til partier og 
kandidater ................................................................................................... 4 
Antallet af lokalpolitikere bør øges ............................................................. 4 
Folketingets internationale oplysning......................................................... 4 
Beklædningsfrihed ...................................................................................... 4 
Opret et dansk ”Students at Risk”-program ............................................... 4 
Indfør karenstid for ministres og topembedsmænds overgang til visse 
jobs .............................................................................................................. 5 
Økonomi og skat ........................................................................................... 5 
Nedbring fattigdom i Danmark ................................................................... 5 
Ligelig fordeling af børn- og ungeydelsen ................................................... 5 
Beskat gevinster ved salg af bolig ............................................................... 5 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 5 
Færre regler for proces – mere tillid til beskæftigelsesindsatsen .............. 5 
Ja til digitale møder i jobcentret ................................................................. 6 
Ligestilling af iværksættere på integrationsydelse, kontakthjælp og 
dagpenge ..................................................................................................... 6 
Kortere ventetid ved oprettelse af erhvervskonti ...................................... 6 
Mere praktisk og hands-on rådgivning til SMV-iværksættere .................... 6 
Bagatelgrænse for selvstændige på fuldtidsbarsel ..................................... 6 
Gør det nemmere at udbyde medarbejderaktier ....................................... 6 
Crowdfunding skal styrkes .......................................................................... 6 
Kapitalkravet for anpartsselskaber sænkes fra 40.000 kr. til 20.000 kr. .... 7
Børsnotering af iværksættervirksomheder skal styrkes ved at ændre 
beskatning af fiktive aktieavancer .............................................................. 7 
En nemmere værdiansættelse af unoterede aktier i iværksætterfirmaer . 7 
F&U-fradrag på 130 procent skal gøres permanent ................................... 7 
Nej til nedskæring på dimittendsats for nyuddannede .............................. 7 
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider .......................... 7 
Mikrovirksomheder skal kunne vælge skat af udloddet overskud ............. 7 
Fradrag i skattepligtig indkomst for tab på investeringer i unoterede 
anparter ...................................................................................................... 7 
F&U-fradrag for virksomheder med underskud ......................................... 8 
Børn, unge og uddannelse ........................................................................... 8 
Styrket selvbestemmelse på de videregående uddannelser ...................... 8 
Dannelse i dansk uddannelse ...................................................................... 8 
Flere praktikpladser .................................................................................... 8 
Bedre uddannelsesvejledning ..................................................................... 9 
Fritidspas til alle børn og unge .................................................................... 9 
Sundhed og etik ............................................................................................ 9 
Skattefinansieret tandpleje ......................................................................... 9 
Psykologhjælp - til alle unge ....................................................................... 9 
Bedre patientsikkerhed for brugere af alternativ behandling .................... 9 
Gør frivillige rugemødre lovlige .................................................................. 9 
Psykiatrien – flere medicinfrie supplementer........................................... 10 
Almen praksis og speciallæger i primærsektoren ..................................... 10 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 10 
Gør satserne for kørselsgodtgørelse grønnere ......................................... 10 
Fælles europæiske flyafgifter .................................................................... 10 
Forenklet organisering af offentlig transport ........................................... 10 
Gør de europæiske tog til et reelt alternativ ............................................ 11 
Opprioritering af forskning der fremmer en bæredygtig grøn omstilling 11 
Langsigtet strategi for bæredygtige driftsformer i fødevaresektoren ...... 11 
Biodiversitetens betydning for menneskers sundhed og risikoen for nye 
pandemier ................................................................................................. 11 
Kemikalier i fødevarer og menneskers sundhed ...................................... 12 
Antallet af døde pattegrise i danske svinebesætninger skal reduceres ... 12
Sæt kraftigere ind mod faunakriminalitet ................................................ 12 
Fremmelse af borgerenergifælleskaber .................................................... 12 
Naturindhegning skal kun ske, når det er strengt nødvendigt ................. 12 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 13 
Danmark skal helt med i det europæiske samarbejde ............................. 13 
Læg pres på Israel for at åbne for løsninger ............................................. 13 
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone .............................................. 13 
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara ............................... 14 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 14 
Danske statsborgere og deres ægtefæller skal altid kunne bosætte sig i 
Danmark .................................................................................................... 14 
Retspolitik .................................................................................................... 14 
Stop for digitale krænkelser ...................................................................... 14 
Juster vederlaget for lægdommere .......................................................... 14 
Styrk den kommunale forebyggelse af vold i hjemmet ............................ 15 
Andet ............................................................................................................ 15 
Nedlæg hjemmeværnet ............................................................................ 15 
Oprettelse af Kulturens Analyseinstitut .................................................... 15
Demokrati og frihed 
Styrk Folketinget over for regeringen 
Radikale Venstre vil styrke Folketingets rolle over for regeringen. Derfor skal 
der arbejdes på at forbedre Folketingets mulighed for at få udarbejdet 
analyser uafhængigt af regeringsapparatet. Der skal som minimum skabes 
mulighed for, at beregninger af større politiske udspil fra partierne kan 
efterprøves af en neutral instans som f.eks. Det Økonomiske Råd, som i så 
fald også skal have styrket økonomisk som personalemæssig kapacitet til 
opgaven.  
Radikale Venstre vil afskaffe anonyme donationer til partier 
og kandidater  
Radikale Venstre ønsker ikke, at det skal være muligt at gemme private 
donorers politiske bidrag i de såkaldte erhvervsklubber, som Europarådets 
antikorruptionsenhed gentagne gange har kritiseret Danmark for at tillade.  
Antallet af lokalpolitikere bør øges 
Radikale Venstre vil arbejde for at lette det pres på lokalpolitikere, som er 
opstået, efter at strukturreformen i 2007 reducerede ca. 4.600 lokalpolitikere 
til ca. 2.400. Presset skal lettes, og den demokratiske repræsentation skal 
styrkes, ved at give landets kommunalbestyrelser en størrelse, der svarer 
omtrent til kubikroden af kommunens indbyggertal, og således vil antallet af 
kommunalpolitikere øges til ca. 3.500.  
Folketingets internationale oplysning 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for oprettelsen af 
’Folketingets internationale oplysning’. Denne skal have opgaven gennem 
objektiv oplysning at bidrage til den offentlige debat om Danmarks 
internationale forpligtelser på samme måde som Folketingets EU-oplysning 
har løst opgaven i forhold til oplysning om EU. 
Beklædningsfrihed 
Radikale Venstre vil sikre individets rettighed til frit at vælge sin egen 
påklædning. Radikale Venstre vil sikre det frisind, som Danmark altid har 
været kendt for også hvad angår beklædningsfriheden. 
Opret et dansk ”Students at Risk”-program 
Radikale Venstre vil arbejde for at oprette en dansk friplads-ordning på 
videregående uddannelsesinstitutioner med udgangspunkt i det norske 
”Students at Risk”-program. 
Programmet skal give udenlandske studenteraktivister, som har været udsat 
for trusler eller retsforfølgelse i deres hjemland, mulighed for at færdiggøre 
deres studier under sikre forhold i Danmark. Formålet med ordningen er, at 
disse aktivister får et frirum til at færdiggøre deres studier, dygtiggøre sig, 
skabe et internationalt netværk og senere vende tilbage til deres hjemland 
for at fortsætte deres politiske kamp med nye erfaringer og viden.
Indfør karenstid for ministres og topembedsmænds 
overgang til visse jobs 
Radikale Venstre ønsker, efter svensk forbillede, at indføre en karenstid for 
ministre og topembedsmænd, før de kan skifte til job, hvor deres særlige 
viden kan indebære en risiko for økonomisk skade for staten, for at skabe en 
unfair fordel eller for at skabe almen mistillid til statsapparatet. 
Karenstiden bør være på omkring et år, og som i Sverige bør et særligt 
nævn under Folketinget have ansvar for at afgøre, om det specifikke job vil 
være underlagt restriktionen.  
 
Økonomi og skat 
Nedbring fattigdom i Danmark 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for at afskaffe kontanthjælpsloftet, 225-
timers reglen samt integrationsydelsen og andre fattigdomsskabende 
ydelser. 
Radikale Venstre vil vise nye veje, også for de mest udsatte medborgere. 
Fattigdom er ikke en løsning, hverken menneskeligt eller økonomisk. 
Ligelig fordeling af børn- og ungeydelsen 
Radikale Venstre vil i ligestillingens ånd og af hensyn til varetagelsen af 
barnets tarv arbejde for at muliggøre at børne- og ungeydelsen fremover i 
udgangspunktet fordeles ligeligt, såfremt der er tale om fælles 
forældremyndighed, og barnet opholder sig tilnærmelsesvist ligeligt (7/7 eller 
8/6) hos begge forældre I tilfælde, hvor der er fælles forældremyndighed, vil 
ydelsen fortsat blive udtalt fuldt ud til den ene forælder i fald forældrene er 
enige om det, eller i fald den ene forælder dokumenterer, at barnet opholder 
sig minimum 9 ud af 14 dage hos denne. Det skal imidlertid være den 
forælder, som ønsker at fravige udgangspunktet om ligedeling, der aktivt 
skal anmode om, at udbetalingen ændres. 
Anmodningen skal indsendes til Udbetaling Danmark, og der skal 
medsendes dokumentation for samværsordningen. 
I fald én af parterne har forældremyndigheden alene vil hele ydelsen fortsat 
blive udbetalt denne. 
Beskat gevinster ved salg af bolig  
Radikale Venstre vil arbejde for en fair og rimelig boligbeskatning, så 
samfundsskabte gevinster bidrager på lige fod, og så boligmarkedet i mindre 
grad medvirker til at skabe øget ulighed. 
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Færre regler for proces – mere tillid til 
beskæftigelsesindsatsen
Radikale Venstre vil arbejde for en sanering af regler og krav i 
beskæftigelseslovgivningen for at sikre en større frihed til den kommunale 
indsats. Jobcentrenes ressourcer kan udnyttes langt bedre til at skabe værdi 
for både borgere og virksomheder. Beskæftigelsesindsatser virker, når de 
tager udgangspunkt i det enkelte menneskes behov og potentialer, ikke i 
standardiserede samtaler for systemets skyld. 
Ja til digitale møder i jobcentret  
Det skal være muligt for den kommunale beskæftigelsesindsats og A-
kasserne fortsat at holde digitale møder efter ønske og behov. Det skal 
naturligvis altid være muligt at holde fysiske møder, men frem for at alle 
møder nu igen skal være med fysisk fremmøde, bør man tage ved lære af 
de gode erfaringer, der er opnået under Corona-pandemien.  
Ligestilling af iværksættere på integrationsydelse, 
kontakthjælp og dagpenge 
Radikale Venstre vil, at potentielle iværksættere på kontanthjælp eller 
integrationsydelse ligestilles med dagpengemodtagere for så vidt angår 
muligheden for at starte virksomhed som selvstændig bibeskæftigelse, og i 
op til 30 uger at kunne opretholde retten til overførselsindkomst mod fradrag 
heri ved indtægter i virksomheden. 
Kortere ventetid ved oprettelse af erhvervskonti  
Radikale Venstre vil arbejde for at gøre det enklere for nystartede 
virksomheder at få adgang til en erhvervskonto. 
Mere praktisk og hands-on rådgivning til SMV-iværksættere 
Radikale Venstre vil på kommunalt niveau arbejde for at tilbyde mere 
praksisorienteret rådgivning om entreprenørskab og iværksætteri. 
Bagatelgrænse for selvstændige på fuldtidsbarsel 
Radikale Venstre mener, at selvstændige på fuldtidsbarsel skal have lov til 
at arbejde op til fem timer om måneden, så de ikke føler sig kriminelle, hvis 
de fx ringer til revisoren.  
Gør det nemmere at udbyde medarbejderaktier  
Radikale Venstre vil gøre det muligt at tildele mindst 20 procent af årslønnen 
som medarbejderaktier individuelt. Herved får virksomheden bedre mulighed 
for at tiltrække nøglemedarbejdere. I dag er det kun muligt at tildele 10 
procent individuelt under ordningen. 
Crowdfunding skal styrkes 
Radikale Venstre vil understøtte mulighederne for investeringscrowdfunding, 
så iværksættere får bedre mulighed for at rejse risikovillig kapital, bl.a. ved at 
ændre selskabslovens § 1 stk. 3.
Kapitalkravet for anpartsselskaber sænkes fra 40.000 kr. til 
20.000 kr. 
Radikale Venstre mener, at det skal gøres lettere at starte en 
mikrovirksomhed. Derfor skal kapitalkravet for at oprette et anpartsselskab 
(ApS) sænkes. Det bør ledsages af en skærpet offentlig kontrol og 
vejledning, så der tages hånd om de virksomheder, der bevidst forsøger at 
svindle. 
Børsnotering af iværksættervirksomheder skal styrkes ved 
at ændre beskatning af fiktive aktieavancer 
Radikale Venstre mener, at iværksættere og nøgleinvestorer bør kunne 
beslutte, om de vil beskattes efter lager- eller realisationsprincippet i de 
første 2-3 år, efter aktien er noteret. 
En nemmere værdiansættelse af unoterede aktier i 
iværksætterfirmaer 
Radikale Venstre foreslår, at der udarbejdes en skematisk værdiansættelse 
af unoterede aktier, anparter, optioner og warranter for 
iværksættervirksomheder, der blandt andet tager hensyn til illikviditeten og 
usikkerheden. 
F&U-fradrag på 130 procent skal gøres permanent 
Radikale Venstre mener, at det midlertidige fradrag for forsknings- og 
udviklingsudgifter på 130 procent skal gøres permanent.  
Nej til nedskæring på dimittendsats for nyuddannede 
Radikale Venstre er imod at skære i dagpengesatsen for nyuddannede. 
Radikale Venstre ønsker i stedet et større fokus på at gøre de studerende 
mere klar på jobsøgningsprocessen efter endt uddannelse.  
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider 
Radikale Venstre mener, at afskaffelsen af lukkeloven var et godt skridt i den 
rigtige retning, men mener at det skal tages fuldt ud ved også at afskaffe den 
helligdagslov som erstattede lukkeloven. 
Mikrovirksomheder skal kunne vælge skat af udloddet 
overskud 
Radikale Venstre mener, at danske mikrovirksomheder skal have mulighed 
for at vælge en særlig skatteordning, hvor de alene betaler selskabsskat af 
udloddet overskud. Der udarbejdes årsregnskab og skatteregnskab. 
Fradrag i skattepligtig indkomst for tab på investeringer i 
unoterede anparter 
Radikale Venstre mener, at det skal være muligt at få fradrag i skattepligtig 
indkomst for tab på investeringer i unoterede anparter, der er anskaffet 
inden for de første 5 år af selskabets levetid.
F&U-fradrag for virksomheder med underskud 
Radikale Venstre ønsker at styrke udvikling i nystartede virksomheder og vil 
derfor give mulighed for at virksomheder med underskud i de første 5 år af 
virksomhedens levetid kan modtage skattegodtgørelse for forsknings og 
udviklingsudgifter (F&U) med 130% i stedet for 100 % som i dag. 
 
 
Børn, unge og uddannelse 
Styrket selvbestemmelse på de videregående uddannelser 
Radikale Venstre ønsker at styrke den fri forskning, bl.a. ved at styrke 
medarbejderes og studerendes medbestemmelse og selvstyre på de 
videregående uddannelser. 
Vi ønsker i den forbindelse at revidere den lovgivning, der i dag regulerer de 
videregående uddannelser, så der skabes en bedre balance mellem 
studenterinteresser, medarbejderes metode- og forskningsfrihed og de 
mange legitime samfunds- og aftagerinteresser på feltet. 
Arbejdet med at skabe nye og forbedrede styringsmæssige rammer for de 
videregående uddannelser skal foregå i et forpligtende partnerskab med 
institutionernes ledelse, medarbejdere og studerende. 
Dannelse i dansk uddannelse 
Radikale Venstre vil sikre dannelse fortsat har en fremtrædende plads i alle 
uddannelser i det danske uddannelsessystem. Dannelse indebærer 
personlig myndighed, evne til selvstændig stillingtagen, kritisk sans og 
forudsætningerne for aktiv medvirken i et demokratisk samfund. Det skal ske 
ved at det enkelte individet får mulighed for at udvikle sin egen personlighed 
og overskride sin egen verden samt en anerkendelse af at kompetencer ikke 
kan stå alene, men at dannelse også er at forholde sig til viden og 
praksisser. En moderne dannelse handler ikke kun om opdragelse eller 
viden, men om tværfaglighed og giver unge en forståelse for det globale, det 
nationale og almendannelse ved mødet med flere fag. 
Flere praktikpladser 
Radikale Venstre mener, at der en gang for alle skal tages et opgør med 
manglen på praktikpladser ved erhvervsuddannelserne. Brugen af sociale 
klausuler skal styrkes, så der stilles højere krav til offentlige udbudte 
opgaver, samtidig med at virksomheder, der ikke lever op til de aftalte 
forhold, bør sanktioneres. Et øget udbud fra det offentlige kan dog ikke stå 
alene, og bør følges op af øget kontakt imellem virksomhederne og 
uddannelsesinstitutionerne. Her bør der trækkes på de gode erfaringer, som 
man i nogle kommuner har haft med erhvervsplaymakere, der har til opgave 
at sikre bedre match mellem de lokale virksomheder og 
uddannelsesinstitutionerne.
Bedre uddannelsesvejledning 
Radikale Venstre mener, at der skal oprettes en uddannelse for vejledere 
parallelt til uddannelser i socialt arbejde, for at sikre, at vejlederne har 
forskellige baggrunde, og for at hæve anseelsen for jobbet. 
Fritidspas til alle børn og unge 
Radikale Venstre vil på kommunalt niveau arbejde for, at 
Fritidspasordningen bliver landsdækkende, fordi den sikrer at også socialt 
udsatte børn kan komme i berøring med et udviklende fritids- og foreningsliv. 
I foreningerne læres sociale spilleregler og man finder sammen i 
værdifællesskaber. 
 
Sundhed og etik  
Skattefinansieret tandpleje 
Radikale Venstre ønsker, at regelmæssigt tandeftersyn og behandling skal 
være skattefinansieret på lige fod med besøget hos den privatpraktiserende 
læge. 
Radikale Venstre mener, at en ændring i graden af selvfinansiering i 
tandplejen skal ses i forbindelse med et generelt eftersyn af 
brugerbetalingen i det offentlige sundhedssystem. 
Psykologhjælp - til alle unge 
Radikale Venstre mener, at alle unge under 25 år skal have adgang til gratis 
psykologhjælp efter henvisning. Gratis psykologhjælp til unge under 25 vil 
hjælpe unge, som f.eks. har været udsat for et overgreb eller forsøgt at begå 
selvmord. Det vil desuden kunne fungere som en forebyggende indsats.  
Bedre patientsikkerhed for brugere af alternativ behandling 
Omkring 40% af den danske befolkning anvender såkaldt alternativ 
behandling, men forbrugerbeskyttelsen er ikke optimal. Det vil i dag være 
nemt for en uetisk behandler eller en behandler med manglende indsigt at 
udnytte en i forvejen sårbar gruppe af syge mennesker. Dette er i 
særdeleshed problematisk med hensyn til behandling af alvorlige livstruende 
tilstande, hvor der findes vigtig konventionel behandling. 
Radikale Venstre vil arbejde for øget fokus på, at alternative behandlere ikke 
forvolder direkte og/eller indirekte skade som følge af udokumenterede 
påstande om deres behandling. Dette kan ske igennem eksempelvis en 
opdatering af lovgivning omkring "registrerede alternative behandlere" og 
kvaksalveri for at sikre denne i forvejen sårbare gruppe. 
Gør frivillige rugemødre lovlige  
Radikale Venstre mener, at det bør gøres lovligt at være frivillig rugemor, og 
at lovgivningen skal åbne for, at en kvinde skal kunne bære en anden 
kvindes befrugtede æg med henblik på fødsel.
Radikale Venstre mener, at det er en stor gave frivilligt at vælge at hjælpe 
barnløse ved at bære deres barn, og at lovgivningen ikke bør hindre dette. 
Psykiatrien – flere medicinfrie supplementer 
Radikale Venstre mener, at der i langt højere grad end i dag skal tilbydes en 
flerstrenget behandlingsindsats, såfremt dette understøttes af de kliniske 
retningslinjer på området. Øvrige indsatser kan eksempelvis være 
samtaleterapi, ergoterapi, miljøterapi, fysioterapi eller lignende. 
Almen praksis og speciallæger i primærsektoren 
Radikale Venstre vil arbejde for at man i et samarbejde med det regionale 
og kommunale niveau reformerer de nuværende betingelser og 
honorarvilkår for de praktiserende læger og speciallæger, så driftsform, 
fysiske rammer og aflønningsforhold fremmer kvaliteten i behandlingen og 
tilgængelighed. 
 
Miljø, klima og trafik 
Gør satserne for kørselsgodtgørelse grønnere 
Radikale Venstre ønsker, at godtgørelsen for kørsel i arbejdstiden skal 
tilskynde til brug af cykel eller offentlig transport, ved at der kan udbetales 
samme kilometer-godtgørelse som ved brug af bil.  
Fælles europæiske flyafgifter 
Radikale Venstre mener, at flyrejser skal pålægges en afgift efter deres 
drivhusgasudledning. Dette skal indføres på tværs af Europa med flest mulig  
deltagende lande, både i og uden for EU. Således undgår vi, at en masse 
passagerer blot tager til en lufthavn i nabolandet for at slippe for afgiften. 
Denne pålægges alle flyvninger, der enten starter eller lander i landet. 
Afgiften skal hæve billetprisen markant, så der vil blive fløjet færre kilometer. 
Den skal beregnes ud fra den forventede udledning på turen, da den 
aktuelle påvirkning svinger meget med vejr og passagertal, som er ukendte, 
når man køber billetten. Hvis nogle flyselskaber er bedre til at flyve 
brændstoføkonomisk, vil de således kunne bruge det som et 
konkurrenceparameter til at sikre lavere priser til sine kunder. 
En del af indtægten fra afgiftning kunne samtidig gå til større forskning i at 
gøre transport over lange distancer langt mere klimavenlig.  
Forenklet organisering af offentlig transport 
Radikale Venstre ønsker, at offentlig transport bliver samlet i en mere 
optimal organisering.  
Formålet med forenklingen er at flytte ressourcer fra administration til service 
og drift, som i sidste ende kommer passagerer og brugere af den offentlige 
transport til gode.
Gør de europæiske tog til et reelt alternativ 
For at reducere transportens klimabelastning ønsker Radikale Venstre at 
sikre muligheden for at reducere anvendelsen af fly gennem bevarelse eller  
skabelse af miljøvenlige alternativer, blandt andet i form af europæiske 
hurtig- og nattog. 
Opprioritering af forskning der fremmer en bæredygtig 
grøn omstilling 
Radikale Venstre vil opprioritere den strategiske forskning i grøn omstilling 
og sikre bevillinger til forskning og systeminnovation, der går på tværs af 
sektorer. 
Dette indebærer: 
- At forskningsbevillingerne som minimum kommer op det niveau, som de 
var på for 10 år siden, inden den årlige besparelse på 2% begyndte at 
udhule dansk forskning. Pengene kan f.eks. tages fra den direkte 
landbrugsstøtte. 
- At forskningen i grøn omstilling koordineres, så tværfagligheden sikres 
strategisk på tværs af sektorerne. 
- At forskningsbevillingerne i højere grad er uafhængig af medfinansiering fra 
industrien. 
Langsigtet strategi for bæredygtige driftsformer i 
fødevaresektoren  
Radikale Venstre vil arbejde for at fremme de mest bæredygtige driftsformer 
i fødevaresektoren til gavn for både mennesker og natur. 
Vi mener, der er behov for en langsigtet strategi for en mere bæredygtig 
drift, både når det handler om klima og miljø, om at skabe arbejdspladser i 
landdistrikterne og om en mere rentabel drift. 
Vi foreslår at fokusere på fire pejlemærker i udviklingen af de nye 
driftsformer: 
1) Udtagning af store arealer af lavbundsjorde og andre ikke produktive 
jorde, der kan omdannes til natur og ekstensiv drift 
2) Massiv satsning på bæredygtige teknologier, herunder græsprotein, 
bæredygtig kunstgødning mv. 
3) Mindre kødproduktion og 
4) Mere økologi. 
Biodiversitetens betydning for menneskers sundhed og 
risikoen for nye pandemier 
Radikale Venstre vil sikre forskningstiltag, der kan øge forståelsen af 
biodiversitetens betydning for menneskers sundhed og risikoen for nye 
pandemier.
Covid-19 har skabt opmærksomhed om, at nedgang i biodiversiteten øger 
risikoen for nye pandemier. Vores kroppe reagerer helt naturligt på vores 
omgivelser og hvis biodiversiteten, og dermed også kroppens forsvarsværn, 
ændres, bliver modtagelighed for virus, bakterier mv øget. Radikale Venstre 
vil sætte fokus på at sænke menneskabte forhold, der kan gøre os mere 
modtagelige for nye ”mikrobielle” angreb udefra. 
Kemikalier i fødevarer og menneskers sundhed 
Radikale Venstre vil arbejde for at styrke forskningen i, hvordan kemikalier 
optaget gennem fødevarer og drikkevand påvirker menneskers helbred. 
Forskningen skal dels give øget viden omkring påvirkning af de kemikalie-
”cocktails”, som opstår, når man udsættes for flere forskellige sprøjtegifte 
gennem sin kost - og dels samle og gøre eksisterende viden på området 
lettere tilgængeligt. 
Målet er at styrke grundlaget for de politiske beslutninger og derigennem 
sikre den bedst tænkelige sundhed for alle borgere, uanset hvor man bor, og 
uanset hvilke fødevarer man har råd til at ernære sig med. 
Antallet af døde pattegrise i danske svinebesætninger skal 
reduceres 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der ikke længere skal dø næsten 25.000 
pattegrise hver dag i danske svinestalde, men at antallet reduceres markant.  
Det skal undersøges, hvad grisene dør af, og hvilke indsatser, der kan 
reducere dødeligheden – i hele kæden fra avlsarbejde til staldindretning og 
håndtering af pattegrisene.  
Sæt kraftigere ind mod faunakriminalitet
Radikale Venstre ønsker at styrke indsatsen mod faunakriminalitet, herunder 
drab på fredede dyr, både hvad angår oplysning, forebyggelse og opklaring.  
Fremmelse af borgerenergifælleskaber 
Radikale Venstre vil arbejde for hurtig implementering af EU’s direktiv om 
borgerenergifællesskaber. Den nuværende lovtekst - L 67 
(Elmarkedsdirektivet) er vag og giver ikke incitamenter for oprettelse af 
Borgerenergifælleskaber. Herunder incitamenter i form af eksempelvis rabat 
på tariffer for den del af strømmen, som ikke belaster det kollektive net i 
nævneværdig grad. 
Naturindhegning skal kun ske, når det er strengt 
nødvendigt 
Radikale Venstre ønsker, at naturen i Danmark så vidt muligt skal være en 
integreret del af menneskers hverdag, og at det er en bunden opgave at 
sikre så store og sammenhængende naturområder som muligt, hvor 
indhegning kun anvendes, når det er strengt nødvendigt.
EU og udenrigspolitik 
Danmark skal helt med i det europæiske samarbejde 
Radikale Venstre mener, at de danske EU-forbehold skal afskaffes hurtigst 
muligt. 
Danmark varetager bedst sine interesser i et tæt, forpligtende samarbejde i 
EU, som er Danmarks vej til vækst og velstand, sikrer retten til fri 
bevægelighed og sikrer global indflydelse. 
De danske forbehold har i snart 30 år skadet Danmarks interesser: 
Retsforbeholdet stiller danske borgere ringere end andre, hindrer deltagelse 
i at løse flygtninge- og migrationsudfordringen og besværliggør bekæmpelse 
af international kriminalitet. 
Euroforbeholdet forringer Danmarks indflydelse på vores økonomiske politik. 
Med fastkurspolitikken er Danmark de facto et euroland, men uden de 
formelle eurolandes indflydelse og sikkerhed. 
Forsvarsforbeholdet forhindrer os i at samarbejde om, at Europa kan tage 
ansvar for egen sikkerhed. 
Endelig skader forbeholdene det europæiske samarbejde som helhed ved at 
vise en lunken tilgang til den europæiske integration. Efter Brexit er der brug 
for at udvikle og styrke EU, ikke mindst med fuld dansk deltagelse. 
Læg pres på Israel for at åbne for løsninger 
Danmark bør – helst på EU-plan men alternativt på egen hånd – lægge pres 
på Israel for enten at anerkende en selvstændig palæstinensisk stat med 
udgangspunkt i 1967-grænserne eller integrere den palæstinensiske 
befolkning i en fælles statsstruktur med fulde borgerrettigheder og 
økonomisk bæredygtighed. 
Presset kan lægges gennem anerkendelse af en palæstinensisk stat, boykot 
af varer fra besatte områder, sanktioner mod finansielle institutioner som 
finansierer besættelse og annektering, og gennem reduktion af 
handelsprivilegier.  
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der etableres en arktisk atomvåbenfri 
zone, i lighed med den atomvåbenfri zone etableret for Antarktis i 1959. En 
arktisk atomvåbenfri zone kan involvere otte lande: USA, Rusland, Danmark, 
Canada, Sverige, Finland, Norge og Island. 
Det er dog højst usandsynligt, at USA og Rusland vil deltage i sådan en 
zone, da begge lande ville skulle lukke militære anlæg. En mere realistisk 
tilgang til etableringen af zonen indebærer, at de seks andre nationer 
udarbejder traktaten om den arktisk atomvåbenfri zone. 
Endvidere vil Radikale Venstre arbejde for en våben- og nedrustningsaftale 
for Arktis således, at vi undgår yderligere militær oprustning i Arktis og 
påbegynder nedrustning. Som dele af våben- og nedrustningsaftalen skal
indgå varsling af og deltagelse af observatører i øvelser samt andre 
tillidsskabende foranstaltninger. 
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara 
Radikale Venstre støtter: 
• at den saharawiske befolkning selv afgør deres fremtid gennem en 
folkeafstemning 
• at FNs tilsagn herom virkeliggøres så hurtigt som muligt 
• at Danmark medfinansierer og i øvrigt understøtter gennemførelsen af 
folkeafstemningen 
• at EU, indtil afstemningen er en realitet, indfører handelssanktioner mod 
varer fra Vestsahara tilhørende den marokkanske besættelsesmagt  
 
 
Social- og udlændingepolitik 
Danske statsborgere og deres ægtefæller skal altid kunne 
bosætte sig i Danmark 
Radikale Venstre mener, at det er en menneskeret at kunne bo i sit 
hjemland med sin ægtefælle - uanset hvor vedkommende kommer fra. 
I øjeblikket anslås det, at flere tusinde danskere bor som kærlighedsflygtning 
i andre lande og det kan vi som land ikke være bekendt. 
Vi ønsker, at par, som kan dokumentere samliv eller gyldigt ægteskab, får 
tildelt opholdstilladelse med det samme, såfremt de kan forsøge sig selv. Vi 
vil samtidigt arbejde for, at det bliver enklere for ægtefæller, der gør en 
indsats for at integrere sig at opnå permanent opholdstilladelse. 
Retspolitik 
Stop for digitale krænkelser 
Radikale Venstre vil sætte en stopper for digitale krænkelser. Det skal gøres 
ved at sætte fokus på tre elementer, som både forebygger, giver rådgivning, 
støtte og sørger for ressourcer til at opklare digitale krænkelser. For at 
forebygge dette mener Radikale Venstre, at der i både folkeskolens og 
ungdomsuddannelsernes seksualundervisning bør være fokus på grænser, 
samtykke og digitale krænkelser samt på lovgivningen herom. Derudover 
mener Radikale Venstre, at der under politiet skal være en national 
specialiseret afdeling, så vi ikke oplever, at hver enkelt politikreds 
begrænses af manglende IT-specialisering. 
Juster vederlaget for lægdommere 
Radikale Venstre vil arbejde for at vederlaget for lægdommere fastsættes 
som et standardbeløb, der lægger sig op ad en gennemsnitlig dagsindkomst 
med udgangspunkt i timefortjeneste i industri og håndværk, jævnfør 
anbefalingerne fra "arbejdsgruppen om udvælgelse af lægdommere" rapport 
fra 2016.
Styrk den kommunale forebyggelse af vold i hjemmet 
Vi ønsker at styrke den kommunale forebyggelse af vold i nære relationer 
ved at: 
• kommune og politi, med offerets samtykke, tager kontakt til den mulige 
overgrebsmand, hvis et voldsoffer kommer på krisecenter, for at 
vurdere, om sagen skal tages op eller efterforskes og følges op ift. 
fremtidige overgreb. Dette kan med fordel foregå i samarbejde med 
SSP. 
• der prioriteres flere kommunale ressourcer til ambulante tilbud, både til 
landets mande- og kvindekrisecentre og til såvel voldsramte som 
voldsudøvere. Der er behov for mere differentierede tilbud, herunder 
hjælp til voldsudøvere, psykologhjælp samt efterværn for at sikre mod 
tilbagefald. 
• der prioriteres ressourcer til en tidlig indsats ift. at hjælpe voldsudøvere 
med at bryde mønsteret og forebygge vold og drab i hjemmet. 
• der prioriteres ressourcer til netværk, psykologhjælp, kurser og 
selvhjælpsgrupper for de berørte. 
• der oprettes kommunale tilsynsprocedurer à la sundhedsplejen for børn, 
der ikke indgår i de almene institutioner, fx hjemmepassede og 
hjemmeskolede børn. 
 
Andet 
Nedlæg hjemmeværnet 
Radikale Venstre mener, at hjemmeværnet bør nedlægges, og dets opgaver 
overdrages til andre instanser. Især skal myndigheds- og væbnede opgaver 
løses af myndighedspersoner og professionelle. 
Alternativt ønskes Hjemmeværnet omlagt til primært at arbejde med andre 
og mere presserende store samfundsopgaver af sikkerhedsmæssig 
karakter: Klimaberedskab, cybersikkerhed mv. 
Oprettelse af Kulturens Analyseinstitut 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der oprettes et “Kulturens 
Analyseinstitut”. I Danmark bruger vi hvert år 13,5 mia. kroner på kultur i 
henholdsvis Stat og kommuner, med kommunerne som den absolut største 
aktør. Kulturaktører, politikere og embedsmænd har brug for et sted, der 
bidrager med ny forskning og viden om kultur, laver skarpe analyser af 
kulturpolitiske initiativer og er med til at stimulere kulturdebatten.


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2020.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/x43ns2q4/vedtagne-resolutioner-2020.pdf

1 
 
Resolutioner vedtaget på Radikale 
Venstres digitale landsmøde lørdag 
den 19. september 2020 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 6 
Gør lovgivning lige for alle .......................................................................... 6 
Uafhængig public service ............................................................................ 6 
Styrk den lokale presse ............................................................................... 6 
Forum til at nedsætte en rigsret ................................................................. 6 
En aktiv erindringspolitik ............................................................................ 6 
Bedre adgang for borgere til statens arkiver .............................................. 7 
Offentligt ansattes ytringsfrihed skal beskyttes bedre ............................... 7 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med efterretningstjenesterne .......... 7 
Valgret for danskere i udlandet .................................................................. 8 
Afskaf værnepligten .................................................................................... 8 
Sæt brug af ansigtsgenkendelsesteknologi på pause i 5 år ........................ 8 
Adskil kirke og stat ...................................................................................... 8 
Kongehuset skal ikke have førsteret til stillinger i embedsværket ............. 8 
Skriv kongemagten ud af grundloven ......................................................... 9 
Økonomi og skat ........................................................................................... 9 
Stop hullet i loven om bopælspligt ............................................................. 9 
Forbedrede finansieringsmuligheder ved køb af bolig i landdistrikter ....... 9 
Udfasning af rentefradraget og nedsættelse af skat på arbejde ................ 9 
Fjern beskatning af børne- og uddannelsesbidrag hos skilsmissebørn ...... 9 
Danmark skal være proaktiv for at reducere skatteunddragelse ............... 9 
Danmark skal være proaktiv for en fair beskatning af digitale ydelser .... 10 
Robust økonomi og et bæredygtigt erhvervsliv ........................................ 10
2 
 
Mere rimelige regler for gensidig forsørgerpligt ...................................... 10 
Arbejdsgiverbetalt cykel ........................................................................... 10 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor ................................ 10 
Ligestilling og ligebehandling: Lige muligheder for job ............................ 10 
Skattefri hensættelser til nyansættelser i nystartede virksomheder ....... 11 
Reducer administrativt bøvl for små virksomheder ................................. 11 
Fokus på virksomhedernes bidrag til Verdensmålene .............................. 11 
Forbedre mulighederne for at tiltrække internationalt talent ................. 11 
Radikale Venstre vil styrke konkurrencen i finanssektoren ...................... 12 
Øget offentlig forskning med fokus på bio/pharma, it og grønne 
teknologier ................................................................................................ 12 
Erhvervsfremme med fokus på værdiskabelse og bæredygtighed .......... 12 
Forbud mod bettingreklamer.................................................................... 12 
Mulighed for at ansøge om at blive kontantløs butik i alle døgnets timer
 .................................................................................................................. 12 
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder ................................ 13 
Send strukturreformen til gennemsyn ...................................................... 13 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder .................................... 13 
Styrk EU's digitale indre marked ............................................................... 13 
Robuste ankerpunkter for statsligt engagement i kulturlivet................... 14 
Opprioritering af Sosu-uddannelsernes kreative indhold ......................... 14 
Udvidelse af den offentlige sektors gennemførelse af FN’s verdensmål . 14 
En retfærdig lov om sygedagpenge .......................................................... 14 
Et fremtidssikret dagpengesystem ........................................................... 15 
Børn, unge og uddannelse ......................................................................... 15 
Giv dispensation til kandidatreglen .......................................................... 15 
Opgør med fremdriftsreformen ................................................................ 15 
Styrkelse af sprog ...................................................................................... 15 
National standard for prøven i Almen Sprogforståelse (AP) .................... 15 
Hvordan står det til med de kreative og kunstneriske fag i skoler og 
daginstitutioner? ....................................................................................... 16
3 
 
Sundhed og etik .......................................................................................... 16 
Ensartede rettigheder uanset type af misbrug ......................................... 16 
Det specialiserede socialområde, samt socialpsykiatrien bør placeres i 
regionerne ................................................................................................. 16 
Tidlig forebyggelse giver sundere børn og bedre liv ................................. 17 
Styrk forebyggelse af og forskning i overvægt .......................................... 17 
Hæv aldersgrænsen for køb af alkohol til 18 år ........................................ 17 
Lægehjælp er en menneskeret ................................................................. 18 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere ................... 18 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere ................... 18 
Afgift på tilsat sukker ................................................................................ 18 
Mere dyrevelfærd i produktionen ............................................................ 19 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 19 
Danmark skal fortsat arbejde målrettet for at leve op til Parisaftalen ..... 19 
Forbud mod nysalg af benzin- og dieselbiler i EU fra 2025....................... 19 
Stop brug af fossile brændstoffer i EU ...................................................... 19 
Oliestop i EU .............................................................................................. 19 
Bæredygtighed i landbrugsstøtten ........................................................... 20 
Omstil landbruget til en væsentlig aktør i løsningen af 
klimaforandringerne ................................................................................. 20 
Fremme af produktion og efterspørgsel efter plantebaserede fødevarer
 .................................................................................................................. 20 
Genopretning af vandmiljø og grundvandssikring .................................... 21 
Gør Øresund til marin nationalpark i samarbejde med den svenske 
regering ..................................................................................................... 21 
Stop fældningen af regnskoven i Amazonas ............................................. 21 
70%-målsætningen skal omfatte danskernes globale CO2-aftryk ............ 21 
Bevar biodiversiteten ................................................................................ 22 
Retten til sundt miljø og mangfoldig natur skal sikres i Grundloven ........ 22 
Klimapotentialet i boligmassen skal udnyttes .......................................... 22 
Målrettet indsats for bierne ...................................................................... 23
4 
 
Klima- og biodiversitetskriserne er en akut nødsituation ......................... 23 
Mere sammenhængende vild natur ......................................................... 23 
Mere skov – både urørt skove og dyrkede skove ..................................... 23 
Beskatningen af CO2 skal øges og flyttes fra forbrugerleddet til 
produktions- eller importledet. ................................................................ 24 
Elpriserne skal hele tiden følge omkostningerne...................................... 24 
Afvikling af tilskud til afbrænding af biomasse ......................................... 24 
Central planlægning og koordinering af infrastruktur for opladning af 
elbiler. ....................................................................................................... 24 
Aftrap kommunale minimumsnormer for parkeringspladser .................. 25 
Befordringsfradraget skal ikke være en forureningsgulerod .................... 25 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny ....................... 25 
Omstil alle indenrigsfærger til fossilfri drift senest 2030 .......................... 25 
Etablering af super-samkørselspladser ved motorvejstilkørsler .............. 26 
Fremtiden er også på skinner ................................................................... 26 
30 procent mindre biltrafik i 2030 ............................................................ 26 
Forbedrede finansieringsmuligheder ved boligrenovering i landdistrikter
 .................................................................................................................. 26 
Afskaf vindmølleloft .................................................................................. 26 
Fortsættelse af det teknologineutrale udbud ........................................... 27 
Radikale Venstre skal arbejde for bæredygtige offentlige indkøb ........... 27 
Forbyd sprøjtemidler i private haver og på offentlige områder ............... 27 
Bedre lånemuligheder til omlægning af spildevandskloakering ............... 27 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 28 
Giv EU-parlamentet indflydelse på EU’s flerårige budget ........................ 28 
Gør sundhed til en EU-kompetence .......................................................... 28 
Forbyd atomvåben .................................................................................... 29 
Øgede forsvarsudgifter skal bruges på fremtidens trusler, ikke på 
fortidens .................................................................................................... 29 
Hjælp danskere hjem fra udlandet ........................................................... 29 
Få børnene hjem fra lejrene i Syrien ......................................................... 29
5 
 
Udvid udviklingslandenes adgang til avanceret teknologi ........................ 29 
Udviklingsbistand på 1 % af dansk BNI ..................................................... 30 
En to-statsløsning for Israel/Palæstina ..................................................... 30 
Palæstinensernes situation er uacceptabel .............................................. 30 
Genoptag Taiwan i World Health Assembly ............................................. 31 
Hong Kong og Xinjiang .............................................................................. 31 
Sanktionér Kinas overgreb på Hongkong .................................................. 31 
Bekæmp den kinesiske trussel .................................................................. 31 
Feministisk udenrigspolitik ....................................................................... 32 
Internationalt samarbejde efter COVID-19 ............................................... 32 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 33 
Genindfør fattigdomsgrænsen .................................................................. 33 
Uddannelse skal tælle med i en ansøgning om opholdstilladelse ............ 33 
Kompensation til borgere, der har modtaget forkerte afgørelser på 
socialområdet ........................................................................................... 33 
Forenkling af Socialloven .......................................................................... 34 
Uafhængigt flygtningenævn ..................................................................... 34 
Modernisering af au pair-ordningen ......................................................... 34 
Retspolitik .................................................................................................... 35 
Fængsel kan aldrig være et mål i sig selv .................................................. 35 
Afskaf isolationsfængsling ......................................................................... 35 
Sæt grænser for brugen af visitationszoner ............................................. 35 
Afkriminaliser narkotika ............................................................................ 35 
Andet ............................................................................................................ 36 
Valgudtalelse, kommunal- og regionsrådsvalget 2021 ............................. 36
6 
 
Demokrati og frihed 
Gør lovgivning lige for alle 
Radikale Venstre vil arbejde for, at lovgivning fremadrettet er kønsneutral 
medmindre helt særlige forhold taler for kønsspecifik lovgivning. 
 
Uafhængig public service 
Radikale Venstre vil sikre at armslængde-princippet overholdes inden for 
public service. Det skal ske gennem et sikret minimumsbeløb til public 
service og ved at bestyrelsesposter i public service-institutioner ikke længere 
skal besættes af Folketinget eller regeringen. Radikale Venstre vil arbejde 
for at styrke public service ved at øge det offentlige tilskud.
 
Styrk den lokale presse 
Radikale Venstre ønsker at styrke de lokale nyhedsmedier med henblik på 
at sikre en stærk og kritisk 4. statsmagt lokalt. Radikale Venstre ønsker 
dermed at styrke de lokale demokratier og holde magthavere til ansvar. 
 
Forum til at nedsætte en rigsret 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Grundlovens § 16 ændres, således at en 
uafhængig anklagemyndighed også har initiativret til at tiltale en minister for 
overtrædelse af ministeransvarlighedsloven. 
 
En aktiv erindringspolitik 
Radikale Venstre ønsker ikke at fjerne erindringen om fortiden, men ønsker 
at bidrage til, at vi husker den i alle dens nuancer. Vi mener derfor, at vi kun i 
særlige undtagelsestilfælde bør fjerne statuer og monumenter og omdøbe 
veje, pladser og bygninger, som minder os om personer og begivenheder i 
fortiden, som vi i dag har et andet syn på. 
I stedet ønsker vi en aktiv erindringspolitik, som bidrager til at sætte fortiden i 
kontekst. Således støtter vi bestræbelser på at supplere fortidens 
mindesmærker med varierende former for oplysninger, som kan bidrage til at 
forklare og nuancere mindesmærkernes egne udsagn.
7 
 
Bedre adgang for borgere til statens arkiver 
Radikale Venstre ønsker en tidssvarende og moderne arkivlov med hensyn 
til indsigt i den offentlige forvaltnings arbejde. Vi ønsker et transparent 
system, hvor information skabt af, eller tilvejebragt af, den offentlige 
forvaltning eller domstole gøres mere tilgængeligt for borgere, journalister og 
forskere.  
Radikale Venstre ønsker derfor, at tilgængelighedsfristen i den nuværende 
arkivlov halveres fra 20 år til 10 år. Radikale Venstre ønsker at sætte et loft 
på 50 år for tilgængelighedsfristen og ophæve regeringens mulighed for at 
forlænge maksimumfristen. 
 
Offentligt ansattes ytringsfrihed skal beskyttes bedre 
Ytringsfriheden er en hjørnesten i demokratiet, som forudsætter og 
indebærer en løbende debat og meningsbrydning. Samfundet har brug for 
løsninger baseret på faktuel viden og indsigt, samt at den offentlige sektor 
konstant moderniseres.  
Der er derfor behov for offentligt ansattes viden i den offentlige debat. 
Eftersom offentlighedsloven har mørklagt større dele af den offentlige 
forvaltning, er der brug for, at vi giver bedre beskyttelse af offentligt ansatte, 
som ønsker at afsløre vildledning, uredelighed og andre kritisable forhold, 
samt en lovfæstning af offentligt ansattes ytringsfrihed.  
Radikale Venstre vil arbejde for at styrke offentligt ansattes ytringsfrihed 
gennem indførelse af whistleblowerordninger og ved yderligere 
ansættelsesretlig beskyttelse af offentligt ansatte, herunder ved anvendelse 
af omvendt bevisbyrde i sager om gengældelse mod offentligt ansatte på 
grund af indberetninger om ulovligheder mv. på deres arbejdsplads. 
 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne 
Radikale Venstre ønsker en betryggende retlig og politisk kontrol med alle 
dele af efterretningstjenesternes virksomhed, særligt i lyset af de stadige 
udvidelser af deres beføjelser i forbindelse med terrortruslen.  
Radikale Venstre vil derfor fortsat arbejde for, at forhold vedrørende 
samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester, brugen af kilder og 
agenter og anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af tortur kan 
undergives kritisk granskning af uafhængige organer. Det indebærer også, 
at de relevante kontrolorganer skal have beføjelse til at træffe egentlige 
afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til at rette sig efter, og der skal 
indføres effektive klagemuligheder for berørte borgere over afgørelser.
8 
 
Valgret for danskere i udlandet 
Radikale Venstre ønsker, at danske statsborgere med ophold i udlandet skal 
bevare valgret til Folketinget. Det bliver mere og mere almindeligt, at danske 
statsborgere bor eller arbejder i udlandet i en periode, desuden har medier 
og billigere rejseformer gjort det lettere for danske statsborgere at bevare 
tilknytningen til Danmark. Danmark er dog et af de få lande, hvis 
statsborgere ikke bevarer deres stemmeret udenfor landets grænser. 
 
Afskaf værnepligten 
Radikale Venstre mener at værnepligten skal afskaffes. 
Tvang er ikke et nyttigt redskab efter Radikale Venstres mening, og mener 
at det er bedre at unge mennesker træffer karrierevalg frivilligt. 
Radikale Venstre mener desuden, at man bør ligestille mænd og kvinder i at 
have retten til at være fri for tvunget værnepligt 
 
Sæt brug af ansigtsgenkendelsesteknologi på pause i 5 år 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark vil støtte et kommende forslag 
fra EU-kommissionen om et midlertidigt forbud mod brug af 
ansigtsgenkendelsessoftware i op til fem år. 
 
Adskil kirke og stat 
Radikale Venstre mener at kirke og stat bør adskilles, ligesom i vores 
nabolande i EU.  Radikale Venstre mener ikke at det er klædeligt for et 
samfund at give et enkelt trossamfund forrang og særstatus foran andre, og 
at man i stedet bør tilstræbe at behandle alle lige. 
 
Kongehuset skal ikke have førsteret til stillinger i 
embedsværket 
Radikale Venstre ønsker, at alle stillinger og positioner i det statslige 
embedsværk skal besættes efter kvalifikationer og ikke efter medfødte titler. 
Vi ønsker derfor ikke, at kongehusets medlemmer, eller for den sags skyld 
andre med medfødte titler, kan foranledige, at ansøgningsprocesser til 
topstillinger i statens tjeneste bliver sat i stå eller annulleret, når kongehuset 
melder sin interesse for, at et af dets medlemmer skal have stillingen.
9 
 
Skriv kongemagten ud af grundloven 
Radikale Venstre er principielt modstander af at lade magt og privilegier gå i 
arv. Derfor bør kongemagten skrives ud af grundloven, så også landets 
forfatning afspejler at vi lever i et demokrati hvor ingen er hævet over andre. 
 
Økonomi og skat 
Stop hullet i loven om bopælspligt 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, at man på 
kommunalt niveau kan bestemme, at nybyggede boliger, der ligger i 
områder, som i en lokalplan er udlagt til helårsbeboelse, ikke kan sælges 
uden bopælspligt. 
Forbedrede finansieringsmuligheder ved køb af bolig i 
landdistrikter 
Radikale Venstre vil arbejde for at understøtte udflytning til landdistrikter ved 
at forbedre mulighederne ved boligkøb.
Udfasning af rentefradraget og nedsættelse af skat på 
arbejde 
Radikale Venstre skal arbejde for at man over en 10-årig periode udfaser 
rentefradraget og i stedet bruger pengene på en skattelettelse på arbejde, 
som vil gavne hele samfundet.  
Fjern beskatning af børne- og uddannelsesbidrag hos 
skilsmissebørn 
Radikale Venstre vil arbejde for, at børne- og uddannelsesbidraget skal 
være skattefrit for barnet.
Danmark skal være proaktiv for at reducere 
skatteunddragelse 
Radikale Venstre vil arbejde for gennem internationale aftaler at begrænse 
muligheden for, at virksomheder gennem selskabskonstruktioner kan 
overføre overskud fra de lande, hvor de har aktiviteter til såkaldte skattely, 
og vil herunder øge transparensen i virksomhedernes internationale 
regnskaber. Danmark skal være mere proaktiv og ikke blot følge EU.
10 
 
Danmark skal være proaktiv for en fair beskatning af 
digitale ydelser 
Radikale Venstre vil arbejde på at indføre en fair beskatning af virksomheder 
med grænseoverskridende digitale ydelser, så skatteprovenuet bliver fordelt 
i forhold til omsætningen i de enkelte lande. Danmark skal være proaktiv for 
at få en sådan aftale igennem EU. 
 
Robust økonomi og et bæredygtigt erhvervsliv 
Radikale Venstre vil arbejde for en at skabe en robust dansk økonomi og et 
bæredygtigt erhvervsliv som grundlag for at udvikle det danske 
velfærdssamfund og skabe en bæredygtig omstilling. 
 
Mere rimelige regler for gensidig forsørgerpligt
Radikale Venstre mener, at den gensidige forsørgerpligt i mange tilfælde 
rammer for hårdt og for skævt og bl.a. fører til, at mange rammes urimeligt, 
hvis ægtefællen går fra ledighed til arbejde eller øger sin indtægt. Dette 
virker særligt uretfærdigt for modtagere af permanent offentlig forsørgelse. 
Radikale mener fortsat, at det er rimeligt, at ægtefæller og samlevende har 
et ansvar for hinanden, men ønsker reglerne for gensidig forsørgerpligt 
ændret, så de bedre afspejler om ydelsen er midlertidig eller permanent, om 
ægtefællen er under pensionsalderen, og så der altid er en rimelig gevinst 
ved, at familiens indtægter øges. 
 
Arbejdsgiverbetalt cykel 
En arbejdsgiver bør kunne stille en cykel til rådighed for en ansat til brug for 
cykling til arbejde og betale for den løbende vedligeholdelse af cyklen uden 
at den ansatte skal beskattes af dette. Den ansatte kan også bruge cyklen til 
private formål uden skattemæssige konsekvenser. 
 
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Ligestilling og ligebehandling: Lige muligheder for job 
Radikale Venstre ønsker et samfund, hvor der ikke diskrimineres. Hvor man 
vælges på sine meritter, og ikke fravælges på grund af sit køn, sin etnicitet, 
sit handicap, sin seksualitet, sit udseende og sin alder. 
Radikale Venstre foreslår derfor et forsøg, hvor alle jobansøgninger til 
offentlige myndigheder, institutioner og virksomheder bliver anonymiseret, 
således kun kvalifikationer gives, og hverken køn, alder og etnicitet afsløres.
11 
 
Det vil ikke blot fremme ligestilling og anti-diskrimination, det vil også give 
alle ansøgere en følelse af retfærdighed og fair play. 
 
Skattefri hensættelser til nyansættelser i nystartede 
virksomheder 
Radikale Venstre foreslår skattefri hensættelser til nyansættelser i 
nystartede virksomheder. 
I de først 5 år af en virksomheds levetid skal det være muligt at foretage 
hensættelser til nyansættelser. Virksomheden skal bruge hensættelserne 
inden for 3 år. Der skal etableres regler mod misbrug. 
 
 
Reducer administrativt bøvl for små virksomheder 
Radikale Venstre vil reducere administrativt bøvl for små virksomheder. 
I Radikale Venstre vil vi arbejde for at ingen regler vedtages eller ændres 
uden at det positivt er drøftet; 
• Om reglerne skal gælde for både store og små virksomheder eller om 
de ikke kunne gøres enklere for de små 
• Om tidsfrister er historisk bestemte eller om der kunne skabes større 
fleksibilitet for de små. 
• Om tilgængeligheden på it-systemerne, telefonservicen og mail hos for 
eksempel skat er tilstrækkelig og støtter de små virksomheder 
• Om vejledningerne og websites er intuitivt forståelige og udformet så de 
rent faktisk understøtter de små virksomheder 
 
Fokus på virksomhedernes bidrag til Verdensmålene 
Radikale Venstre vil øge fokus på virksomhedernes bidrag til 
Verdensmålene. 
Forbedre mulighederne for at tiltrække internationalt talent 
Radikale Venstre vil øge mulighederne for at tiltrække internationalt talent 
bl.a. gennem en forbedret ”forsker”- og ”Green Card” ordning fx lavere 
beløbsgrænser og bedre forhold for partner og børn.
12 
 
Radikale Venstre vil styrke konkurrencen i finanssektoren 
Radikale Venstre foreslår at Konkurrencerådet skal udarbejde en 
konkurrenceredegørelse for den finansielle sektor, herunder for 
betalingstransaktioner og konto-til kontooverførsel, samt komme med 
forslag, der øger konkurrencen således at der skabes bedre produkter til 
forbruger og virksomheder, samt at strukturtilpasninger, innovation og den 
teknologiske udvikling fremmes. 
Radikale Venstre foreslår desuden at Konkurrencerådet i samarbejde med 
Finanstilsynet gennemgår den finansielle regulering for at komme med 
forslag til en mere forenklet regulering, der på en gang sikrer finansiel 
stabilitet, konkurrence og samfundsmæssige hensyn. 
 
Øget offentlig forskning med fokus på bio/pharma, it og 
grønne teknologier 
Radikale Venstre vil øge offentlig forskning fra 1% til 1,5% med fokus på 
bio/pharma, it og grønne teknologier. 
 
Erhvervsfremme med fokus på værdiskabelse og 
bæredygtighed 
Erhvervsfremme skal foregå ved at påvirke markedet gennem gode 
rammebetingelser med særligt fokus på værdiskabelse og bæredygtighed i 
alle politikområder. 
 
Forbud mod bettingreklamer 
Radikale Venstre vil arbejde på at forbyde bettingreklamer. Selvom fritids- 
og kulturtilbud støttes af midler fra betting, så er det ikke en forsvarlig 
begrundelse for den aggressive markedsføring, og som i sidste ende bringer 
borgere ud i personlige økonomiske tragedier. 
 
Mulighed for at ansøge om at blive kontantløs butik i alle 
døgnets timer 
Radikale Venstre vil arbejde for en udvidelse af tidsrum og sted for 
kontantløse butikker. En frivillig ordning, hvor butikker kan vælge kun at 
modtage betaling via betalingskort og andre digitale midler. Dermed undgår 
butikkerne større administration, håndtering af og fragt af kontanter til 
banken samt går foran i kampen mod hvidvask af kontanter. I aftalen skal 
socialt udsatte og andre sårbare borgeres muligheder for betaling 
tilgodeses.
13 
 
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder 
Radikale Venstre vil arbejde for, at au pairer i Danmark skal have stærkere 
rettigheder. 
Radikale Venstre vil arbejde for:  
• At den toårige opholdstilladelse tilknyttes au pairen og ikke knyttes til 
værtsfamilien, som det er i dag 
• At det er godkendte bureauer, der skal formidle kontakten mellem au 
pairen og værtsfamilien 
• At sænke aldersgrænsen for, hvem der kan være au pair, fra højst 30 til 
højst 25 år 
• At aflønningen kommer på niveau med en relevant dansk mindsteløn, 
fraregnet værdien af kost og logi 
 
Send strukturreformen til gennemsyn 
Radikale Venstre ønsker, at strukturreformen fra 2007 bliver evalueret ved et 
grundigt gennemsyn. Der er brug for at få afklaret, hvilke konsekvenser 
centraliseringerne til de større byer gennem kommunalreformen, 
domstolsreformen, politireformen m.v. har haft for nærdemokratiet og livet i 
de tyndt befolkede dele af landet. 
Med afsæt i det kommende gennemsyn, og i de afgrænsede evalueringer 
der allerede er gennemført, skal der tages konkrete initiativer med henblik 
på at styrke det lokale demokrati og livet i de tyndt befolkede egne. 
 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at det ikke er muligt at etablere 
hypermarkeder uden for de større byer. Det åbne land er en knap ressource 
i Danmark, og såvel landskabelige hensyn som hensynet til offentlig 
transport, miljø, klima og infrastruktur taler efter Radikale Venstres opfattelse 
imod at etablere sådanne kæmpecentre. 
 
Styrk EU's digitale indre marked 
Radikale Venstre vil styrke EU’s digitale indre marked og herigennem øge 
konkurrencen for offentlige indkøb.
14 
 
Robuste ankerpunkter for statsligt engagement i kulturlivet 
Radikale Venstre vil arbejde for, at staten sikrer en mere harmonisk, 
dynamisk og robust udbredelse af institutioner der kan fungere som 
ankerpunkter for det statslige engagement via samfinansiering og via en 
proaktiv dialog med kommunerne, f.eks. i forbindelse med indgåelse af 
Regionale Kulturaftaler. Det kan for eksempel ske ved oprettelse af nye 
egnsteatre, regionale spillesteder eller helt nye typer statsstøttede 
institutioner. Det er et væsentligt mål for nye institutioner at skabe grundlag 
for professionelle kunstneriske miljøer og dermed adgang til udøvende og 
skabende kunst i hele landet. 
 
Opprioritering af Sosu-uddannelsernes kreative indhold 
Radikale Venstre vil have undersøgt tilstanden for ældreplejens tilbud af 
kreativ, kunstnerisk og fysisk udfoldelse og fællesskab herunder Sosu 
uddannelsernes prioritering af de faglige kreative kompetencer.  
Radikale venstre vil som princip arbejde for at samfundet bliver et 
fællesskab med plads til og brug for alle. Kunst og kulturoplevelser skaber 
fællesskab, hvor der er plads til og brug for også de ældste. De ældre har 
brug for fællesskab sammen med hinanden og med deres plejere. Derfor 
skal sosu uddannelserne opprioritere færdighederne i at skabe et fællesskab 
omkring kulturoplevelser og kreativ udfoldelse. Ældre borgere skal ikke 
sidde alene foran hvert sit fjernsyn. 
 
Udvidelse af den offentlige sektors gennemførelse af FN’s 
verdensmål 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det offentlige – staten, regioner og 
kommuner - med udgangspunkt i FN’s 17 verdensmål i videst muligt omfang 
sikrer, at disse mål også udstrækkes til og indarbejdes i de 
institutioner/selskaber i den private sektor, som det offentlige udpeger 
repræsentanter til eller indgår partnerskaber/aftaler med. 
 
En retfærdig lov om sygedagpenge 
Radikale Venstre vil arbejde for en ændring af § 27, nr. 3, stk. 1 i lov om 
forlængelse af sygedagpenge. Som det er nu, skal en læge med sikkerhed 
kunne udtale, at en person vil være arbejdsdygtig indenfor 134 uger.  
Dette betyder, at mennesker med et uafklaret sygdomsforløb bliver frataget 
retten til sygedagpenge på trods af, at de er i et ofte positivt forløb. Fordi 
ingen læge med sikkerhed kan udtale, at de vil være arbejdsdygtige indenfor 
134 uger. Det skal i stedet være en lægefaglig vurdering uden 
tidsfastsættelse, der skal ligge til grund for afgørelsen.
15 
 
Et fremtidssikret dagpengesystem 
Radikale Venstre anerkender, at der er behov for at fremtidssikre 
dagpengesystemet på længere sigt, så det fortsat er meningsfuldt for alle at 
være medlem af en a-kasse. Ellers går bunden ud af systemet og 
undergraver flexicurity-modellen. En fremtidssikring af dagpengesystemet 
skal være økonomisk ansvarlig. 
 
Børn, unge og uddannelse 
Giv dispensation til kandidatreglen 
Radikale Venstre mener, at uddannelse er en ret, uanset om man tidligere 
har taget en kandidatuddannelse. Radikale Venstre vil derfor indføre en ret 
til at søge ny uddannelse på lige vilkår med øvrige studerende seks år efter 
endt kandidatuddannelse. 
 
Opgør med fremdriftsreformen 
Radikale Venstre ønsker et opgør med fremdriftsreformen for de 
videregående uddannelser og ønsker at fjerne den mekanisme, som straffer 
uddannelsesinstitutionerne økonomisk, hvis ikke de leverer på det konkrete 
mål om de studerendes gennemførselstid. 
 
Styrkelse af sprog 
Radikale Venstre vil arbejde for at sikre fødekæden for sprog. Det skal ske 
ved at få indført flere sprogfag i grundskolen og på ungdoms-, 
erhvervsfaglige og øvrige uddannelser herunder med mulighed for at tage 
flere sproglige valgfag og oprette mindre hold. De humanistiske uddannelser 
på universiteterne skal styrkes, så Danmark får et levedygtigt forskningsmiljø 
for antikke og moderne sprog og kulturer. 
 
National standard for prøven i Almen Sprogforståelse (AP) 
Radikale Venstre ønsker at prøven i AP fastlægges ud fra en central 
vejledning og ikke som nu, hvor hver enkelt skole udarbejder deres egen 
version af en intern prøve. Det skal ske for at sikre elevernes retssikkerhed.
16 
 
Hvordan står det til med de kreative og kunstneriske fag i 
skoler og daginstitutioner? 
Radikale Venstre vil have undersøgt tilstanden af de kreative og 
kunstneriske fag i pædagog- og læreruddannelse, i daginstitutioner og på 
skoler og i de kommunale fritidstilbud. Dele af dette kan måske dækkes af 
spørgsmål til de relevante ministre, mens andet kræver iværksættelse af en 
egentlig undersøgelse eller evaluering. Følgende fem punkter skal 
undersøges. 
1. Pædagoguddannelsens vægtning af kunst/kultur/kreative kompetencer. 
Hvor stor en andel af pædagogstuderende vælger fag der giver kunst- 
og kulturkompetencer? 
2. En undersøgelse af dagtilbuddenes vægtning af kunst- og 
kulturaktiviteter med børnene. Hvilke aktiviteter benyttes? Bruger 
pædagogerne deres kreative kompetencer med børnene? 
3. En undersøgelse af læreruddannelsens indhold i fagene billedkunst, 
håndværk & design og musik. Hvor mange studerende vælger disse 
fag? 
4. En undersøgelse af folkeskolens praksis på kunst- og kulturfag. Hvor 
stor en andel af fagenes underviserne har den relevante uddannelse? 
5. Hvordan er tilslutning til kommunale musik- og kulturskoler? 
 
 
Sundhed og etik  
Ensartede rettigheder uanset type af misbrug 
I dag behandles misbrug under forskellige lovgivninger og uden krav om 
standarder, hvilket resulterer i uens hjælp til borgeren. F.eks. foregår hele 
alkoholbehandlingen, også den sociale del, under Sundhedsloven, hvorimod 
det er opdelt for stofbehandling. Det gør at en stofmisbruger kan klage hvis 
han/hun får afslag på døgnbehandling, hvorimod en alkoholiker ikke kan.  
Radikale Venstre ønsker en reform at den nuværende misbrugsbehandling, 
således at der opnås en ens og forenklet lovgivning for alt misbrug, uanset 
om det er alkohol, stoffer eller ludomani, og ensrettede standarder på tværs 
af kommunerne, som vil styrke borgerens retssikkerhed. 
 
Det specialiserede socialområde, samt socialpsykiatrien 
bør placeres i regionerne 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det specialiserede socialområde, inklusivt 
tilbud til mennesker med udviklingshandicap, samt at socialpsykiatrien 
placeres i regionerne.
17 
 
Tidlig forebyggelse giver sundere børn og bedre liv 
Radikale Venstre støtter op om de tidlige strukturelle forebyggende 
indsatser, som øger chancerne for at børn fødes fysisk og mentalt sunde og 
dermed får den bedste start på livet. 
Der bør være fokus på ”før graviditets samtaler”, et generelt kvalitetsløft af 
Sundhedsplejen, styrkelse af kommunikation og samarbejde mellem 
sundhedssystem og socialvæsen (f.eks. ved at indføre elektroniske svangre-
journaler, som med forældrenes accept kan tilgås både i sundhedsvæsenet 
og i socialvæsenet).  
Endvidere øget forskning i alkohol, tobak, rusmidler og medicins skadelige 
virkning på ufødte. 
 
Styrk forebyggelse af og forskning i overvægt 
Radikale Venstre mener, at sundhedsvæsenets forebyggende indsatser skal 
styrkes og have fokus på stærke, funktionelle og sunde kroppe. 
Indsatserne bør centrere sig om andet og mere end vægttab og effektivt 
fremme fysisk aktivitet, sund kost, mindre stigma og velfungerende sociale 
relationer hos den enkelte. 
Landsmødet opfordrer derfor Folketingsgruppen til at arbejde for, at der 
afsættes midler til forebyggelse af overvægt i den kommende 
sundhedsreform. Dette skal være såvel forebyggende og borgerrettede 
indsatser som en regulær forskning i betydningen af nærmiljø og sociale 
relationer, herunder forskning i, hvad der bidrager til sundhed på den lange 
bane, samt de langsigtede sundhedsmæssige konsekvenser af stigma og 
risikoen for at udvikle spiseforstyrrelser som en konsekvens af interventioner 
mod svær overvægt. 
 
Hæv aldersgrænsen for køb af alkohol til 18 år 
Danske unge har i årevis indtaget en kedelig førsteplads i Europa, når det 
kommer til at drikke sig fulde. Det har en lang række negative konsekvenser 
– først og fremmest for de unge selv. I dag kan 16-17 årige købe 
alkoholprodukter med et indhold på op til 16,5 % alkohol – dvs. øl, vin og 
diverse spiritussodavands produkter, der er målrettet unges smag.  
Vidensråd for Forebyggelse peger imidlertid på, at en hævet 
salgsaldersgrænse på 18 år for køb af al alkohol er et veldokumenteret, 
målrettet værktøj, hvis man ønsker at udskyde debutalderen og gøre op med 
fuldskabskulturen. 
Radikale Venstre vil derfor arbejde for at hæve aldersgrænsen for køb af al 
alkohol i detailhandlen til 18 år. En sådan 18 års grænse vil følge den
18 
 
europæiske norm, da Danmark er ét af kun fem lande i EU, som holder fast 
i, at 16-årige kan købe alkohol. 
 
Lægehjælp er en menneskeret 
Radikale Venstre mener at alle mennesker har ret til lægehjælp, inden for 
almen praksisområdet, uanset hvilket opholdsgrundlag man befinder sig på i 
Danmark, og ønsker at følge Institut for Menneskerettigheders anbefalinger. 
Radikale Venstre tager til efterretning at Institut for Menneskerettigheder 
mener at den nuværende sundhedslov især rammer gravide og børn, der 
ikke tør henvende sig til sundhedsvæsenet som uregistrerede migranter. 
 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere 
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af umyndige forbydes, og at 
omskæring af drenge dermed ligestilles med omskæring af piger i 
straffeloven. 
Forbuddet skal gælde al omskæring af drenge under 18 år samt af voksne 
mænd, der ikke har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med 
begrundelse i et sundhedsproblem, f.eks. forhudsforsnævring, skal undtages 
for forbuddet. 
 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere 
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af umyndige personer med 
biologisk mandlige kønsorganer forbydes.  
Forbuddet skal gælde al omskæring af personer med biologisk mandlige 
kønsorganer under 18 år samt af voksne med biologisk mandlige 
kønsorganer, der ikke har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med 
begrundelse i et sundhedsproblem, f.eks. forhudsforsnævring, skal undtages 
for forbuddet. 
 
Afgift på tilsat sukker 
Radikale Venstre vil arbejde for højere afgifter på sukker for derved at 
modvirke fedme, multisygdom og begrænse ulighed i folkesundheden. 
Afgiftsforhøjelsen skal gennemføres på en måde, så de administrative 
byrder for erhvervslivet minimeres.
19 
 
Mere dyrevelfærd i produktionen 
Radikale Venstre mener, at der skal stilles højere krav til dyrevelfærd inden 
for fødevareproduktion. Der skal stilles højere krav til plads til det enkelte dyr 
samt til foder og sundhed. Danmark skal være et foregangsland, når det 
kommer til bæredygtig fødevareproduktion og salg af animalske fødevarer. 
 
 
Miljø, klima og trafik 
Danmark skal fortsat arbejde målrettet for at leve op til 
Parisaftalen 
Radikale Venstre vil styrke den grønne omstilling for målrettet at leve op til 
målsætningerne i Paris-aftalen. Radikale Venstre vil med fiskale 
instrumenter fremme vedvarende energi og reducere brugen af fossile 
brændstoffer. 
Radikale Venstre vil desuden arbejde for, at der på kommunalt og regionalt 
plan skal stilles krav om forpligtende klimahandlingsplaner. 
 
Forbud mod nysalg af benzin- og dieselbiler i EU fra 2025 
Radikale Venstre arbejder for, at alt nysalg af benzin- og dieselbiler i EU skal 
ophøre senest 1. januar 2025. 
Forbuddet omfatter alle køretøjer, der ikke indgår i landenes beredskaber, 
herunder også motorcykler og knallerter m.m. 
Det betyder, at det fra denne dato er forbudt at importere og sælge nye 
fossildrevne biler i EU. 
 
Stop brug af fossile brændstoffer i EU 
Radikale Venstre vil arbejde for et stop for brug af fossile brændstoffer i EU. 
Det skal ske ved at arbejde for et reduktionsmål på 70 % for drivhusgasser i 
2030 sammenlignet med 1990 og opbygning af vedvarende energikilder i 
hele EU. 
 
Oliestop i EU 
Radikale Venstre mener, at Danmark i EU skal arbejde for, at der af hensyn 
til klimaet ikke gives nye tilladelser til at udvinde fossile brændsler i
20 
 
medlemslandene, som gælder til efter 2040. EU har som mål at være CO2-
neutral i år 2050, derfor er det et skridt i den forkerte retning at blive ved 
med at udvinde fossile brændsler i undergrunden på et tidspunkt, som 
rækker udover denne periode. 
 
Bæredygtighed i landbrugsstøtten 
Radikale Venstre ønsker at udnytte EU’s landdistriktsmidler fuldt ud til 
landbrug, der understøtter klima- og biodiversitetsvenlig drift. Støtten skal 
således bl.a. være betinget af kvantificerbare grønne klimagas-reducerende 
tiltag, som bidrager til en miljørigtig udvikling indenfor landbrug og skovbrug. 
Det samme bør tænkes ind i forbindelse med udformning af nye 
jordreformer. 
 
Omstil landbruget til en væsentlig aktør i løsningen af 
klimaforandringerne 
Radikale Venstre skal være med til at sikre reelle reformer af landbruget, så 
dette kan indgå som en positiv og væsentlig aktør frem mod CO2-neutralitet 
Dette kan bl.a. gøres ved at: 
Dyrkningsmetoderne i landbruget omlægges henimod genopretning af 
jordens humusindhold og væk fra automatsprøjtning mod ukrudt, kunstig 
gødning, svampe- samt skadedyrsbekæmpelse. 
EU-støtten omlægges, så landmændene motiveres til omlægningen og 
holdes skadesløse i omlægningsårene. 
Jordens humusindhold og kulstofbinding måles løbende. 
 
Fremme af produktion og efterspørgsel efter 
plantebaserede fødevarer 
Klimareduktioner i fødevareproduktionen kan især opnås ved ændring af 
madvaner. 
Radikale Venstre vil arbejde for at fremme efterspørgslen efter klimavenlige 
fødevarer samt forskning i og udvikling af non-animale kødalternativer i 
storskala. 
Radikale Venstre skal også blive ved med at udfordre logikken i at 80% af 
Danmarks landbrugsareal benyttes til at dyrke foder. Danmark behøver ikke 
at fortsætte med at være en af verdens topscorer når det kommer til 
kødindtag per indbygger.
21 
 
Genopretning af vandmiljø og grundvandssikring 
Radikale Venstre ser med stor bekymring på tilstanden af grundvandet og 
vandmiljøet i Danmark. 
Radikale Venstre mener at grundvandet og vandmiljøet skal sikres for 
fremtidige generationer. 
Udledningerne fra rensningsanlæg, landbrug, gartnerier, industri, mm. skal 
nedbringes. Der skal lyttes til ekspertrådene om at opstille større krav til 
grænseværdier. 
 
Gør Øresund til marin nationalpark i samarbejde med den 
svenske regering 
Radikale Venstre vil gøre Øresund til marin nationalpark i samarbejde med 
den svenske regering. 
Øresund klarer sig godt set i forhold til resten af de danske have, ikke mindst 
som følge af forbuddet mod bundtrawl. Radikale Venstre ønsker dog især at 
begrænse de skadelige effekter af sandsugningen og urenset spildevand i 
Øresund, som er til skade for vitale fouragerings- og opvækstområder for en 
lang række fiskearter. 
 
Stop fældningen af regnskoven i Amazonas 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der på EU-niveau udarbejdes en strategi 
for at bevare regnskoven i Amazonas. Strategien skal sikre, at de berørte 
sydamerikanske landes økonomi fortsat kan udvikle sig. 
 
70%-målsætningen skal omfatte danskernes globale CO2-
aftryk 
70%-målsætningen dækker pt. kun udledningen af CO2 på dansk grund. 
Radikale Venstre ønsker, at målet skal omfatte danskernes samlede 
udledning af drivhusgasser for at sikre, at vi ikke blot flytter udledningen til 
andre lande. 
Det betyder f.eks., at CO2 fra importerede varer og internationale flyrejser 
skal nedbringes tilsvarende. Det gør opgaven større, men til gengæld vil 
70%-reduktionen blive reel.
22 
 
Bevar biodiversiteten 
Radikale Venstre vil arbejde for biodiversitet på nationalt, europæisk og 
globalt plan. Det skal ske gennem bevarelse og genetablering af 
naturområder, fredninger af flora og fauna, forebyggelse af krybskytteri og 
regeringer skal sikre, at gamle husdyrracer, afgrøder, frugter og grøntsager 
bevares for eftertiden. 
 
Retten til sundt miljø og mangfoldig natur skal sikres i 
Grundloven 
Radikale Venstre arbejder for sikre naturen og det sunde miljø i Grundloven. 
Ændringerne skal sikre, at enhver er berettiget til et sundt miljø og til en 
natur, der opretholdes i sin mangfoldighed og produktionsevne. Desuden 
skal det sikres, at naturens ressourcer skal disponeres ud fra langsigtede og 
alsidige betragtninger, som værner om denne ret for kommende 
generationer. 
Borgerne skal desuden sikres ret til viden om naturens og miljøets tilstand 
og om virkningerne af indgreb i naturen, således at det er muligt at beskytte 
naturen for indgreb med negativ påvirkning. 
 
Klimapotentialet i boligmassen skal udnyttes 
Radikale Venstre arbejde for en opdatering af byggereglementet, der sikrer 
mere fokus på de andre faser i byggeprocessen end brugsfasens 
energiaftryk 
Dette kan gøres ved at: 
• Sikre regulering af en bygnings klimaaftryk, så der i 
bygningsreglementet indføres en regulering af en bygnings klimaaftryk i 
hele dens levetid, samt øvre grænser på dette aftryk per m2.  
• Arbejde for at den nye bæredygtighedsklasse som bliver indført, bliver 
så ambitiøs som mulig. 
• Have større fokus på renovering af den eksisterende bygningsmasse  
• Arbejde for at skabe bedre støtte og/eller lånemuligheder ved 
energioptimering, fremfor nybyg.  
• Fremme træbyggeri, evt. via en fond for en periode, da træ er det 
eneste byggemateriale med netto-negativ CO2 emission.  
• Skabe bedre muligheder for styringen og logistikken indenfor genbrug 
af materialer – fx gennem en materialebank.
23 
 
Målrettet indsats for bierne 
Radikale Venstre vil arbejde målrettet for at forhindre kollaps af bestanden af 
bier såvel i Danmark som i EU. 
Dette arbejde omfatter dels minimering af pesticider, forbud mod de mest 
problematiske pesticider og dels etablering af naturarealer, der styrker de 
forskellige bi-arters levesteder og overlevelsesmuligheder. 
 
Klima- og biodiversitetskriserne er en akut nødsituation 
Radikale Venstre mener, at de aktuelle klima- og biodiversitetskriser er 
nødsituationer, som den til hver en tid siddende regering skal håndtere som 
akutte kriser. 
Der er behov for at håndtere den aktuelle situation som en regulær krise på 
linje med Covid 19, hvor der med samme alvor, ressourcer og høj hastighed 
gennemføres tiltag, der kan mindske konsekvenserne af de katastrofer, vi 
står overfor. Der er behov for en akut tilgang samtidig med, at der 
planlægges langsigtet og bæredygtigt. 
 
Mere sammenhængende vild natur 
Radikale Venstre vil styrke den sammenhængende, vilde natur i Danmark. 
Det kan blandt andet ske med faunapassager, der giver dyrene plads til at 
bevæge sig frit og uhindret. Faunapassager langs levende hegn, vandløb og 
skove understøtter levesteder for flest mulige arter og bidrager dermed til 
biodiversiteten. 
 
Mere skov – både urørt skove og dyrkede skove 
RV skal arbejde for at der hurtigst muligt bliver skab mere skov. Dette 
gælder både urørt skov og drevet skov.  
Den langsigtede politiske plan der er på nuværende tidspunkt, er at der ved 
udgangen af det 21. århundrede skal være 20-25% skov i DK, fremfor de 
14% som det er i dag.  
RV skal arbejde for at der mindst kommer 25% og gerne 30%. RV skal også 
arbejde for at dette sker hurtigere end først ved århundrede skiftet, da det er 
indenfor de næste 10-20 vi virkelig kan gøre en forskel i klimakampen.
24 
 
Beskatningen af CO2 skal øges og flyttes fra 
forbrugerleddet til produktions- eller importledet. 
Radikale Venstre mener, at CO2 afgifterne skal øges og udformes med 
incitamenter, der  
1) Får virksomhederne til at konkurrere om at producere med mindst mulig 
CO2 udledning. Og ikke konkurrere om at flytte til det land, hvor de kan 
udlede billigst muligt.  
2) Får forbruget til øges for produkter, der udleder mindre CO2 og mindskes 
for import fra lande uden CO2 afgift. 
CO2 afgifterne skal udformes, så de dels belaster udledning af CO2 
uafhængigt af, hvor udledningen foregår, dels pålægges så tæt ved CO2 
kilden som muligt. Målet er, at beskatningen skal være ens i hele EU og at 
import af varer og tjenester fra lande udenfor EU, der ikke har 
sammenlignelig CO2 afgift, pålægges en ”carbon border tax”. 
 
Elpriserne skal hele tiden følge omkostningerne 
Der skal opbygges en standardiseret infrastruktur til informationsdeling i el-
distributionen, så hele Danmark kan få fleksible elpriser.  
Priserne på el skal variere efter de aktuelle produktionsomkostninger, inkl. 
CO2 afgift på sort brændsel og dermed sænke prisen på el, når der 
produceres med vedvarende energi. 
 
Afvikling af tilskud til afbrænding af biomasse 
Radikale Venstre vil arbejde for at afvikle al tilskud til afbrænding af 
biomasse. Formålet er at fremme grøn strøm produceret af vindmøller og 
solceller fremfor afbrænding af biomasse. En kommende CO2-afgift bør 
ligeledes pålægges biomasse. 
 
Central planlægning og koordinering af infrastruktur for 
opladning af elbiler. 
Radikale Venstre ønsker en central planlægning og koordinering af 
infrastruktur for opladning af elbiler. 
Radikale Venstre mener, at der skal stilles krav til el-distributionsselskaberne 
om at forbedre infrastrukturen, så elnettet overalt kan levere tilstrækkeligt 
med el til det nødvendige antal ladestandere.
25 
 
Da distribution af el har karakter af naturligt monopol, skal der etableres et 
veldefineret grænsesnit til nettet, tekniske og digitale standard for tilslutning, 
åben adgang for alle og priserne skal være omkostningsbaseret. Det 
offentlige skal kunne yde lån eller tilskud til at fremme infrastrukturen. 
Tekniske standarder for batterier, ladere og elnettet skal fremmes mest 
muligt ligesom de dertil svarende digitale standarder. Med den baggrund 
skal udviklingen være markedsbaseret ligesom telekommunikation 
 
Aftrap kommunale minimumsnormer for parkeringspladser 
Radikale Venstre vil at arbejde for, at man i kommunerne skriver 
minimumsnormen for parkeringspladser ud af kommuneplanerne. 
Mængden af parkeringspladser, der bygges til en given bygning, bør være 
op til hvem end der bygger den som så kan foretage en vurdering af 
efterspørgslen i stedet for at være tvunget til at bygge en vis mængde 
parkeringspladser. Dette vil formindske udbuddet af parkeringspladser 
steder hvor de ikke kan betale sig for dem der bor der eller driver forretning, 
og naturligt gøre det dyrere at parkere i byerne så der kommer færre biler. 
Samtidig vil en reduktion i mængden af parkeringspladser betyde mere 
plads til at bygge billigere boliger i de store danske byer og et pænere 
bybillede. Aftrapningen skal ske over en periode på et par år, for ikke at give 
nye bygninger en urimelig konkurrencefordel. 
 
Befordringsfradraget skal ikke være en forureningsgulerod 
Radikale Venstre vil arbejde for, at befordringsfradraget, hvor det giver 
mening, erstattes af tilskud til køb af elcykel, til installation af ladestandere 
eller til gratis pendlerkort. 
 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny 
Radikale Venstre ønsker, at Danmark bliver et teknologisk foregangsland 
ved at gøre forsøg med at indføre differentieret roadpricing i Danmark. 
 
Omstil alle indenrigsfærger til fossilfri drift senest 2030 
Radikale Venstre arbejder for, at alle danske mindre færgeruter i dansk 
farvand er fossilfri senest 2030. Det kræver ombygning og nybygning af 
færger i Danmark. Teknologien er allerede til rådighed, så det handler om at 
skalere den yderligere til de større færger og afsætte de fornødne midler til 
omstillingen.
26 
 
Etablering af super-samkørselspladser ved 
motorvejstilkørsler 
Radikale Venstre skal arbejde for at øremærke en pulje, der kan sikre 
etablering af en række super-samkørselspladser ved motorvejstilkørsler. 
Disse super samkørselspladser skal dels aflaste trafikken i byområderne, 
ved at der etableres attraktiv kollektiv trafik, flex-trafik og adgang for cyklister 
til samkørselspladserne. 
På samkørselspladserne skal der være samkørselsordninger, der kan samle 
bilisterne i færre biler på motorvejene. 
Desuden skal samkørselspladserne understøttes med attraktive p-forhold for 
elcykler og elbiler.
 
Fremtiden er også på skinner 
Radikale Venstre ønsker at investere langsigtet i den kollektive trafik, 
herunder at investere i det danske skinnenet, både til de kortere strækninger 
inden for de danske byer, til de længere strækninger mellem dem og til et 
europæisk højhastighedsnet, som kan udgøre et alternativ til flytransport. 
 
30 procent mindre biltrafik i 2030 
Radikale Venstre vil aktivt arbejde for, at privatbilismen i Danmark i 2030 er 
reduceret med 30% til fordel for mere bæredygtige løsninger på behovet for 
at mødes og være mobile. Det skal ske gennem en kombination af bedre 
virtuelle mødemuligheder, koordineret by- og regionplanlægning, afgifter og 
tilskud til den kollektive trafik, cykelinfrastruktur, delebilsordninger og 
reduktion af yderligere udbygninger af motor- og landeveje. 
 
Forbedrede finansieringsmuligheder ved boligrenovering i 
landdistrikter 
Radikale Venstre vil arbejde for forbedrede finansieringsmuligheder for 
energirenoveringer i landdistrikterne. I landdistrikterne er det stadig 
almindeligt med varmeforsyninger, der anvender fossile brændstoffer, som 
belaster klimaet. 
Afskaf vindmølleloft 
Radikale Venstre vil arbejde for en afskaffelse energiaftalen fra 29. juni 2018 
krav om loft over antallet af landvindmøller, som det er foreslået af 
Klimarådet 6. maj 2020. Klimarådet opfordrer regeringen til at sløjfe loftet 
over landmøllerne og på den måde sikre både arbejdspladser og mere grøn 
energi.
27 
 
Fortsættelse af det teknologineutrale udbud 
Radikale Venstre vil arbejde for at bibeholde det teknologineutrale udbud 
som aftalt i energiaftalen i 2018 og med den samme pulje penge. 
 
Radikale Venstre skal arbejde for bæredygtige offentlige 
indkøb 
Offentligt indkøb er en kæmpe muskel, og Radikale Venstre skal arbejde for 
at denne muskel stimulerer grønne industrier samt fokus på 
livscyklusforbrug og ikke kun økonomiske og miljømæssige omkostninger 
ved indkøb. 
Radikale Venstre skal lægge sig op ad Concitos anbefalinger hvad angår 
offentligt forbrug, og vi skal således arbejde for; 
• Krav om åbenhed i forhold til vægtning af bæredygtighed samt en 
lovfæstet minimumsvægtning af bæredygtighed. 
• Offentlige indkøb skal konsekvent forudsætte(kræve) totalomkostnings- 
(økonomi) og livscyklusanalyser (klima og miljø påvirkning) og sigte 
mod både grøn og sort bundlinje.  
• Anlægsloftet er uhensigtsmæssigt som det er, da grønne indkøb (fx 
byggeri) kan være dyrere at indkøb, men billigere at drifte og 
vedligeholde. Det samme gælder budgetloven. Vi skal investere i 
langsigtede, holdbare løsninger, og det kan kræver en vis fleksibilitet 
mellem budgetår. 
 
Forbyd sprøjtemidler i private haver og på offentlige 
områder 
Radikale Venstre ønsker at sikre en fortsat adgang til rent drikkevand direkte 
fra hanen og for et sundt miljø med bred artsdiversitet. Derfor vil Radikale 
Venstre forbyde brugen af sprøjtemidler i private haver og på offentlige 
områder. 
 
Bedre lånemuligheder til omlægning af 
spildevandskloakering 
Radikale Venstre skal arbejde for at sikre, at de finansieringsregler tilpasses, 
så de ikke forhindrer forsyningsselskaberne i at foretage vigtige og 
nødvendige opgraderinger af kommunal infrastruktur, i særdeleshed 
spildevands- og kloaknet.
28 
 
En mulig løsning kan være at sikre, at kommunerne får mulighed for at tage 
lån med en løbetid, der i højere grad afspejler anlæggenes reelle levetid, fx 
75 år. 
En alternativ løsning kan være at skabe sikkerhed for refinansiering og 
samtidig give mulighed for, at de reelle finansieringsomkostninger i højere 
grad kan indregnes i vandafgifterne gennem (mindre) takststigninger, der 
fastsættes af kommunalbestyrelserne. 
 
EU og udenrigspolitik 
Giv EU-parlamentet indflydelse på EU’s flerårige budget 
Radikale Venstre mener, at forhandlingerne om EU’s flerårige finansielle 
ramme skal forhandles efter den almindelige lovgivningsprocedure, så 
Parlamentet og Rådet sidestilles og Parlamentet dermed får reel indflydelse 
på EU’s budget. 
EU’s flerårige finansielle ramme (FFR), er et af de mest betydningsfulde 
stykker politik, som fastsætter de finansielle rammer for det europæiske 
samarbejde for en periode på 5 til 7 år. Selvom de konkrete initiativer 
forhandles årligt, fastsætter FFR den økonomiske prioritering mellem hvert 
politikområde. På trods af det flerårige budgets betydning kan Parlamentet 
kun vedtage eller forkaste rådets forslag.  
Retten til at indstille ændringsforslag er forbeholdt Rådet. Som den eneste 
direkte valgte institution i EU, er parlamentet en vigtig repræsentant for EU’s 
befolkning, og bør have langt større indflydelse over vigtige politiske 
områder som FFR. En sidestilling mellem de to lovgivende organer, vil derfor 
sikre en mere demokratisk forankring af EU’s budget. 
 
Gør sundhed til en EU-kompetence 
Radikale Venstre ønsker at gøre sundhed til et EU-kompetenceområde. Med 
den seneste pandemi for øje står det klart, at der er behov for et styrket 
internationalt samarbejde på sundhedsområdet, der kan sikre en mere 
effektiv og strømlinet respons på eks. globale sundhedskriser. Den 
varierende respons fra EU’s medlemslande har bl.a. betydet, at det 
tværnationale samarbejde er blevet nedprioriteret.  
En afgivelse af kompetence på sundhedsområdet til EU’s institutioner vil 
gøre det muligt for EU, at opkøbe og styre distribueringen af værnemidler og 
medicin, herunder vaccination, samt sikre en fælles respons på 
sundhedskriser inden- og udenfor EU’s grænser. Det bør tilstræbes, at flest 
mulige EU-lande bliver en del af samarbejdet.
29 
 
Forbyd atomvåben 
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at underskrive og ratificere FN-
traktaten om forbud mod atomvåben vedtaget på FN’s Generalforsamling 
den 7. juli 2017. 
 
Øgede forsvarsudgifter skal bruges på fremtidens trusler, 
ikke på fortidens 
Radikale Venstre vil arbejde for, at forsvarsudgifterne skal bruges til at 
investere i moderne sikkerhedsberedskaber, som har fokus på 
civilsamfundet.  
Vi ønsker ikke, at øgede forsvarsudgifter skal bruges til at genetablere et 
koldkrigsforsvar. Derfor vil vi i stedet prioritere investeringer i eksempelvis:  
• Civil cybersikkerhed, som ikke skal baseres i de hemmelige tjenester. 
• Kapacitet til suverænitetshåndhævelse i Arktis, herunder især beredskaber 
inden for overvågning, isvarsling, redning og forureningsbekæmpelse.  
• Civilt-militært samarbejde med fokus på statsopbygning i svage og 
fejlslagne stater. 
 
Hjælp danskere hjem fra udlandet 
Radikale Venstre skal sikre, at regeringen altid arbejder for at danske 
statsborgere i udlandet har mulighed for at vende tilbage til Danmark. 
 
Få børnene hjem fra lejrene i Syrien 
Radikale Venstre mener at de danske børn i lejre i Syrien skal hjælpes hjem 
hurtigst muligt. Radikale Venstre er af den holdning at børn aldrig skal 
straffes for forældrenes handlinger, og at den danske stat har et ansvar for 
at sikre et trygt liv for danske børn. 
 
Udvid udviklingslandenes adgang til avanceret teknologi 
Med inspiration i reglerne om adgang til livsvigtig medicin og vacciner til en 
overkommelig pris vil Radikale Venstre arbejde for, at udviklingslande i 
højere grad får adgang til avanceret teknologi, herunder informations- og 
bioteknologi.
30 
 
Således skal udviklingslande i højere grad kunne undgå, at ekspanderende 
patentering på nye områder fra virksomheder i den rige verden på unfair vis 
kommer til at stå i vejen for, at landene kan udnytte deres egne ressourcer 
og de muligheder, som den teknologiske udvikling giver for at udrydde global 
fattigdom. 
 
Udviklingsbistand på 1 % af dansk BNI 
Radikale Venstre vil arbejde for at Danmark bidrager med 1 % af det danske 
BNI i udviklingsbistand. Det primære langsigtede formål skal være at gøre 
udviklingsbistanden overflødig. 
 
En to-statsløsning for Israel/Palæstina 
Både Israel og Palæstina har ret til en egen selvstændig stat.  
En nødvendig forudsætning for en to-statsløsning er, at Israel overholder 
FN-resolutionerne samt Oslo-aftalen, der fastslår, at Palæstinenserne har 
selvstyre over Gaza og Vestbredden, og at Østjerusalem regnes som 
palæstinensisk område.  
Eksisterende bosættelser på Vestbredden og i Østjerusalem bør fjernes, og 
etableringen af nye bosættelser bringes til ophør. De omfattende 
bosættelser underminerer muligheden for en to-statsløsning.  
Ligeledes bør Israels etablering af en mur inde på palæstinensisk 
selvstyreområde fordømmes. 
Blokaden af Gaza, der har stået på siden 2007, og som forhindrer fri adgang 
af varer og personer mellem Gaza og Israel, skal ophæves. 
Israel skal overholde menneskerettighederne, og dets borgere skal 
behandles lige uanset herkomst. De facto eksisterer der imidlertid to 
forskellige retssystemer. Eksempelvis er der tilfælde, hvor palæstinensiske 
børn dømmes efter militæret samt begrænses i skolegang, hvilket strider 
imod FN’s Børnekonvention. 
 
Palæstinensernes situation er uacceptabel 
Danmark bør – helst på EU-plan men alternativt på egen hånd – lægge pres 
på vores nære israelske handels- og samarbejdspartner for enten at 
anerkende en selvstændig palæstinensisk stat med udgangspunkt i 1967-
grænserne eller integrere den palæstinensiske befolkning i en fælles stat 
med fulde borgerrettigheder.  
Presset kan lægges gennem anerkendelse af en palæstinensisk stat, boykot 
af varer fra besatte områder, sanktioner mod finansielle institutioner som 
finansierer besættelse og annektering, og gennem reduktion af 
handelsprivilegier.
31 
 
Genoptag Taiwan i World Health Assembly 
Radikale Venstre mener at verdens internationale sundhedssamarbejde, bør 
dække så bredt et udsnit af verdensbefolkningen som muligt. Derfor skal 
Danmark støtte forslaget fra 14 andre WHO lande, heriblandt Japan, 
Storbritannien, Tyskland, Canada, Australien og Tjekkiet, om igen at give 
Taiwan observatørstatus ved World Health Assembly. Særligt coronakrisen 
har vist hvordan vi en globaliserede verden, er stærkt afhængige af at kunne 
dele kritisk viden og information på sundhedsområdet. Udelukkelsen af 
Taiwan fra det internationale sundhedsfællesskab, er derfor hverken 
ansvarligt overfor Taiwans befolkning eller den resterende 
verdensbefolkning. 
 
Hong Kong og Xinjiang 
Radikale Venstre opfordrer regeringen at give asyl til borgere fra Kina og 
Hongkong, der flygter på grund af folkemord, tortur og politisk 
undertrykkelse. 
 
Sanktionér Kinas overgreb på Hongkong 
Det kinesiske kommunistpartis gennemtrumfning af sikkerhedsloven i 
Hongkong, er en klar overtrædelse af The Basic Law og princippet om ”et 
land, to systemer”, der ligesom diskvalificeringen af flere 
oppositionskandidater og systematiseret politivold, kræver handling fra det 
internationale samfund. Radikale Venstre ønsker derfor, at sanktionere 
Kinas overgreb mod frihed og demokrati i Hongkong og arbejde aktivt for at:  
1) EU skal indfryse midler og indføre indrejseforbud for de personer, der er 
særligt ansvarlige for sikkerhedsloven indførsel og den overdrevne brug af 
politivold i Hongkong  
2) Danmark ligesom Canada, Tyskland, Storbritannien m.fl. suspendere vore 
udleveringsaftale med Hongkong 
3) Danmark skal sikre Hongkongs politiske flygtninge muligheden for at opnå 
asylstatus 
 
Bekæmp den kinesiske trussel 
Kina er dette århundredes største trussel imod den liberale verdensorden. 
Indenrigspolitisk har det kinesiske diktatur lavet overgreb på sin egen 
befolkning, blandt andet ved internering af Uighurerne i 
“genopdragelseslejre”, undertrykkelse af tibetanerne og afskaffelse af 
Hongkongernes rettigheder og selvbestemmelse. Udenrigspolitisk 
eksporterer det kinesiske diktatur censur ved at misbruge sin økonomiske 
position til at lukke munden på kritikere. Samtidigt bruges løfter om lån, 
investeringer og aggressive opkøbs-strategier til at dominere suveræne
32 
 
staters økonomi og infrastruktur. Alt for længe har Danmark afholdt sig fra at 
kritisere det kinesiske diktatur grundet økonomiske interesser. 
Radikale Venstre mener derfor at Danmark skal kritisere det kinesiske 
diktaturs brud på basale menneskerettigheder, overgreb på deres egen 
befolkning, eksport af censur og udnyttelse af lande i Afrika, Østeuropa, 
Sydamerika og Asien, selvom dette måtte medføre økonomiske 
konsekvenser. Ligeledes bør Danmark tage en ledende rolle i EU for at sikre 
en samlet europæisk modreaktion imod det kinesiske regimes ageren. 
 
Feministisk udenrigspolitik 
Lige rettigheder og muligheder er en grundsten i Radikale Venstres politik. 
Kampen for ligestilling mellem kønnene er og har længe været en 
grundlæggende liberal værdi. Radikale Venstre ønsker derfor, at Danmark 
gennem en ligestillingsorienteret udenrigs- og udviklingspolitik skal bidrage 
til, at undertrykte kvinder, mænd og LGBTQI personer verdenen over sikres 
øget ligestilling og muligheder. En dansk ligestillingsorienteret udenrigs- og 
udviklingspolitik kan oplagt tage udgangspunkt i den ligestillingsorienterede 
udenrigspolitik, som Sverige har anlagt. Strategien betyder, at kvinders 
rettigheder og muligheder bliver prioriteret højt på alle niveauer i udenrigs- 
og udviklingstjenesten. Årsagen er indlysende. Først og fremmest har 
Danmark en pligt til at intensivere kampen for lige rettigheder i en verden, 
hvor alt mange fortsat i alt for stort omfang er udsatte udelukkende pga. 
deres køn, baggrund eller seksuelle orientering. Ydermere er lige rettigheder 
og muligheder en af de grundlæggende forudsætninger for at fremme en 
velstående og sikker verden. 
 
Internationalt samarbejde efter COVID-19 
COVID-19 krisen har lært os, at det internationale samarbejde på mange 
områder stadig har det svært når det drejer sig om at modstå og håndtere 
globale kriser. 
Når en pandemi truer hele Europa må EU stå sammen og sikre at der er 
kapacitet til at bekæmpe sygdommen. Radikale Venstre mener derfor, at EU 
skal have en samlet strategi for håndtering af pandemier, der sikrer 
tilstrækkelige ressourcer og koordination mellem EU's institutioner og 
medlemslandene. 
COVID-19 krisen har lært os, at regeringer kan misbruge en kritisk situation 
til at begrænse befolkningernes frihedsrettigheder og indskrænke den 
demokratiske kontrol med magthaverne. Radikale Venstre mener, at 
bekæmpelse af globale sundhedskriser aldrig må stå over fundamentale 
retsstatsprincipper. 
Når der på et tidspunkt bliver udviklet en vaccine mod COVID-19, er der 
risiko for at den patenteres og prissættes så kun nogle lande har adgang og
33 
 
råd til at betale for den. Radikale Venstre mener, at en vaccine skal stilles til 
rådighed for alle lande og til en pris som alle kan betale. 
Når nogle lande bruger henvisninger til national suverænitet som betingelser 
for at give adgang til data, der er relevante for bekæmpelse af pandemier, er 
dette udtryk for en forældet og egoistisk tankegang, da global 
smittespredning ikke respekterer landegrænser. Radikale Venstre mener 
derfor, at det internationale samfund bør fordømme lande, som ikke frit deler 
viden, der kan bekæmpe pandemien. 
 
Social- og udlændingepolitik 
Genindfør fattigdomsgrænsen 
Radikale Venstre bekymres over fattigdom i Danmark, og mener at der skal 
genindføres en officiel fattigdomsgrænse. Det er nødvendigt for at kortlægge 
af omfanget af fattigdom, og fattigdomsgrænsen skal desuden bruges som 
udgangspunkt for handleplaner for at nedbringe fattigdom i Danmark. 
 
Uddannelse skal tælle med i en ansøgning om 
opholdstilladelse 
I Radikale Venstre ønsker vi, at i forbindelse med ansøgning om permanent 
opholdstilladelse, at uddannelse tæller med som beskæftigelse. Dertil 
ønsker vi, at deltidsarbejde tæller med som en procentvis sats i forhold til 
fuld tid. 
 
Kompensation til borgere, der har modtaget forkerte 
afgørelser på socialområdet 
Radikale Venstre vil arbejde for indførelse af en mulighed for at kompensere 
borgere, der har modtaget forkerte afgørelser på socialområdet for at sikre 
retssikkerheden på socialområdet. 
Det har på nuværende tidspunkt ingen konsekvenser for kommunerne, når 
de laver fejl eller træffer ulovlige afgørelser. Tværtimod kan der være 
økonomiske fordele for kommunerne ved at træffe forkerte afgørelser. For 
mens sagerne behandles i Ankestyrelsen, hvilket kan tage mellem 6 
måneder og 2 år, så modtager borgeren som udgangspunkt ingen hjælp, og 
imens sparer kommunen udgiften til hjælpen. Såfremt der blev indført et 
økonomisk incitament for kommunerne til at træffe rigtige afgørelser første 
gang, ville dette kunne bidrage til at styrke borgernes retssikkerhed.
34 
 
Forenkling af Socialloven 
Radikale Venstre skal arbejde for en forenkling af Socialloven. 
Hvert år træffer kommunerne tusindvis af afgørelser om sociale ydelser og 
anden form for støtte efter reglerne i den socialretlige lovgivning. 
Afgørelserne er imidlertid ofte behæftet fejl, herunder også alvorlige fejl og 
mangler som kan føre til omgørelse, når afgørelserne påklages til 
Ankestyrelsen. 
Manglende kvalitet i sagsbehandlingen kan få afgørende betydning for de 
mange borgere, som i en kortere eller længere periode af deres liv har 
behov for økonomiske ydelser eller anden form for offentlig hjælp til at klare 
sig, men som mødes med manglende retssikkerhed i processen og ofte 
også en mangelfuld eller fejlagtig afgørelse. 
En væsentlig årsag til den dårlige kvalitet i sagsbehandlingen er det 
komplekse regelsæt, herunder ikke mindst omfattende lovgivning, der 
hyppigt ændres. 
 
Uafhængigt flygtningenævn 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Flygtningenævnet adskilles formelt fra 
Udlændinge- og Integrationsministeriet og udvides med medlemmer udpeget 
fra henholdsvis Udenrigsministeriet, Dansk Flygtningehjælp og fra et juridisk 
fakultet. 
 
Modernisering af au pair-ordningen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at au pair-ordningen i Danmark 
moderniseres til en reel ordning for kulturudveksling, parallelt med at der 
etableres en egentlig husarbejder-ordning. 
Radikale Venstre vil derfor angående au pair-ordningen arbejde for: 
• At ordningen gøres 1-årig frem for 2-årig 
• At opholdstilladelsen tilknyttes au pairen, og ikke knyttes til værtsfamilien 
som det er i dag 
• At det er godkendte bureauer, der skal formidle kontakten mellem au 
pairen og værtsfamilien 
• At sænke aldersgrænsen for, hvem der kan være au pair, fra højst 30 til 
højst 25 år
35 
 
Parallelt vil Radikale Venstre arbejde for en erhvervsordning, hvor 
aflønningen kommer på niveau med en relevant dansk mindsteløn, fraregnet 
værdien af kost og logi. 
 
 
Retspolitik 
Fængsel kan aldrig være et mål i sig selv 
Radikale Venstre mener brugen af fængselsstraf alene som udtryk for 
retsfølelse er kortsigtet og ikke kan stå alene. Et væsentligt formål med straf, 
må være at sikre rehabilitering og forebygge recidivitet. Radikale Venstre 
mener, at større økonomisk lighed og en indsats i ungdomsårene medvirker 
til at forebygge kriminalitet. Radikale Venstre går ind for øget brug af 
samfundstjeneste og fodlænke, hvor den dømte kan fortsætte med arbejde 
og studie under afsoning. Ved fængselsstraffe skal der gives mulighed for 
uddannelse og når straffen er udstået gældssanering. Fængsler skal have 
de nødvendige ressourcer for at sikre indsatte værdige forhold og de 
ansattes tryghed. 
 
Afskaf isolationsfængsling 
Radikale Venstre vil afskaffe isolationsfængsling som disciplinærstraf i 
danske fængsler. 
 
Sæt grænser for brugen af visitationszoner
Radikale Venstre vil arbejde for, at det kræver en dommergodkendelse at 
indføre en visitationszone og at der skal være en proportional tidsmæssig og 
geografisk afgrænsning for visitationszonen. 
 
Afkriminaliser narkotika 
Radikale Venstre ønsker en afkriminalisering af alle narkotiske stoffer, 
hvorved det fortsat vil være ulovligt at sælge narkotika, men at besiddelsen 
bliver afkriminaliseret. Den nuværende restriktive lovgivning på området har 
spillet fallit, samtidig med at den ikke hjælper de udsatte stofmisbrugere. 
En afkriminalisering af narkotiske stoffer skal følges op af en massiv 
satsning på bl.a. behandlingstilbud, rehabiliteringstilbud og forebyggelse af 
stofmisbrug. En stofmisbruger skal udelukkende betragtes ud fra et socialt 
og sundhedsfagligt perspektiv, hvor fokus skal være på, at de sociale 
myndigheder finder ud af, hvorledes den pågældende borger hjælpes bedst 
muligt.
36 
 
Andet 
Valgudtalelse, kommunal- og regionsrådsvalget 2021 
Tænk nyt – tænk med – tænk lokalt 
Vi lever i en tid, hvor en klimakrise længe har raset, og en virus først har 
tvunget os i knæ og nu truer med at sende hele verden ud i en økonomisk 
krise. 
Men kriserne giver også grobund for nyt mod. Vi har set, at vi kan tage hånd 
om store udfordringer, når vi gør det sammen. Vi har lært, at vores 
handlinger kan betyde forskellen på liv og død. At vilje og tillid kan sætte 
vores sundhedsvæsen i stand til at gennemføre nærmest uoverkommelige 
opgaver. 
Vi har igen oplevet, at vi selv bestemmer, hvilket Danmark vi ønsker at 
være. 
Radikale Venstre kæmper for et grønt, frit og stærkt Danmark. Et Danmark, 
hvor mennesker både kan være dem de er, og være noget for nogen. Vi 
sætter fokus på det nære lokalsamfund, hvor livet leves, og hvor tilliden til 
egne og fælles muligheder er drivkraften i det, der samtidig er en global 
virkelighed. Vi vil vove at tænke nyt og finde nye løsninger og nye veje 
sammen. Derfor siger vi: Lad os gentænke politik, så vi kan skabe den 
forandring, folk sukker efter. 
Vi tror på en bedre fremtid for vores regioner, byer, landsbyer og 
landdistrikter. Stilstand rækker ikke. Vi kan og vil påvirke fremtiden ved at 
stille os i spidsen for lokale forandringer i samarbejde med både borgere, 
arbejdspladser og civilsamfund. For velfærd er ikke alene vuggestuens, 
skolens eller sygehusets ansvar, men et fælles og meget meningsfuldt 
ansvar. 
For os handler kommunal- og regionsrådsvalget derfor også om at styrke 
tilliden mellem borgere og politikere. Vi vil styrke menneskers muligheder for 
at leve værdige og meningsfulde liv i balance med naturen og egne værdier 
og med en tro på, at politik kan gøre morgendagen bedre end i går. Skal det 
lykkedes, skal hverdagen fungere, uanset om man er stærk eller udsat, hvor 
man bor, og hvor meget man tjener. Både sundhedsvæsnet og den nære 
velfærd skal være i orden i alle dele af landet.  
Derfor går vi til valg på at gøre alle landets 5 regioner og 98 kommuner både 
grønnere, friere og stærkere. 
VI VIL ET GRØNT DANMARK 
For grøn betyder nu. Klimaforandringer og ødelæggelsen af naturen buldrer 
afsted uden tilstrækkeligt politisk modsvar. Grøn omstilling kræver lokal 
handling nu, og vi kan gøre en forskel gennem nytænkning og samarbejde, 
både når det kommer til indkøb, byggeri, energi, transport og lokal
37 
 
infrastruktur. Alle kommuner og regioner både kan og skal tænke grønnere. 
Og radikale folkevalgte er garanten for, at det vil ske. 
Grøn betyder mangfoldig: Naturen er i krise og har brug for en hjælpende 
hånd til at blive vild og mangfoldig igen. Vi skal have parker, byhaver og 
stier, vi kan vandre i og på. Men vi skal også turde tænke nyt, så den helt 
vilde natur kommer tilbage. Så der i alle kommuner, uanset hvor 
tætbebyggede de er, er både dyr, insekter, vilde planter og et liv, der er 
større end blot os mennesker. Også tæt på de områder, hvor vi bor og 
færdes. 
Grøn betyder ren: Vores luft, vand og jord skal være fri for farlige partikler, 
pesticider og kemikalier. At kunne drikke ufiltreret vand fra hanen er en 
gave, som kræver, at vi tager kampen mod forurening alvorligt, og sørger for 
at få renset efter tidligere tiders fejltagelser. Det gælder også kampen mod 
partikelforurening fra biler og brændeovne, og det gælder både for erhverv, 
private og kommunens eller regionens egne aktiviteter. For Radikale Venstre 
er prioriteten derfor klar, og vi sætter aldrig kortsigtede hensyn over rent 
vand og ren luft. 
VI VIL ET FRIT DANMARK 
For fri betyder lige: Vi tror på, at alle har lige værd. Uanset baggrund. Frie til 
at forme eget liv og egne meninger. Fri til at være borger i Danmark på hver 
sin måde. Fri til at skabe, opleve og være en del af fællesskabet i det lokale 
kultur- og fritidsliv. Et kulturliv, hvor vi vil prioritere både det bredt 
inddragende og det, der tør tænke nyt og vække debat. For kultur og 
kulturelle fællesskaber er ikke en luksus, som man måske kan få råd til, når 
alt det andet er betalt. Kultur er af afgørende værdi i sig selv. 
Fri betyder tryg: En ny virus ændrede for en stund vores syn på sygdom og 
skabte stor utryghed. Men vores fælles kamp for at bremse pandemien har 
også skabt håb. Håb om, at vi sammen kan håndtere nye sygdomme hurtigt 
og effektivt. At vi kan skabe det sundhedsvæsen, vi ønsker. Radikale 
Venstre vil sikre alle lige adgang til et sundt liv og til et stærkt 
sundhedsvæsen. Det betyder adgang for alle borgere til en behandling af 
høj kvalitet i alle dele af landet med hånd om de udsatte og frihed til de 
selvhjulpne. Det betyder en stærkere forebyggende og tidlig indsats på alle 
områder, og det betyder mere nær pleje tættere på borgerne, samt en større 
tryghed i overgangene fra det nære til det specialiserede.  
Fri betyder glad: Vi kæmper for glade børn. Frie til at lege, frie til at lære. 
Ingen mavepine, når der vinkes farvel i vuggestue og børnehave. Frie unge, 
der står ved, hvem de er, og tør sige deres mening højt. Uden at angst og 
præstationspres tynger. Vi kæmper for skoler med faglig udvikling og frihed 
til lokal nytænkning. Højere til loftet i klasseværelset, mere bevægelse, 
masser af nysgerrighed. Det kræver ressourcer til bedre normeringer i 
daginstitutionerne, til stærke folkeskoler og ungdomstilbud. Og indimellem 
kræver det prioriteringer, hvor vi altid vil sætte børnenes og de unges 
velfærd, udvikling og læring først.
38 
 
VI VIL ET STÆRKT DANMARK 
For stærk betyder omsorg. En god start på livet med mere omsorg til udsatte 
børn. For et sundt liv starter med en sund opvækst. Vi skal give en stærk 
støtte til udsatte familier, og sikre ordentlige vilkår for de børn, der i dag ikke 
kan bo hos deres forældre. De ældre, handicappede og deres pårørende 
skal have en ordentlig hjælp og støtter, uanset hvor de bor, og hvilke 
udfordringer de har. Vi vil samtidig styrke samarbejdet om forebyggelse og 
rehabilitering, så vi ikke taber sårbare mennesker på gulvet. 
Stærk betyder fællesskab: Vi kæmper for at skabe nye arbejdspladser, gode 
rammevilkår for erhvervslivet og flere lokale iværksættere. For en 
bæredygtig økonomi. Vi kæmper for, at vores arbejdsfællesskab bliver bedre 
til at rumme de mennesker, der i dag falder uden for. Vi kæmper for stærke 
boligområder med liv og engagement uden forskelsbehandling. For stærke 
landsbyer med sammenhold og udvikling. I en fælles meningsfuld indsats 
sammen med borgere, virksomheder og institutioner. 
Stærk betyder åben: Vi kæmper for nytænkende inddragelse og dialog med 
borgere og virksomheder. Med borgerskab gennem åbne demokratiske 
processer og reel borgerinddragelse i både regioner og kommuner. Såvel 
når der skal spares, lukkes eller flyttes ud, som når der er mulighed for at 
gøre mere end i dag. For borgerne ved godt, hvor skoen trykker og 
institutionerne ved godt, hvor vi kan gøre tingene mere effektivt. Og vi har 
tillid til både borgere og velfærdsmedarbejdere. For uden den tillid giver 
politik slet ikke mening.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2019.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/0o3hotni/vedtagne_resolutioner_2019.pdf

1 
15-09-2019 
Resolutioner vedtaget på Radikale Venstres  
landsmøde 14.-15. september 2019 
 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 3 
Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver ............................ 3 
Økonomi og skat ........................................................................................... 3 
Sund dansk økonomi afgørende for Radikale Venstre................................ 3 
Øg grundskylden ......................................................................................... 3 
Introduktion af skat på finansielle transaktioner........................................ 4 
En moderne og forenklet kommunal udligningsordning ............................ 4 
Kommunerne skal stå for inddrivning af ubetalt ejendomsskat ................. 4 
For blandet by - mod boligspekulation ....................................................... 4 
Loft på kviklån ............................................................................................. 5 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 5 
Styrk regionerne! ........................................................................................ 5 
Drop opholdskravet .................................................................................... 5 
Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen .................................. 5 
Afvikling af 1000 kr. sedlen ......................................................................... 6 
Børn, unge og uddannelse ........................................................................... 6 
Talblindhed sidestilles med ordblindhed .................................................... 6 
Konfirmation ud af folkeskolen ................................................................... 6 
Miljø, klima og trafik ...................................................................................... 6 
Radikale Venstre vil aktivt arbejde for indførelsen af 
klimabonusordningen, Carbon Fee and Dividend (CFD) i EU ...................... 6 
Generationsforureninger er et nationalt ansvar ........................................ 7 
Udvikling af et bæredygtigt BNP; BBNP ...................................................... 7 
Beskatning på drivhusgasser ....................................................................... 7 
Planer for råstofindvinding ......................................................................... 7
2 
Styrkelse af offentlig transport i landdistrikter og mindre bysamfund ...... 8 
2+1 veje ....................................................................................................... 8 
Vidensbaseret tilgang til dyrkning af GMO ................................................. 8 
Radikale Venstre vil understøtte folkeskolens og 
ungdomsuddannelsernes arbejde med bæredygtighed ............................. 8 
Adgang til toiletter på alle større stationer ................................................ 9 
EU og udenrigspolitik ................................................................................... 9 
Det humanitære forsvar ............................................................................. 9 
Blødt Brexit og ambitiøs frihandelsaftale med UK ...................................... 9 
Hormuz-indsats kræver folkeretligt grundlag ........................................... 10 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 10 
Adgang til billige boliger i landets kommuner .......................................... 10 
Styrk Danmarks indsats i kampen mod menneskehandel/kvindehandel . 10 
Retspolitik .................................................................................................... 11 
Afskaf grænsekontrollen ........................................................................... 11 
Indholdet af den private straffeattest skal tilpasses for større relevans .. 11 
Beskyt børns ret til intenderede forældre ................................................ 11 
Radikale Venstre vil sænke grænsen for indberetning af partistøtte til 
10.000 kroner ............................................................................................ 11 
Lad forældelsesfristen i partistøtteloven gælde fra offentliggørelse af 
indberetning .............................................................................................. 12 
Radikale Venstre ønsker en uafhængig kontrolinstans overfor brud på 
partistøtteloven ........................................................................................ 12 
Aktualitetsresolutioner ............................................................................... 12 
Luk Kashmir op og giv befolkningen en stemme igen .............................. 12
3 
Demokrati og frihed 
Åbenhed om offentlige midler til kongehusets opgaver 
Kongehuset modtager offentlige midler til at varetage de opgaver, som bl.a. 
fremgår af grundloven. Den nuværende lovgivning gør det svært for 
offentligheden at gennemskue omfanget og forbruget af disse midler. 
Radikale Venstre mener, at der skal være åbenhed om de offentlige midler 
som benyttes til at drive kongehuset. Adgang til fakta er forudsætning for en 
demokratisk debat om midlernes tilstrækkelighed i forhold til de opgaver som 
varetages. 
Danmark og kongehuset er bedst tjent med en faktabaseret og lødig debat 
om kongehusets forbrug af offentlige midler. 
Radikale Venstre mener at kongehusets fritagelse for, indkomstskat, 
registreringsafgifter og grønne afgifter bør afskaffes eller gøres transparent. 
Civillisteloven og årslistelovene bør revideres, således der er åbenhed om 
midlernes forbrug. 
Der bør etableres et egentligt samlet offentligt budget for drift af kongehuset, 
hvor indirekte og ikke-transparente tilskud medregnes.
 
Økonomi og skat 
Sund dansk økonomi afgørende for Radikale Venstre 
Radikale Venstre vil fortsat stå vagt om en sund økonomi på både kort og 
langt sigt. For at kunne få råd til ønskede forbedringer af velfærden vil vi 
derfor fortsat arbejde for reformer og initiativer, der kan øge 
arbejdsudbuddet og produktiviteten samt sikre vækst i dansk økonomi.
 
Øg grundskylden 
Radikale Venstre ønsker et nyt skattesystem, hvor skatten på arbejde 
sænkes til gengæld for en tilsvarende forhøjelse af skatterne på fx 
forurening og fast ejendom. Derfor vil Radikale Venstre arbejde for, at 
undergrænsen på grundskyldspromillen genoprettes, og at loftet over 
samme som minimum føres tilbage til niveauet før boligskatteaftalen fra 
2017.  
Det er nødvendigt af særligt tre årsager: 
1. For at forhindre, at vi igen står i en situation, hvor man kan tjene mere 
på et eje en bolig end på at arbejde. 
2. For at bidrage til en afdæmpet prisudvikling på boligmarkedet til gavn for 
nye købere.
4 
3. For at modvirke den geografiske skævvridning af boligmarkedet, der 
forsages af store fald i boligpriserne udenfor de store byer og markante 
prisstigninger i og omkring særligt de fire største byer
 
Introduktion af skat på finansielle transaktioner 
Radikale Venstre vil arbejde for indførelsen af en skat på finansielle 
transaktioner, i første omgang på europæisk plan, for at dæmpe de 
kortsigtede spekulationer, afbøde fremtidige finansielle kriser og fremskaffe 
hårdt tiltrængt finansiering til klimaindsatsen ikke mindst i verdens fattige 
lande.
 
En moderne og forenklet kommunal udligningsordning 
Radikale Venstre ønsker en udligningsreform, der forenkler og moderniserer 
den mellemkommunale udligning, så den bliver mere fair og sikrer 
kommunerne væsentligt samme mulighed for at levere kernevelfærd af høj 
kvalitet til borgerne. 
Postnummer og kommunegrænse skal ikke afgøre, om du som borger har 
adgang til kernevelfærd af høj kvalitet – i dagtilbud, skole, ældrepleje og 
sociale tilbud – og får de samme muligheder og retssikkerhed. Når 
uligheden øges, går det ud over den grundlæggende tillid, som er Danmarks 
byggesten. 
Radikale Venstre ønsker kort sagt, at udligningsordningen skal fungere, som 
den egentlig er tænkt.
 
Kommunerne skal stå for inddrivning af ubetalt 
ejendomsskat 
Radikale Venstre vil arbejde for, at den succesfulde men midlertidige løsning 
med at kommunerne står for at inddrive borgernes ubetalte ejendomsskatter, 
skal gøres permanent.
 
For blandet by - mod boligspekulation 
Hvis de store byer ikke kun skal være for de rige, har kommunerne brug for 
flere værktøjer til at bevare den blandede by. Mange investorer, herunder 
udenlandske kapitalfonde, har i de seneste år købt massivt op af 
ejendomme, især i hovedstaden. Der spekuleres i den gamle boligmasse, 
fordi lovgivningen tillader det. 
Radikale Venstre vil som minimum gøre det muligt for den enkelte 
kommunalbestyrelse at suspendere §5, stk. 2 i boligreguleringsloven og
5 
derved forhindre de meget dyre renoveringer som driver huslejeniveauet op. 
Det skal ske uden at boligreguleringsloven og dermed huslejenævnet sættes 
ud af kraft lokalt. Planloven slår ikke til, hvis kommunerne vil fastholde og 
fremme den blandede by med plads til en bred beboersammensætning.
 
Loft på kviklån 
Radikale Venstre ønsker at sætte et loft over renterne på kviklån ved at 
sætte en topgrænse for ÅOP.
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Styrk regionerne! 
Regionerne i Danmark skal styrkes, udvikles og tilføres flere opgaver. De 
nuværende hovedområder - sundhed, regional udvikling og socialområdet – 
skal revitaliseres og suppleres med opgaver inden for regional 
planlægning, klimasikring, natur og miljø, uddannelsesområdet, infrastruktur 
og kollektiv trafik. 
Særskilt skal socialområdet tilføres øgede kompetencer. Hermed menes, at 
Regionen skal sikre en øget grad af specialisering for en række 
borgergrupper, som kommunerne har vanskeligt ved at mestre i dag. 
Regionerne skal have skatteudskrivningsretten tilbage.
 
Drop opholdskravet 
Radikale Venstre går ind for at afskaffe opholdskravet. Ret til dagpenge skal 
gælde uanset eventuelt ophold uden for EU/EØS, hvis de øvrige betingelser 
ellers er opfyldt.
 
Flyt de civile registreringer fra kirken til kommunen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det kun er offentlige myndigheder der 
foretager de civile registreringer, som fødsler, dåb og dødsfald samt 
udsteder juridisk gyldige ægteskaber. 
Her mener Radikale Venstre at man med fordel kan se på den sønderjyske 
model hvor de civile registreringer er varetaget af offentlige myndigheder.
6 
Afvikling af 1000 kr. sedlen 
Radikale Venstre vil arbejde for en afskaffelse af 1000 kr. sedlen. I et 
samfund som mere og mere går over til elektroniske transaktioner, er der 
ikke længere behov for brug af sedler af så stor påtrykt værdi.
 
Børn, unge og uddannelse 
Talblindhed sidestilles med ordblindhed 
Radikale Venstre foreslår at dyskalkuli sidestilles med dysleksi, så børn der 
lider af talblindhed får hjælp med en indsats svarende til den, der tilbydes 
ordblinde børn.
 
Konfirmation ud af folkeskolen 
Radikale Venstre mener ikke at konfirmationsforberedelse er en del af 
folkeskolens primære virke og dette derfor bør ligge udenfor skoletiden, 
sammen med andre fritidsaktiviteter. 
Radikale Venstre mener derfor, at kommunerne skal fritages fra alt ansvar 
for at planlægge og organisere konfirmationsforberedelse.
 
Miljø, klima og trafik 
Radikale Venstre vil aktivt arbejde for indførelsen af 
klimabonusordningen, Carbon Fee and Dividend (CFD) i EU 
Radikale Venstre vil via EU og med oplysning af befolkningen aktivt arbejde 
for indførelsen af klimabonusordningen, CFD. 
Målet er: 
- At få indført ordningen i EU, som et supplement til øvrige klimatiltag. 
- At øge tempoet i afviklingen af brugen af fossile brændstoffer. 
- At søge konsensus om en fælles bæredygtig udvikling i kampen mod 
klimaforandringerne på tværs af partiskel og interesser. 
En målrettet indsats for CFD i EU skal ikke ses som en afvisning af 
ordningen på nationalt plan. Dette er udelukkende for at fokusere indsatsen 
dér, hvor den vil gøre den største forskel.
7 
Generationsforureninger er et nationalt ansvar 
Radikale Venstre ønsker, at der i samarbejde mellem staten og regionerne 
udarbejdes en samlet plan for løsningen af oprensning efter 
generationsforurening.
 
Udvikling af et bæredygtigt BNP; BBNP 
Radikale Venstre vil arbejde for at få nedsat en national arbejdsgruppe, der 
skal levere oplæg til målemetoder, der gør det muligt at inddrage 
bæredygtighed og velfærd i et kommende Bæredygtigt Brutto National 
Produkt, BBNP. 
Arbejdsgruppens opgaver skal omfatte, men ikke nødvendigvis være 
begrænset til: 
- Cirkulær økonomi 
- Klima, herunder CO2-reduktion set i forhold til økonomiske vækstkrav 
- FN’s Verdensmål 
- Arbejde inkl. arbejdstidsforhold og arbejdsløshed 
- Sundhed (fysisk og psykisk) 
- Infrastruktur 
Erfaringer fra andre lande, der har arbejdet med lignende tiltag, skal indgå i 
overvejelserne. 
Arbejdsgruppen skal vurdere, hvordan vi mest hensigtsmæssigt kan 
inddrage bæredygtighed og velfærd og ved undersøgelsens afslutning 
levere et katalog med anbefalinger til målemetoder samt beskrivelse af 
fordele og ulemper ved disse. Kataloget skal danne baggrund for politiske 
beslutninger såvel nationalt som i EU.
 
Beskatning på drivhusgasser 
Radikale Venstre vil arbejde for en beskatning af CO2 og andre 
drivhusgasser. Denne beskatning skal svare til den skade, som udledningen 
har haft på klimaet. Ved at have en sådan skat vil man give virksomheder et 
incitament til at producere så klimavenligt som muligt, da det dermed også 
vil blive økonomisk billigere grundet. 
 
Denne beskatning ville være optimal at indføre på EU-plan, hvorfor 
hovedformålet må være at arbejde for at få en beskatning der.
 
Planer for råstofindvinding 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der fremover etableres planer for 
råstofindvinding, der i højere grad tager udgangspunkt i en samlet national 
løsning, end det er tilfældet på nuværende tidspunkt. Opgaven skal fortsat
8 
varetages af regionerne, men rammerne bør gennemgås med henblik på at 
sikre, at det bliver de miljømæssigt og økonomisk mest fornuftige løsninger 
ud fra et nationalt perspektiv, der bliver taget i brug. Herunder hører også, at 
der indtænkes størst mulig grad af genanvendelse af øvrige egnede 
materialer, fx byggeaffald.
 
Styrkelse af offentlig transport i landdistrikter og mindre 
bysamfund 
Radikale Venstre ønsker at kommuner og regioner via statslig finansiering 
styrker tilbuddene i den offentlige transport i landdistrikter og de mindre 
bysamfund i hele Danmark. 
Dette kan være ved brug af fleksibel og tilpasset ‘flex-trafik’ (ex. tilkalde-
‘bus’, tilmelde-løsninger, m.m.), som kan sikre at også børn og voksne 
udenfor de store byer, uden mulighed for at bruge egen bil, kan 
transporteres hurtigt og effektivt til og fra uddannelse, job, fritidsinteresser, 
m.m. 
Tilpasset kollektiv trafik vil også være mere klima- og miljøvenligt og der skal 
åbnes for at man kan eksperimentere med lokale løsninger.
 
2+1 veje 
Radikale Venstre vil arbejde for 2+1 veje på vejstrækninger, hvor 
trafiktætheden taler herfor.
 
Vidensbaseret tilgang til dyrkning af GMO 
Radikale Venstre vil arbejde for en nuanceret vidensbaseret tilgang til 
dyrkelse og anvendelse af genmodificerede organismer (GMO). Lovgivning 
om GMO skal ikke være baseret på ubegrundet frygt for afgrøderne, men på 
et balanceret syn, der ser på fordele og ulemper, og som inkluderer 
miljømæssige konsekvenser, fødevaresikkerhed, produktionsmetoder mm.
 
Radikale Venstre vil understøtte folkeskolens og 
ungdomsuddannelsernes arbejde med bæredygtighed 
Kommende generationer skal vokse op med indsigt i og forståelse for 
bæredygtighed. Radikale Venstre vil understøtte det arbejde, der allerede 
gøres i folkeskolen og på landets ungdomsuddannelser for at inddrage 
bæredygtighed i undervisningen.
9 
Adgang til toiletter på alle større stationer 
Radikale vil arbejde for en øremærket statslig bevilling til at kunne sikre 
adgang til toiletter ved alle større togstationer.  Adgangen skal ikke 
nødvendigvis være gratis, men må ikke være begrænset til trængende, som 
har adgang til digitale betalingsmidler. 
Større stationer kan forstås som stationer, der enten ligger i større byer, eller 
hvor der er mange daglige rejsende, plus eventuelt stationer hvor der ofte er 
lang ventetid på grund af skift mellem transportsystemer. 
 
EU og udenrigspolitik 
Det humanitære forsvar 
Radikale Venstre ønsker at omdanne Forsvarets internationale engagement 
til en langt mere humanitært fokuseret indsats, end hvad den er i dag. Den 
efterfølgende indsats for at genopbygge sammenbrudte stater eller 
stabilisere skrøbelige samfund efter en militær intervention er mindst ligeså 
vigtig, som interventionen i sig selv. En ting er det medmenneskelige aspekt 
i at hjælpe med genopbyggelsen af lokalsamfund i lande, hvor vi og vores 
allierede engagerer sig militært. En anden ting er, at det er langsigtet 
sikkerhedspolitik, som bekæmper opstanden af vakuum, hvorfra 
terrororganisationer kan udføre angreb på vores egen nation og andre 
NATO-medlemslande. 
Derfor mener Radikale Venstre at der bør tilføjes et beløb tilsvarende 0,1% 
af BNP til Forsvarets freds- og stabiliseringsfond. Disse midler skal medvirke 
til at understøtte ovennævnte kapacitetsopbygning og dybere integrere 
dansk udviklingsarbejde i de internationale operationer, som danske styrker 
deltager i.
 
Blødt Brexit og ambitiøs frihandelsaftale med UK 
Et hårdt Brexit vil have katastrofale økonomiske konsekvenser for hele 
Europa, herunder Danmark, og ikke mindst for Storbritannien selv. Radikale 
Venstre mener derfor, at alle parter har en interesse i at undgå et hårdt 
Brexit. 
Efter halvandet års forhandlinger indgik Storbritanniens regering og EU i 
november 2018 en udtrædelsesaftale. Radikale Venstre bakker fuldt og helt 
op om udtrædelsesaftalen og ønsker ikke at genåbne aftalen, som giver et 
solidt og gensidigt fordelagtigt grundlag for at håndtere Storbritanniens exit 
fra EU. Det er afgørende, at Brexit sker på en måde, som alle resterende 
EU-lande kan bakke op om. 
Når Brexit er en realitet, ønsker Radikale Venstre hurtigst muligt at få 
forhandlet en ambitiøs, gensidigt fordelagtig frihandelsaftale i stand mellem 
EU og Storbritannien - under hensyntagen til, at Storbritannien fremover vil
10 
være at betragte som et tredjeland. Et tæt, frugtbart og fortroligt fremtidigt 
samarbejde mellem EU og Storbritannien er i hele Europas interesse.
 
Hormuz-indsats kræver folkeretligt grundlag  
Radikale Venstre ønsker ikke, at Danmark skal deltage i en flådeindsats ved 
Hormuz-strædet uden, at der er et klart folkeretligt grundlag, forankret i FN-
pagten, og EU opbakning om en evt. mission. En amerikansk eller britisk 
ledet indsats uden bred international opbakning vil uundgåeligt føre til 
eskalation af konflikten, og Radikale Venstre ønsker i stedet med alle midler 
at de-eskalere konflikten, og så længe danske skibe ikke er blevet opbragt 
eller chikaneret på anden vis, vil en dansk militær indsats uden folkeretligt 
grundlag kun bidrage til unødig eskalation.
 
Social- og udlændingepolitik 
Adgang til billige boliger i landets kommuner 
Mange års udvikling i boligmarkedet har medført, at mange dårligt stillede 
borgere er flyttet til de socialt dårligst stillede kommuner. Dette sker bl.a. 
pga. adgang til billigere boliger i disse kommuner, samt vanskelig adgang til 
billige boliger i andre kommuner.  
De stærke koncentrationer af dårligt stillede borgere i enkelte kommuner 
medfører en uhensigtsmæssig social og økonomisk ulighed. Uligheden 
påvirker mulighederne for lokal vækst og udvikling i de kommuner, som har 
flest dårligt stillede borgere. Det udfordrer tillige det sociale arbejde.  
Radikale Venstre ønsker en langsigtet indsats for, at dårligt stillede borgere 
kan bosætte sig over hele landet og på tværs af kommunerne. Dette skal 
medvirke til at begrænse den sociale og økonomiske ulighed mellem 
kommunerne, skabe bedre grundlag for det sociale arbejde, samt sikre 
landet er i bedre balance.
 
Styrk Danmarks indsats i kampen mod 
menneskehandel/kvindehandel 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark med en offer-centreret tilgang 
styrker sin nationale og internationale indsats i kampen mod 
menneskehandel generelt og kvindehandel specifikt, så Danmark senest 
med udgangen af indeværende valgperiode er genindtrådt i rækken af 
såkaldte, tier 1 lande i U.S. State Department globale årlige Trafficking in 
Persons Report.
11 
Retspolitik 
Afskaf grænsekontrollen 
Radikale Venstre mener at den såkaldte midlertidige grænsekontrol allerede 
har stået for længe og bør afskaffes. 
Radikale Venstre er tilhængere af den frie bevægelighed i EU, 
Schengensamarbejdet og pasunionen vi har i norden, og mener at disse 
tiltag skal beskyttes da det er til gavn for Danmark at deltage i.
 
Indholdet af den private straffeattest skal tilpasses for 
større relevans 
Radikale Venstre ønsker at iværksætte en undersøgelse af indholdet i den 
private straffeattest, så der i højere grad indsættes et relevanskriterie for, 
hvilke oplysninger private virksomheder og offentlige myndigheder kan 
indhente om tidligere straffede. Radikale Venstre mener grundlæggende, at 
mennesker er i stand til at forbedre sig og kan blive en del af samfundet på 
vilkår med alle andre efter at have udstået deres straf.
 
Beskyt børns ret til intenderede forældre 
Radikale Venstre ønsker at muliggøre, at børn, som bliver født af 
surrogatmødre i udlandet hurtigt kan blive registreret som børn af begge 
intenderede forældre i Danmark. 
I dag er børn født af rugemødre i en sårbar situation, især under ulykkelige 
omstændigheder, når en af de intenderede forældre dør eller ved skilsmisse. 
Med baggrund i en forældet lovgivning fra 1986, diskriminerer Ankestyrelsen 
børn, som er født af udenlandske rugemødre, ved at nægte 
stedbarnsadoption til den ikke-fødende intenderede mor i heteroseksuelle 
forhold (også selv om intenderede mor er biologisk mor) eller den ikke-
genetiske far i homoseksuelle forhold, hvis der har været ydet kompensation 
til rugemoderen (herunder tabt arbejdsfortjeneste ved gravitetsrelateret 
sygefravær). Ankestyrelsen har nyligt fastlagt en retspraksis hvor 
intenderede forældre som udgangspunkt aldrig kan blive juridiske forældre. 
Og selv hvis der ikke har været kompensation, skal der gå mindst 2,5 år før 
stedbarnsadoption er mulig.
 
Radikale Venstre vil sænke grænsen for indberetning af 
partistøtte til 10.000 kroner 
Radikale Venstre vil ændre partistøtteloven og sænke grænsen for 
indberetninger af partistøtte til 10.000 kr. og gøre det lovpligtigt at oplyse 
bidragsyder og den fulde sum af alle donationer over 10.000 kr.
12 
  
Lad forældelsesfristen i partistøtteloven gælde fra 
offentliggørelse af indberetning 
Radikale Venstre foreslår, at forældelsesfristen for brud på 
partistøtteloven tæller fra offentliggørelse af indberetninger.
 
Radikale Venstre ønsker en uafhængig kontrolinstans 
overfor brud på partistøtteloven 
Radikale Venstre vil have at der etableres en uafhængig kontrolinstans, der 
skal lave revision på partiernes partistøtte-indberetninger. Kontrolinstansen 
skal have pligt til at politianmelde brud på partistøtte-loven.
 
Aktualitetsresolutioner 
Luk Kashmir op og giv befolkningen en stemme igen 
Radikale Venstre ser med stor alvor og bekymring på udviklingen i Kashmir. 
Der har i mere end en måned været lukket for internettet og 
telefonforbindelser og indført udgangsforbud. Lokale medier er lukket ned. 
Familier kan ikke kommunikere og tilkalde f.eks. akut lægehjælp. 
Dermed er det også umuligt for omverdenen at følge med i udviklingen, 
hvilket danner grundlag for stor bekymring for overholdelsen af de mest 
basale menneskerettigheder. 
Radikale Venstre opfordrer på den baggrund den indiske regering til at give 
hele befolkningen i Kashmir stemme igen ved at åbne for alle lukkede  
kanaler og respektere alle menneskerettigheder og opfordrer den danske 
regering til at arbejde for det samme bilateralt og gennem EU.


---

# [PDF] vedtagne-resolutioner-2018.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/ille2ji2/vedtagne-resolutioner-2018.pdf

1 
 
Resolutioner vedtaget på Radikale Venstres  
landsmøde 15.-16. september 2018 
Aktualitetsresolution .................................................................................... 4 
Ny tragedie truer i Syrien ............................................................................ 4 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 4 
Radikale Venstre står vagt om menneskerettighederne ............................ 4 
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol .......................................... 4 
Styrk Folketinget over for regeringen ......................................................... 5 
Antallet af lokalpolitikere bør øges ............................................................. 5 
Indfør karenstid for ministres overgang til visse jobs ................................. 5 
Radikale Venstre vil afskaffe anonyme donationer til partier og 
kandidater ................................................................................................... 5 
Opretholdelse af Danmarks Radio som Danmarks public service 
institution .................................................................................................... 6 
Opret et dansk ”Students at Risk”-program ............................................... 6 
Liberaliser flagregler ................................................................................... 6 
Beklædningsfrihed ...................................................................................... 6 
Økonomi og skat ........................................................................................... 7 
Bevar og styrk arveafgiften ......................................................................... 7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 7 
Styrk kernevelfærden .................................................................................. 7 
Større lighed i basal velfærd uanset bopæl ................................................ 7 
Ligestilling af mødres og fædres ret til barsel ............................................. 7 
Praktikpladser til elever på erhvervsuddannelserne .................................. 7 
Børn, unge og uddannelse ........................................................................... 8 
Større frihed til folkeskolerne ..................................................................... 8 
Dannelse i dansk uddannelse ...................................................................... 8 
Sociale normeringer .................................................................................... 8 
PPR som en fagligt rådgivende og behandlende enhed ............................. 8 
Styrk overgangen fra ungdomsuddannelse til videregående uddannelse . 9
2 
 
Styrket selvbestemmelse på de videregående uddannelser ...................... 9 
Lige adgang til videreuddannelse ............................................................... 9 
Sundhed og etik ............................................................................................ 9 
Velfungerende og sammenhængende elektroniske patientjournaler ....... 9 
Styrkelse af forebyggende sundhedsarbejde .............................................. 9 
Skattefinansieret tandpleje ....................................................................... 10 
Gratis HPV-vaccination – også til drenge .................................................. 10 
Bedre patientsikkerhed for brugere af alternativ behandling .................. 10 
Afskaf tolkegebyret ................................................................................... 10 
Gør frivillige rugemødre lovlige ................................................................ 11 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 11 
EU skal fortsat være verdens grønne supermagt ..................................... 11 
Mere natur i Danmark............................................................................... 11 
Fælles europæiske flyafgifter .................................................................... 11 
Gør de europæiske tog til et reelt alternativ ............................................ 12 
Styrk investeringer i grøn transport .......................................................... 12 
Forenklet organisering af offentlig transport ........................................... 12 
Antallet af døde pattegrise i danske svinebesætninger skal reduceres ... 12 
Totalforbud mod brug af neonikotinoider ................................................ 12 
Staten skal påtage sig ansvar for rensning ved Høfde 42 ......................... 12 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 13 
Danmark skal helt med i det europæiske samarbejde ............................. 13 
En fælles europæisk løsning på udfordringen med flygtninge og migranter
 .................................................................................................................. 13 
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone .............................................. 14 
Anerkend Palæstina som en selvstændig stat .......................................... 14 
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara ............................... 14 
Afskaf sommerhusreglen .......................................................................... 15 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 15 
Nedbring fattigdom i Danmark ................................................................. 15 
Danmark skal altid tage imod kvoteflygtninge fra FN ............................... 15 
Asylbørn skal have samme rettigheder som andre børn i Danmark ........ 15
3 
 
Asylbørnene ud af asylcentrene nu .......................................................... 15 
Støt 'skæve boliger' hele vejen ................................................................. 15 
Retspolitik .................................................................................................... 16 
Statsborgerskab til statsløse ..................................................................... 16 
Legaliser cannabis i en 3-årige prøveperiode i Danmark .......................... 16 
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsomhed ................. 16 
Kriminaliser uagtsom voldtægt ................................................................. 16 
Udvid klagefrist ved voldtægter fra 4 uger til 6 måneder......................... 16 
Juridisk forældreskab til flere end to forældre ......................................... 17 
Andet ............................................................................................................ 17 
Ambitiøs handleplan for FNs 17 verdensmål ............................................ 17 
Oprettelse af Kulturens Analyseinstitut .................................................... 17 
Nedlæg hjemmeværnet ............................................................................ 17 
Valgudtalelser .............................................................................................. 18 
Valgudtalelse vedr. det kommende folketingsvalg ................................... 18 
Et Europa der vil fremad – valgudtalelse EP ’19 ....................................... 19
4 
 
Aktualitetsresolution 
Ny tragedie truer i Syrien 
Verden står overfor en ny tragedie i Syrien. Hvis Assads regime, Rusland og 
Iran gør alvor af truslerne om et større angreb på provinsen Idlib, vil millioner 
af civile blive ramt, ikke mindst de internt fordrevne, der i forvejen er sårbare. 
Konsekvenserne vil være frygtelige og alle ansvarlige beslutningstagere ved 
det. 
Radikale Venstre fordømmer på det kraftigste de kyniske angreb på en i for-
vejen hårdt prøvet civilbefolkning. De ansvarlige i og uden for Syrien skal 
vide, at vi er mange politiske kræfter i hele verden, der vil vide at stille de an-
svarlige beslutningstagere for disse ugerninger til ansvar for deres handlin-
ger. Det gælder både de grusomheder og overgreb, der allerede er sket, og 
dem der måtte komme.  
Historien glemmer ikke. 
 
Demokrati og frihed 
Radikale Venstre står vagt om menneskerettighederne 
For den liberale bevægelse, der sætter individet i centrum, er menneskeret-
tighederne universelle og ukrænkelige. Menneskerettighederne skal sikre, at 
det enkelte individs frihed ikke kan knægtes af et flertal eller den til enhver 
tid siddende regering. Radikale Venstre ser derfor med stor alvor på de initi-
ativer i såvel Danmark som i resten af verden, der bringer disser rettigheder i 
fare.  
Når vi i Danmark oplever, at religiøse beklædningsstykker forbydes, og at 
asylansøgere nægtes adgang til vores grænser, knægtes de basale rettighe-
der, som vi har skrevet under på i FNs menneskerettighedserklæring. Når 
uafhængige medier og debattører i andre EU-lande bringes til stilhed, og 
domstolenes uafhængighed betvivles, er frihedsrettighederne og retsstaten 
også i fare i resten af Europa.  
Endeligt ser vi dagligt tilfældige arrestationer uden retfærdig rettergang, ma-
nipulerede valg samt forskelsbehandling og forfølgelse på baggrund af race, 
etnicitet, religion og seksualitet rundt om i verden. 
Derfor vil Radikale Venstre til stadighed holde fast i menneskerettighederne 
som grundlag for vores politiske indsats lokalt, nationalt og internationalt til 
gavn for de mennesker, som bliver berørt af vores arbejde, og vi skal be-
nytte enhver lejlighed til at sige fra, når menneskerettighederne knægtes.
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol 
Radikale Venstre er et parti, for hvem åbenhed og demokratisk kontrol er 
centrale forudsætninger for et velfungerende statsstyre. Vi vil derfor til sta-
dighed arbejde for større åbenhed om politiske processer og beslutninger, 
og for at den politiske magt handler under ansvar for offentligheden.
5 
 
Folketingets og offentlighedens kontrolmuligheder skal snarere styrkes end 
indskrænkes. Det betyder bl.a., at offentlighedslovens adgang til aktindsigt 
skal udvides, og at høringsfrister og kontrolinstanser som Rigsrevisionen og 
Folketingets Ombudsmand respekteres. Det betyder også, at mindretalsbe-
skyttelsen og oppositionens rettigheder styrkes, fx således at 2/5 af Folketin-
get kan igangsætte en uafhængig undersøgelse, og en beslutning om dansk 
krigsdeltagelse kræver kvalificeret flertal i Folketinget. 
Radikale Venstre vil endvidere arbejde for, at alle vigtige samfundsforhold 
debatteres i Folketinget og offentligheden, før de afgørende beslutninger 
træffes. Det gælder som udgangspunkt også debatter om fx udenrigspoliti-
ske og forsvarspolitiske spørgsmål, der ikke kun bør finde sted i lukkede 
rum. 
Styrk Folketinget over for regeringen 
Folketingets rolle som vagthund over for regeringen skal styrkes. Derfor skal 
der fokuseres på at styrke Folketingets mulighed for at få udarbejdet analy-
ser uafhængigt af regeringsapparatet. Der skal som minimum skabes mulig-
hed for, at beregninger af større politiske udspil fra partierne kan efterprøves 
af en neutral instans som f.eks. Det Økonomiske Råd 
Antallet af lokalpolitikere bør øges 
Radikale Venstre vil arbejde for at lette det pres på lokalpolitikere, som er 
opstået, efter at strukturreformen i 2007 reducerede ca. 4.600 lokalpolitikere 
til ca. 2.400. Presset skal lettes, og den demokratiske repræsentation skal 
styrkes, ved at give landets kommunalbestyrelser en størrelse, der svarer 
omtrent til kubikroden af kommunens indbyggertal, og således vil antallet af 
kommunalpolitikere øges til ca. 3.500. 
Indfør karenstid for ministres overgang til visse jobs 
Radikale Venstre ønsker, efter svensk forbillede, at indføre en karenstid for 
ministre, før de kan skifte til job, hvor deres særlige viden kan indebære en 
risiko for økonomisk skade for staten, for at skabe en unfair fordel eller for at 
skabe almen mistillid til statsapparatet. 
Karenstiden bør være på omkring et år, og som i Sverige bør et særligt 
nævn under Folketinget have ansvar for at afgøre, om det specifikke job vil 
være underlagt restriktionen.
Radikale Venstre vil afskaffe anonyme donationer til partier 
og kandidater 
Radikale Venstre ønsker ikke, at det skal være muligt at gemme private do-
norers politiske bidrag i de såkaldte erhvervsklubber, som Europarådets an-
tikorruptionsenhed gentagne gange har kritiseret Danmark for at tillade.
6 
 
Opretholdelse af Danmarks Radio som Danmarks public 
service institution 
Radikale Venstre ønsker at bevare Danmark Radio som en stærk dansk 
public service institution. En stærk public service institution, der er fri for 
kommercielle interesser og er en væsentlig institution i det danske demokrati 
i en alt mere globaliseret verden. Radiale Venstre ønsker at have en stærk 
dansk medieinstitution, der sikrer diversitet, kvalitet og dansk producerede 
nyheder, drama, børne-TV og dokumentar for radio og TV, samt de digitale 
kanaler.
Radikale Venstre ønsker at styrke public service og dansk kultur bl.a. ved at 
bevare Danmarks Radio som en stærk dansk public service institution. En 
stærk public service institution, der er fri for kommercielle interesser og er en 
væsentlig institution i det danske demokrati i en alt mere globaliseret verden. 
Radikale Venstre ønsker at have en stærk dansk medieinstitution, der sikrer 
diversitet, kvalitet og dansk producerede nyheder, drama, børne-TV og do-
kumentar for radio og TV, samt de digitale kanaler. Danmarks Radio skal 
ikke kun dække de huller, som markedet efterlader, men skal også skabe 
stærke, konkurrencedygtige danske tilbud. Public service og danskproduce-
rede dramaer skal sikres større afstand fra politisk indblanding.
Opret et dansk ”Students at Risk”-program 
Radikale Venstre vil arbejde for at oprette en dansk friplads-ordning på vide-
regående uddannelsesinstitutioner med udgangspunkt i det norske ”Stu-
dents at Risk”-program. Programmet skal give udenlandske studenteraktivi-
ster, som har været udsat for trusler eller retsforfølgelse i deres hjemland, 
mulighed for at færdiggøre deres studier under sikre forhold i Danmark. For-
målet med ordningen er, at disse aktivister får et frirum til at færdiggøre de-
res studier, dygtiggøre sig, skabe et internationalt netværk og senere vende 
tilbage til deres hjemland for at fortsætte deres politiske kamp med nye erfa-
ringer og viden.
Liberaliser flagregler 
Cirkulære om flagning med de af Danmark anerkendte staters flag fastslår, 
at man ikke må flage med andre landes flag uden tilladelse fra politiet. Radi-
kale Venstre vil arbejde for at man kan flage uden at indhente særskilt tilla-
delse fra politiet
Beklædningsfrihed 
Radikale Venstre vil sikre individets rettighed til frit at vælge sin egen på-
klædning. Radikale Venstre vil sikre det frisind, som Danmark altid har været 
kendt for også hvad angår beklædningsfriheden. 
Det medfører også, at Radikale Venstre vil arbejde for en afskaffelse af til-
dækningsforbuddet.
7 
 
Økonomi og skat 
Bevar og styrk arveafgiften 
Radikale Venstre ønsker at bevare arveafgiften. Arveafgiften kan med fordel 
gøres mere progressiv ved eksempelvis at hæve bundfradraget og samtidigt 
øge afgiftsprocenten. 
Radikale Venstre vil samtidig arbejde for at sikre fornuftig løsninger for gene-
rationsskifte i ejerledede virksomheder, samt en ny model for erhvervsdri-
vende fonde. 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Styrk kernevelfærden 
I for mange år har den offentlige velfærdsdebat primært bestået af et politisk 
tovtrækkeri mellem højre og venstre om udgiftsniveauet for velfærdsstaten 
frem for en saglig debat om, hvad velfærdssamfundets kerneopgaver er. På 
trods af stigende offentlige udgifter, har den manglende fokusering ført til, at 
flere og flere oplever, at undervisningen i skolerne bliver dårligere, antallet af 
pædagoger i daginstitutionerne bliver mindre, omsorgen for de ældre bliver 
ringere og adgangen til hjælp for socialt udsatte bliver sværere. 
Radikale Venstre ønsker, at velfærdsstaten i højere grad fokuseres på de 
hjørnesten, vi grundlagde vores moderne samfund på, og som gjorde os til 
et af verdens rigeste og lykkeligste samfund: Frie og lige uddannelsesmulig-
heder for alle, Et sikkerhedsnet, der griber dem, der måtte miste jobbet eller 
blive ramt af ulykke, En værdig alderdom med omsorg og tryghed samt dag-
tilbud til børn, der sikrer udvikling og læring. Disse hjørnesten skal massivt 
styrkes i fremtiden.
Større lighed i basal velfærd uanset bopæl 
Radikale Venstre ønsker større lighed i basal velfærd, så bopælen ikke er 
afgørende for den samlede kvalitet af de kommunale services, borgeren har 
adgang til.
Ligestilling af mødres og fædres ret til barsel 
Radikale Venstre ønsker ligestilling på barselsområdet. Derfor ønsker vi, at 
op til 12 uger af barselsperioden efter barnets fødsel sikres til hver af foræl-
drene.
Praktikpladser til elever på erhvervsuddannelserne 
Radikale Venstre ønsker, at elever, der påbegynder en erhvervsuddannelse, 
reelt har samme mulighed for at gennemføre deres uddannelse som andre 
uddannelsessøgende. Vi ønsker et stop for, at elever efter endt grundforløb 
står uden praktikplads. Derfor skal der følges op på, om trepartsaftalen fra 
august 2016 vedrørende praktikpladser har nået dette mål efter, at aftalen 
trådte i kraft d. 1. januar 2018.
8 
 
Indtil nu er antallet af praktikpladssøgende med afsluttet grundforløb kun re-
duceret marginalt, derfor er trepartsaftalen fra august 2016 formodentlig ikke 
tilstrækkelig. Det kan f.eks. overvejes om incitamentsstrukturen i trepartsaf-
talen er tilstrækkelig, om udbuddet af uddannelsespladser på de forskellige 
retninger matcher behovet, om anbefalingerne for CSR-regnskab skal inklu-
dere antal praktikpladser, og om der skal indgå SU-midler ifm. praktikperio-
der.
Børn, unge og uddannelse 
Større frihed til folkeskolerne 
Radikale Venstre vil virkeliggøre skolereformens intentioner om mere bevæ-
gelse, mere kreativitet og mere varierede arbejdsformer i en åben folke-
skole. Vi vil imidlertid gøre det i en form, hvor vi ophæver de nuværende 
timemæssige bindinger på den understøttende undervisning, og giver sko-
lerne større frihed til at tilrettelægge undervisningen som de finder det er 
mest hensigtsmæssigt, uden at gå på kompromis med reformens mål. Der 
skal findes en ny og bedre vej til at sikre varieret undervisning af høj kvalitet, 
så de gevinster der ligger i en mere åben og varieret skoledag ikke går tabt, 
men tværtimod realiseres for alle elever. Også på de skoler, hvor det i dag 
er svært. 
Samtidig vil vi lade det være op til den enkelte skole at sætte rammerne for 
planlægning af undervisningen, på en måde der sikrer den bedst mulige ud-
nyttelse af lærernes arbejdstid.
Dannelse i dansk uddannelse 
Radikale Venstre vil arbejde for, at dannelse fortsat har en fremtrædende 
plads i alle uddannelser i det danske uddannelsessystem. Dannelse sikrer, 
at alle gives mulighed for at opnå personlig myndighed, selvstændig stilling-
tagen og forudsætningerne for aktiv medvirken i et demokratisk samfund. 
Dertil indebærer dannelse muligheden for at erhverve de nødvendige red-
skaber til at opnå ens fulde potentiale her i livet.
Sociale normeringer 
Radikale Venstre vil arbejde for sociale normeringer for det pædagogiske 
personale i daginstitutioner, så udsatte børn får mest mulig støtte til at ud-
vikle sig sprogligt, motorisk, mentalt og socialt. Radikale Venstre mener, at 
der i alle daginstitutioner skal være nok pædagoger til at støtte børns udvik-
ling, uanset deres udgangspunkt. Sociale normeringer skal ikke erstatte mi-
nimumsnormeringer, men bør anvendes af kommuner til at prioritere res-
sourcer til, at daginstitutioner med flest børn fra udsatte boligområder kan 
give børnene den nødvendige støtte.
PPR som en fagligt rådgivende og behandlende enhed 
Radikale Venstre vil styrke den pædagogisk psykologiske rådgivning (PPR) i 
kommunerne som både behandlende og rådgivende faglig enhed. Visitatio-
ner udgør en alt for stor del af PPRs daglige arbejde, og vi vil have skolepsy-
kologernes tid til samtaler og behandling genetableret.
9 
 
Styrk overgangen fra ungdomsuddannelse til videregående 
uddannelse 
Eleverne på de danske ungdomsuddannelser får ikke tilstrækkelig hjælp til 
at vælge videregående uddannelse. Blandt konsekvenserne er højere frafald 
på de videregående uddannelser. Radikale Venstre vil styrke overgangen fra 
ungdomsuddannelse til videregående uddannelse – bl.a. ved at sikre mere 
personlig vejledning om studievalg til elever på ungdomsuddannelserne og  
Styrket selvbestemmelse på de videregående uddannelser 
Radikale Venstre ønsker at styrke den fri forskning, bl.a. ved at styrke med-
arbejderes og studerendes medbestemmelse og selvstyre på de videregå-
ende uddannelser. 
Vi ønsker således at revidere bl.a. Universitetsloven og som et led i det ar-
bejde give de kollegiale organer større indflydelse på prioriteringen af forsk-
ningen, samt på arbejdssituationen for såvel medarbejdere som studerende.
Lige adgang til videreuddannelse 
Radikale Venstre skal arbejde for at der skabes mulighed for at alle uanset 
baggrund får mulighed for at uddanne sig bredt, hele livet igennem. Mulighe-
den for videreuddannelse, efteruddannelse og opkvalificering skal være mu-
lig uanset økonomisk og social baggrund, da uddannelse har en værdi i sig 
selv og er en væsentlig forudsætning for det gode liv.
Sundhed og etik 
Velfungerende og sammenhængende elektroniske patient-
journaler 
Det skal inden for en 5-års periode være sikret, at der i Danmark eksisterer 
tidssvarende, velfungerende og sammenhængende elektroniske patientjour-
naler på alle sygehuse. Etableringen af nye og større elektroniske journalsy-
stemer bør derfor følges tæt på regionalt plan. Det skal bl.a. sikres, at data 
opbevares forsvarligt, er lette at genfinde, kan tilgås af patienterne selv og 
uden problemer kan udveksles på tværs i landet mhp. optimale patientbe-
handlinger. Systemerne skal samtidig give mulighed for forskellige arbejds-
gange og procedurer på forskellige sygehuse og afdelinger. 
Med de investeringer, der på nuværende tidspunkt er foretaget i regionerne 
vil man ikke på forhånd kunne sige at det er en god ide at skifte til kun ét sy-
stem i Danmark. Der kan derfor både være tale om, at der arbejdes hen mod 
et enkelt eller nogle få systemer. Det vigtigste på den korte bane er, at de 
eksisterende systemer bringes til at fungere for brugerne
Styrkelse af forebyggende sundhedsarbejde  
Radikale Venstre skal arbejde for en øget indsats for at forebygge livsstils-
sygdomme og kræft.  
Midler til indsats kan eksempelvis være:
10 
 
1) Generel oplysning til borgerne, som med fordel kan formidles via public 
service. 
2) Yderligere regulering af rygning med afgifter. 
3) Øget oplysning om alkohols skadevirkninger. 
4) Fokus på ulighed i sundhed og vilje til politisk at udligne denne ulighed.  
5) Fokus på borgernes mulighed for at styrke og forbedre eget helbred.
Skattefinansieret tandpleje 
Radikale Venstre ønsker, at regelmæssig tandeftersyn og behandling skal 
være skattefinansieret på lige fod med besøget hos den privatpraktiserende 
læge. Radikale Venstre mener at en ændring i graden af selvfinansiering i 
tandplejen, skal ses i forbindelse med et generelt eftersyn af brugerbetalin-
gen i det offentlige sundhedssystem.
Gratis HPV-vaccination – også til drenge 
Radikale Venstre mener, at drenge skal tilbydes HPV-vaccinen gratis via de-
res børnevaccinationsprogram på lige vilkår med piger. 
Studier viser ifølge Kræftens Bekæmpelse, at HPV-vaccinen har en forebyg-
gende effekt mod forstadier til kræft i endetarmsåbningen, på og omkring 
kønsorganerne, i svælget, mandlerne og kønsvorter. Da vaccinen altså også 
er gavnlig for drenge, og antallet af HPV-relaterede kræfttilfælde er stigende, 
bør drenge også tilbydes HPV-vaccinen gratis. Udgiften til dette vil være lille 
i forhold til, at det på sigt formentlig vil føre til hundreder af færre kræftpati-
enter. Derfor er der også tale om en god samfundsøkonomisk investering. 
Bedre patientsikkerhed for brugere af alternativ behandling 
Omkring 40% af den danske befolkning anvender såkaldt alternativ behand-
ling, men forbrugerbeskyttelsen er ikke optimal. Det vil i dag være nemt for 
en uetisk behandler eller en behandler med manglende indsigt at udnytte en 
i forvejen sårbar gruppe af syge mennesker. Dette er i særdeleshed proble-
matisk med hensyn til behandling af alvorlige livstruende tilstande, hvor der 
findes vigtig konventionel behandling. Radikale Venstre vil arbejde for øget 
fokus på, at alternative behandlere ikke forvolder direkte og/eller indirekte 
skade som følge af udokumenterede påstande om deres behandling. Dette 
kan ske igennem eksempelvis en opdatering af lovgivning omkring "registre-
rede alternative behandlere" og kvaksalveri for at sikre denne i forvejen sår-
bare gruppe.
Afskaf tolkegebyret 
Radikale Venstre mener, at det nye tolkegebyr øger uligheden i sundheden 
til skade for patienter med udenlandsk baggrund. 
Tolkegebyret vil medføre et øget brug af ressourcer til fejlbehandling grundet 
misforståelser og forkerte oversættelser, og vil desuden øge risikoen for un-
derbehandling af i forvejen udsatte medborgere. 
Trods intentionen om at spare på tolkeudgifterne, vil under- og fejlbehand-
ling på sigt fordyre driften af sundhedsvæsenet til skade for alles danskeres 
sundhed.
11 
 
Tolkegebyret er ulighedsskabende symbolpolitik, og derfor vil Radikale Ven-
stre arbejde på at afskaffe tolkegebyret.
Gør frivillige rugemødre lovlige 
Radikale Venstre mener at det bør gøres lovligt at være frivillig rugemor, 
med åbning i lovgivningen for, at en kvinde skal kunne bære en anden kvin-
des befrugtede æg med henblik på fødsel. Radikale Venstre mener at det er 
en stor gave frivilligt at vælge at hjælpe barnløse ved at bære deres barn, og 
at lovgivningen ikke bør hindre dette.
Miljø, klima og trafik 
EU skal fortsat være verdens grønne supermagt 
Radikale Venstre mener, at Europa skal være den grønne fakkel, der løber 
forrest i kampen mod klimaforandringerne. Det er ikke kun godt for klimaet, 
men også for at skabe vækst, større sikkerhedspolitisk råderum og reducere 
antallet af klimaflygtninge og migranter i fremtiden. Derfor skal EU være 
CO2-neutral senest i 2050. For at nå det mål er der behov for højere ambiti-
oner og flere investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet. Der er 
behov for et reelt indre marked for energi uden national protektionisme, så 
den grønne strøm kan flyde frit over grænserne. Og endelig skal vi have om-
stillingen af både landbruget og transportsektoren op i gear. Dieselbilerne 
skal udfases hurtigst muligt, vi skal overgå til elbiler senest i 2030, og vi skal 
investere langt mere i højhastighedstog mellem Europas storbyer 
Mere natur i Danmark 
Radikale Venstre vil arbejde for, at en tredjedel af Danmarks nuværende 
landbrugsareal skal udtages af drift i 2050. En del af disse udtagne områder 
skal omdannes til natur, hvor biologisk mangfoldighed har førsteret. Mere 
natur er nødvendigt for, at Danmark kommer til at leve op til EU's habitatdi-
rektiv med dets mål for at fremme biodiversiteten i medlemsstaterne.
Fælles europæiske flyafgifter 
Radikale Venstre mener, at flyrejser skal pålægges en afgift efter deres driv-
husgasudledning. Dette skal indføres på tværs af Europa med flest mulig 
deltagende lande, både i og uden for EU. Således undgår vi, at en masse 
passagerer blot tager til en lufthavn i nabolandet for at slippe for afgiften. 
Denne pålægges alle flyvninger, der enten starter eller lander i landet. 
Afgiften skal hæve billetprisen markant, så der vil blive fløjet færre kilometer. 
Den skal beregnes ud fra den forventede udledning på turen, da den aktu-
elle påvirkning svinger meget med vejr og passagertal, som er ukendte, når 
man køber billetten. Hvis nogle flyselskaber er bedre til at flyve brændstof-
økonomisk, vil de således kunne bruge det som et konkurrenceparameter til 
at sikre lavere priser til sine kunder. 
En del af indtægten fra afgiftning kunne samtidig gå til større forskning i at 
gøre transport over lange distancer langt mere klimavenlig.
12 
Gør de europæiske tog til et reelt alternativ 
For at reducere transportens klimabelastning ønsker Radikale Venstre at 
sikre muligheden for at reducere anvendelsen af fly gennem bevarelse eller 
skabelse af miljøvenlige alternativer, blandt andet i form af europæiske hur-
tig- og nattog. 
Flyselskaber opererer ofte uden at følge nationale overenskomster og ikke 
er pålagt de samme grønne afgifter, som pålægges togene. Grænseover-
skridende togdrift møder en lang række hindringer, som bør fjernes for at 
sikre tog som en transportform på tværs af Europa. F.eks. er togene siden 
2000 blevet pålagt afgifter for adgang til spor, når de kører over grænserne. 
Disse unfair konkurrenceforhold skal udbedres.
Styrk investeringer i grøn transport 
Radikale Venstre har som politisk målsætning, at investeringerne i kollektiv 
transport, delebilsordninger og cykeltrafik samlet set skal være på mindst det 
samme niveau som investeringerne i veje.
Forenklet organisering af offentlig transport 
Radikale Venstre ønsker, at offentlig transport bliver samlet i en mere opti-
mal organisering, hvor trafikudbud, takstgrænser mv. administreres i færrest 
mulige organer. 
Formålet med forenklingen er at flytte ressourcer fra administration til service 
og drift, som i sidste ende kommer passagerer og brugere af den offentlige 
transport til gode. 
En forenkling skal stadig sikre konkurrence blandt private operatører, som 
skal byde ind på udbuddene.
Antallet af døde pattegrise i danske svinebesætninger skal 
reduceres 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der ikke længere skal dø næsten 25.000 
pattegrise hver dag i danske svinestalde, men at antallet reduceres marka nt. 
Det skal undersøges, hvad grisene dør af, og hvilke indsatser, der kan redu-
cere dødeligheden – i hele kæden fra avlsarbejde til staldindretning og hånd-
tering af pattegrisene.
Totalforbud mod brug af neonikotinoider 
Radikale Venstre vil arbejde for et totalforbud mod brugen af insektmidler 
med neonikotinoider i EU og afskaffe muligheden for dispensation fra for-
buddet i Danmark. Midlerne mistænkes for at nedsætte biernes immunfor-
svar og ødelægge deres orienteringssans.
Staten skal påtage sig ansvar for rensning ved Høfde 42 
Cheminovas giftdepot ligger direkte på stranden og er utrolig tæt på det dan-
ske farvand. Efter salg af Cheminova mener Radikale Venstre, at staten skal
13 
påtage sig ansvaret for oprensning og bortanskaffelse af kemiaffald. Chemi-
nova blev hovedsageligt solgt af Aarhus Universitet, som er underlagt sta-
ten, hvorfor Radikale Venstre mener staten skal påtage sig ansvaret for foru-
reningen. 
EU og udenrigspolitik 
Danmark skal helt med i det europæiske samarbejde  
Danmark varetager bedst sine interesser i et tæt, forpligtende samarbejde i 
Europa. For EU er Danmarks vej til vækst og velstand, retten til at arbejde 
og studere overalt i Europa og til global indflydelse. 
Imidlertid har de danske forbehold i over 25 år skadet Danmarks interesser.  
Retsforbeholdet stiller danske borgere ringere end andre europæere, hindrer 
vores deltagelse i en varig løsning på flygtninge- og migrationsudfordringen 
og lægger besværlige bump i vejen for politiets kamp mod international kri-
minalitet. 
Euroforbeholdet afholder Danmark fra indflydelse på en vigtig del af vores 
økonomiske politik, fordi vi i dag blindt skal følge efter eurolandenes penge-
politiske beslutninger. Med fastkurspolitikken er Danmark de facto et euro-
land men uden den indflydelse og sikkerhed, som formelle eurolande nyder 
godt af. 
Forsvarsforbeholdet forhindrer os i at deltage i det tættere forsvars- og sik-
kerhedspolitiske samarbejde i EU, som er nødvendigt for, at Europa i langt 
højere grad kan at tage ansvar for egen sikkerhed. 
Endelig skader forbeholdene det europæiske samarbejde som helhed, fordi 
forbeholdene så tydeligt udstiller Danmarks lunkne tilgang til den europæi-
ske integration. I lyset af Brexit er der brug for alle kræfter for at udvikle og 
styrke EU, herunder ikke mindst med fuld dansk deltagelse. 
Derfor mener Radikale Venstre, at de danske forbehold skal afskaffes hur-
tigst muligt.
En fælles europæisk løsning på udfordringen med flygt-
ninge og migranter  
Radikale Venstre hilser EU-kommissionens forslag til en samlet plan for 
håndtering af flygtninge og migranter velkommen. 
Radikale Venstre støtter: 
- Oprettelsen af centrale modtagecentre i EU, der skal screene flygtninge 
og migranter opsamlet i europæiske farvande. 
- At økonomiske migranter straks sendes ud af EU, så de ikke fylder op i 
de europæiske asylsystemer eller lever som illegale indvandrere i EU. 
- At der oprettes modtagecentre i tredjelande for flygtninge og migranter, 
der samles op uden for EU’s farvande. Centrene etableres efter aftale 
med tredjelandene med støtte fra EU og FN, og flygtningene behandles i 
overensstemmelse med FN’s flygtningekonvention
14 
 
Asylberettigede flygtninge skal fordeles mellem EU-landene efter en obliga-
torisk ordning. 
FN's medlemslande lægger netop nu sidste hånd på to års arbejde med to 
detaljerede aftaler om regelsæt for landenes behandling af flygtninge og mi-
granter, med deltagelse af afsenderlandene. Radikale Venstre finder, at afta-
lerne er en afgørende forudsætning for at klare udfordringerne.
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der etableres en arktisk atomvåbenfri 
zone, i lighed med den atomvåbenfri zone etableret for antarktisk i 1959. En 
arktisk atomvåbenfri zone kan involvere otte lande: USA, Rusland, Danmark, 
Canada, Sverige, Finland, Norge og Island. 
Det er dog højst usandsynligt, at USA og Rusland vil deltage i sådan en 
zone, da begge lande ville skulle lukke militære anlæg. En mere realistisk til-
gang til etableringen af zonen indebærer, at de seks andre nationer udarbej-
der traktaten om den arktisk atomvåbenfri zone. 
Traktaten forbyder atomvåben på medlemsstaternes territorier, indeholder 
protokoller der binder atomvåbenførende lande til ikke at indsætte eller 
transportere atomvåben på staternes territorier. Til traktaten skal knyttes ve-
rifikations- og overvågningsmekanismer for at sikre, at den atomvåbenfrie 
zone opretholdes, og yderligere skal traktaten underbygges ved at medlems-
staterne opbygger tillidsskabende foranstaltninger ved løsning af fælles op-
gaver i det arktiske område såsom redningsberedskab, miljøopgaver og ge-
nerel militær afspænding.
Anerkend Palæstina som en selvstændig stat 
Radikale Venstre anerkender såvel det jødiske som det palæstinensiske 
folks ret til egen selvstændig stat. Radikale Venstre og den danske regering, 
bør derfor på lige fod med 137 lande, herunder 9 EU-lande anerkende Palæ-
stina som selvstædig stat. Den nye israelske lov ’ af 19. juli 2018, lovfæster 
at de jødiske bosættelser er i national interesse og skal udbredes. ”The state 
sees developing Jewish settlement as a national interest and will take steps 
to encourage, advance, and implement this interest.” Det er et brud på Fol-
keretten og International lov og et massivt skridt væk fra en varig fred. Radi-
kale Venstre har før kaldt til fælles EU handling, denne er ikke kommet i til-
strækkelig grad. Nu må Danmark og andre EU lande tage ansvar for en va-
rig fredelig løsning. En løsning der kun kan gå igennem en anerkendelse af 
Palæstina.
Folkeafstemning om selvstændighed for Vestsahara 
Radikale Venstre støtter: 
- at den saharawiske befolkning selv afgør deres fremtid gennem en fol-
keafstemning 
- at FNs tilsagn herom virkeliggøres så hurtigt som muligt 
- at Danmark medfinansierer og i øvrigt understøtter gennemførelsen af 
folkeafstemningen.
15 
 
- at EU, indtil afstemningen er en realitet, indfører handelssanktioner mod 
varer som fosfor fra Vestsahara tilhørende den marokkanske besættel-
sesmagt.
Afskaf sommerhusreglen 
Radikale Venstre mener, at sommerhusreglen skal afskaffes.
 
Social- og udlændingepolitik 
Nedbring fattigdom i Danmark 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for at afskaffe kontanthjælpsloftet, 225-
timers reglen samt integrationsydelsen og andre fattigdomsskabende ydel-
ser. 
Radikale Venstre vil vise nye veje, også for de mest udsatte medborgere.  
Danmark skal altid tage imod kvoteflygtninge fra FN 
Radikale Venstre mener, at Danmark bør vedstå sig sit humanitære ansvar 
og bidrage til, at FN’s kvoteflygtningesystem fungerer, så vi kan være med til 
at yde beskyttelse til mennesker på flugt. Hvis Danmark skal være en huma-
nitær stormagt, må man altid forvente, at vi kan tage imod de flygtninge, som 
FN beder os om at beskytte.
Asylbørn skal have samme rettigheder som andre børn i 
Danmark 
Radikale Venstre mener, at serviceloven, samt andre love og forordninger 
skal overholdes, og at det skal sikres, at asylbørn får samme tilbud, hjælp og 
støtte som andre børn i Danmark. 
Asylbørnene ud af asylcentrene nu 
Radikale Venstre mener, at børn er børn og har ret til at vokse op i trygge 
rammer. Dette gælder også asylbørn og det sikres bedst ved, at børnene 
ikke vokser op i asylcentre. 
Radikale Venstre vil arbejde for, at ingen børn i Danmark vokser op i et asyl-
center.
Støt 'skæve boliger' hele vejen 
Radikale Venstre vil arbejde for at afsætte flere statslige midler til såvel op-
førelse som drift af 'skæve boliger' samt andre alternative boligformer, som 
kan skabe livskvalitet og en tryg base for udsatte borgere.
16 
 
Retspolitik 
Statsborgerskab til statsløse 
Radikale Venstre mener, at alle har ret til statsborgerskab. Fødes du inden-
for Danmarks grænser og er du statsløs, skal du automatisk tildeles stats-
borgerskab i Danmark.
Legaliser cannabis i en 3-årige prøveperiode i Danmark 
Radikale Venstre vil arbejde for, at salg af cannabis til privat brug legaliseres 
i en prøveperiode på 3 år. Salget af cannabis skal ske i forretninger, der har 
licens fra staten.
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsom-
hed 
Radikale Venstre vil arbejde for et rimeligt forhold mellem skabernes og 
samfundets interesser ved beskyttelse af ophavsrettigheder. 
Der er behov for reform af ophavsretten, sådan at reglerne svarer til den tid, 
vi lever i, som er digital, international, og hvor vi alle er både brugere og pro-
ducenter. Formålet med ophavsret bør være at sikre innovation for samfun-
det som helhed, ikke indtjening i al fremtid. Ophavsrettigheder bør række ud 
over nationale grænser og dække hele EU’s indre marked.
Kriminaliser uagtsom voldtægt 
Radikale Venstre ønsker, at voldtægt, og forhold der under gældende dansk 
retspraksis sidestilles med voldtægt, på linje med andre overtrædelser af 
straffeloven som f.eks. drab, legemsbeskadigelse, frihedsberøvelse og 
spredning af sygdomme, skal være strafbart, selvom der ikke er beviseligt 
forsæt, men når overgrebet er foretaget ved grov uagtsomhed. 
Udvid klagefrist ved voldtægter fra 4 uger til 6 måneder
Radikale Venstre ønsker at forlænge klagefristen for politiets afgørelser i 
voldtægtssager fra fire uger til seks måneder.  
Som det er er i dag, er det kun muligt at klage over politiets afgørelse om at 
lukke en efterforskning, bl.a. i forbindelse med voldtægt, 4 uger efter, at offe-
ret er blevet oplyst om, at der ikke gøres mere ved en anmeldelse. Dette 
sker medmindre overskridelsen af fristen er undskyldelig jf. Retsplejeloven 
§102 – og dette skal offeret ligeså kunne bevise.  
Det ønsker Radikale Venstre at ændre. Således at klagefristen er 6 måneder 
efter offeret er blevet oplyst i disse typer sager, dog stadig med mulighed for 
at udvide denne.
17 / 21 
 
Juridisk forældreskab til flere end to forældre
I 2017 var der ifølge tal fra Dansk Statistik 1.300 registrerede partnerskaber 
og ægteskaber mellem personer af samme køn, som havde hjemmeboende 
børn. Mange af disse børn havde mere end to sociale forældre. Sociale for-
ældre er aktivt involveret i store dele af barnets opvækst, men disse har ikke 
del i velfærdsydelser som barsel, orlov og barnets første sygedag. I tilfælde 
af uoverensstemmelse mellem parterne eller skilsmisse, har de ej heller krav 
på samvær med barnet. Denne problemstilling rammer flere ikke-traditionelle 
familiekonstruktioner, som f.eks. familier bestående af to homoseksuelle par 
med fælles barn. Her er det ifølge gældende dansk lov kun den fødende 
kvinde, og den biologiske far eller medmor, som er de juridiske forældre. 
Derfor mener Radikale Venstre, at: 
- Det juridiske forældreskab skal kunne tilfalde mere end to personer, dog 
maksimalt fire. 
- Det skal tilstræbes, at barnet maksimalt er bosat i to husstande.
Andet 
Ambitiøs handleplan for FNs 17 verdensmål
Radikale Venstre vil arbejde for, at Danmark skal have en ambitiøs handle-
plan for realiseringen af FNs 17 verdensmål. 
Dette skal ske med udgangspunkt i et bredt samarbejde mellem stat, kom-
muner, regioner, civilsamfundet, virksomheder og organisationer, som hver 
især kan bidrage positivt til en bæredygtigt udvikling. Handleplanen bør have 
et særligt fokus på de verdensmål, hvor Danmark halter bagud. Dette er ek-
sempelvis målet for bæredygtigt forbrug og produktion. 
Derudover bør fokus også være på de verdensmål, hvor Danmark kan bi-
drage til en positiv udvikling andre steder i verden. 
Oprettelse af Kulturens Analyseinstitut
Radikale Venstre vil arbejde for, at der oprettes et “Kulturens Analyseinsti-
tut”. 
I Danmark bruger vi hvert år 13,5 mia. kroner på kultur i henholdsvis Stat og 
kommuner, med kommunerne som den absolut største aktør. Kulturaktører, 
politikere og embedsmænd har brug for et sted, der bidrager med ny forsk-
ning og viden om kultur, laver skarpe analyser af kulturpolitiske initiativer og 
er med til at stimulere kulturdebatten. 
Nedlæg hjemmeværnet
Radikale Venstre mener at hjemmeværnet bør nedlægges, og dets opgaver 
overdrages til andre instanser. Især skal myndigheds- og væbnede opgaver 
løses af myndighedspersoner og professionelle.
18 
Valgudtalelser 
Valgudtalelse vedr. det kommende folketingsvalg
FREMAD 
Døren til fremtidens Danmark står åben. Hvis vi i stedet for at knytte næven 
rækker hånden frem, kan vi skabe et bedre Danmark. Sammen. 
Verden forandrer sig. Det spørgsmål mange med rette stiller er: Bliver det til 
det bedre? Bliver det med fremskridt? I Radikale Venstre tør vi godt svare: 
Ja! Hvis vi vil. Vi bestemmer det selv. Og vores valg afgør, hvilket samfund 
vi er om 10 år. 
Radikale Venstre vil bringe Danmark fremad med rigtige løsninger på virke-
lige problemer. Det betyder: 
Tryghed om tilstrømning og integration: 20 års skyttegravskrig har ikke løst 
problemerne. Vores værdier er i frit fald. Tro mod de værdier, Danmark er 
bygget på, kæmper vi for fælles europæiske løsninger, når det handler om 
modtagelse og fordeling af flygtninge og hjemsendelse af migranter. Og for 
et samlet Danmark med blandede boligområder, blandede vuggestuer, sko-
ler og gymnasier, så tosprogede børn og unge ikke isoleres. Og for, at flere 
voksne forsørger sig selv, så ingen er på kontanthjælp i årevis uden, at no-
gen forventer noget af dem. Og for, at kunne tiltrække og fastholde uden-
landsk arbejdskraft, så dansk erhvervsliv og den offentlige sektor kan få den 
nødvendige arbejdskraft til at finansiere og levere vores velfærd. 
Velfærd man kan mærke: Vi skal prioritere tiden til at løse opgaverne, uan-
set om det er vuggestuen, skolen eller på hospitalet eller plejehjemmet. Den 
gode velfærd skabes i mødet mellem borgere med behov og veluddannede 
og motiverede medarbejdere, der har tid til at se os i øjnene, når vi møder 
dem – og lyst til at se sig i spejlet, når de kommer hjem. Det altoverskyg-
gende problem i de kommende år bliver at have pædagoger nok i vugge-
stuen, lærere nok på skolen og sygeplejersker nok på hospitalet. Det vil vi til 
enhver tid prioritere over billigere biler, håndværkertilskud og rundhåndet 
brug af statens ressourcer. 
Mere mod på uddannelse: Vores børn skal lære at tænke selv og sige deres 
mening højt. De skal ikke ensrettes og knækkes i test og præstationsræs. Vi 
er klar til at satse massivt på de første 1.000 dage af vores børns liv. Fordi vi 
ved, hvor meget en god start på livet betyder. Vi vil gøre op med test, trit og 
retning i skolen. Erstatte besparelser med investering. Og skabe en genera-
tion af kreative, selvstændige og nysgerrige unge, der er klar til erobre ver-
den, uanset om det er som faglært eller ph.d. 
Videre med den grønne omstilling: Vi skal være verdens grønneste land, 
udelukkende med grøn strøm og varme og en million el-biler på vejene. Vi 
skal gøre dårlig landbrugsjord til fri natur. Og producere rene fødevarer, så 
vores børn også kan drikke rent vand fra hanen. Dette skal ske i tæt samar-
bejde med erhvervslivet og forskningsinstitutionerne, så der derudover kan 
skabes grundlag for fremtidig vækst, eksport og arbejdspladser. 
Et nyt, modigt og ambitiøst politisk lederskab: Tiden for opgivelsens og af-
magtens politik skal være forbi. Vi skal turde forvente mere af os selv, af
19 
 
samarbejdet med andre lande og af fremtidens europæiske fællesskab. Vi 
mister ikke selvbestemmelse, når vi samarbejder forpligtende med andre 
lande. Vi vinder magten over de problemer, som ingen lande kan løse alene 
og for sig selv. 
Danskerne har i stort omfang mistet tilliden til måden politik bedrives på i 
dag, for den løser ikke deres problemer. Vi er klar til at tage ansvar. 
Vi vil gøre op med ledere, der regerer med frygt, straf og tvang. Vi vil gøre 
en ende på symbolpolitikken. Løse problemerne med dem, det hand­ler om, 
fremfor mod dem. Kæmpe for noget, frem for mod nogen. Være der for dem, 
der ikke kan selv. 
Derfor giver vi danskerne en garanti: Efter næste valg støtter vi kun en rege-
ring, der gør sig uafhængig af Dansk Folkepartis politik. 
Vi kan så meget mere, hvis vi vil, og sætter en ny retning for Danmark. 
Fremad!
Et Europa der vil fremad – valgudtalelse EP ’19
EU er og har altid været præcis det, vi selv gør det til. Fællesskabets beretti-
gelse er at levere rigtige løsninger på de virkelige problemer, som udfordrer 
EU’s 500 mio. indbyggere, så vi kommer fremad. Når fællesskabet svigter 
nationalt og globalt, giver det næring til utilfredshed og national selvtilstræk-
kelighed. 
Vi lever i en tid, hvor vi er nødt til at vælge, om vi tør forvente mere og have 
større tillid til alt det, vi kan sammen. Eller ej. Skal vi tage ansvar for et for-
pligtende, europæisk samarbejde og for at løse de stadigt større fælles ud-
fordringer. Eller skal vi resignere, se stort på fællesskabet og lade national-
staterne lukke sig mere og mere om sig selv? 
For Radikale Venstre er sagen klar. Vi vælger de fælles løsninger på de fæl-
les problemer. Tiden for opgivelsens og afmagtens politik skal være forbi. V i 
skal turde forvente mere af os selv, af de andre EU-lande og af fremtidens 
fællesskab. Vi mister ikke selvbestemmelse, når vi samarbejder forpligtende 
med andre lande; vi vinder magten over de problemer, som ingen lande kan 
løse alene. Danmark har aldrig haft større brug for det europæiske samar-
bejde. Og det europæiske samarbejde har aldrig haft større brug for Dan-
mark. 
Derfor går Radikale Venstre til det kommende valg til Europa-Parlamentet 
på følgende grundlag: 
1) EU-samarbejdet skal passe til den tid, vi lever i. Opbakningen til fælles-
skabet beror på evnen til at skabe rigtige løsninger på virkelige proble-
mer fremfor grænsebomme og formålsløs symbolpolitik. Radikale Ven-
stre vil derfor bruge kræfter på at løse migrationsudfordringer, skabe 
tryghed og sikkerhed, grøn omstilling og fremgang overalt i EU fremfor 
nye traktater og reformer af EU's institutioner. 
2) Fuld klimaneutralitet. På klimaområdet vil vi arbejde for, at alle medlems-
lande udvikler forpligtende planer for at nå til klimaneutralitet. Det skal
20 
ske langt hurtigere end tilfældet er i dag, hvis vi skal nå Paris-aftalens 
mål. Således kan der etableres en konsolideret ambitiøs EU ‐plan for ve-
jen til fuld klimaneutralitet, som løbende opdateres og udbygges. Med 
afsæt i en sådan plan kan EU løbende fastlægge rammelovgivning, der 
sikrer nødvendig fremdrift. 
3) Investeringer i den næste generation. EU skal være en global frontløber 
i miljø- og klimakampen. Det kræver høje ambitioner. Vi skal skabe 
grundlag for at vores børn og unge ikke vokser op til arbejdsløshed og 
fattigdom, uanset hvor de bor. Derfor vil vi kæmpe for at stadig flere af 
EU's ressourcer bruges på innovation, forskning, uddannelse og grøn 
omstilling. Derfor går vi til valg på at reformere landbrugsstøtten med det 
formål. 
4) EU skal spille en større rolle i verden. Verden bliver et bedre sted, når 
EU tager ansvar. For vores idealer og solidaritet stopper ikke ved EU’s 
grænser. Tværtimod har vi en klar interesse i at øge demokrati, samhan-
del, frihedsrettigheder og retsstatsprincipper til alle dele af verden. Til 
gavn for alle – både dem, der bor i Europa og dem, der bor uden for. 
5) Stå vagt om de grundlæggende værdier. Kommissionen skal kunne 
fjerne struktur- og støttemidler til medlemsstater, der vender fællesska-
bet ryggen og træder egne borgeres fundamentale, demokratiske vær-
dier og rettigheder under fode. 
6) Nyt solidarisk asylsystem. Verdens mest udsatte skal ikke fanges som 
brikker i et brutalt spil, hvor vi konsekvent skyder ansvaret hen på alle 
andre end os selv. Alle asylansøgere, der søger tilflugt i Europa, skal be-
handles som asylansøgere til EU frem for det land, de ankommer i. Der-
med vil det ikke længere være muligt at søge asyl i Grækenland, Portu-
gal eller Danmark, men alene i EU. Kun på den måde kan vi sikre en so-
lidarisk fordeling af asylansøgerne, en ensartet behandling på tværs af 
EU's medlemslande og samtidig sikre os mod, at asylansøgere rejser 
igennem landene i Europa for at søge asyl i det land, de synes bedst 
om. 
7) Flygtninge- og migrantsituationen løses ikke ved Kruså. Vi skal styrke 
Europas ydre grænse og samtidig investere langsigtet og massivt i de 
lande, som folk i dag flygter og flytter fra. Det kræver gennemgribende 
økonomisk udvikling, handelsaftaler og investeringer i lokalbefolknin-
gens uddannelse og sundhed. 
8) Social tryghed uden grænser. Europa skal være fyrtårnet for fremtidens 
velfærds- og samfundsmodel. Det kræver, at vi tør tænke rettigheder på 
tværs af grænser, f.eks. når det gælder børns rettigheder, arbejdsmiljø 
og ligestilling, samtidig med at vi respekterer den danske model, hvor 
parterne på arbejdsmarkedet tager ansvar. Vi kan ikke vende det blinde 
øje til, at op mod halvdelen af en ungdomsgeneration i nogle medlems-
lande ikke kan finde et arbejde, eller at børn vokser op i fattigdom, der 
afskærer dem fra det liv, de kunne have haft, hvis de havde fået en reel 
chance i livet. Vi skal turde tro på, at velfærdssamfundets sociale tryg-
hed ikke er noget der skal beskyttes mod vores omverden, men udbre-
des, så andre lande går samme vej. 
9) Slut med rejsecirkusset mellem Bruxelles og Strasbourg. Befolkningens 
tillid og respekt udfordres, når gamle kompromiser får lov at overleve sig 
selv. Radikale Venstre vil gøre Bruxelles til eneste hjemsted for Europa-
Parlamentet og Strasbourg til centrum for kampen for de grundlæg-
gende rettigheder og menneskeretten. 
10) Danmark i hjertet af EU-samarbejdet: Skal vi forvente mere af hinanden, 
skal vi også forvente mere af os selv. Radikale venstre ønsker, at Dan-
mark er placeret i kernen af det europæiske samarbejde. Vi vil afskaffe 
alle vores forbehold. Vi er klar til nye folkeafstemninger, så Danmark,
21 
når det handler om retspolitik, forsvar og sikkerhed og økonomi, er med 
til at sætte kursen for Europa. 
Radikale Venstre er stolte af de resultater, der er opnået for os som borgere, 
nationer og region gennem et stærkt europæisk fællesskab. Det er ikke en 
given ting, at klodens mest succesfulde samarbejde mellem frie nationer 
fortsat kan holde sammen og bringe os fremad. Derfor opfordrer vi alle i 
Danmark, som deler opfattelsen af, at Danmark ikke kan undvære EU, til at 
støtte op om os, der lader viljen, troen og optimismen guide vejen, når de 
virkelige problemer skal løses.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2017.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/gefdyto5/vedtagne_resolutioner_2017.pdf

1 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2017
2 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 5 
Radikale Venstre vil revidere Grundloven ................................ ....... 5 
Valgret for danskere i udlandet ................................ ....................... 5 
Forum til at nedsætte en rigsret ................................ ...................... 5 
Afskaf kongehuset ................................ ................................ .......... 5 
Offentligt ansattes ytringsfrihed skal beskyttes bedre ..................... 6 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med efterretningstjenesterne ... 6 
Økonomi og skat ........................................................................................... 7 
Stop for generelle krav om produktivitetsstigninger på 2% i 
sundhedssektoren ................................ ................................ .......... 7 
Opgradering af finansministeriets regnemaskine ............................ 7 
Fælles pension for ægtefæller ................................ ........................ 7 
Forenklet afgiftssystem som del af skattereform ............................. 7 
Genindfør Fondsregisteret ................................ ..............................  7 
Medlemmer af kongehuset skal betale indkomstskat, vægtafgift og 
moms ................................ ................................ ............................. 8 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 8 
Send strukturreformen til gennemsyn ................................ ............. 8 
Serviceeftersyn af kommunalreformen ................................ ........... 8 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder ............................ 8 
Gør mere for mindre landbrug ................................ ........................ 8 
Send kammeradvokaturet i udbud ................................ .................. 8 
Børn, unge og uddannelse ........................................................................... 9 
Kvalitetsløft i daginstitutionerne ................................ ...................... 9 
Gør de nationale test i Folkeskolen frivillige ................................ .... 9 
Uddannede lærere i folkeskolen ................................ ..................... 9 
Læsning i folkeskolen ................................ ................................ ..... 9 
Mad i folkeskolen ................................ ................................ ............ 9 
Alle børn skal have mulighed for at lære konflikthåndtering ............ 9 
Fri leg og fri tid................................ ................................ ................ 9 
Lejrskoler skal prioriteres i folkeskolen ................................ ......... 10 
Frirejse til offentlig transport i skoletiden for skoleklasser ............. 10 
Indeklima i skoler skal forbedres ................................ .................. 10
3 
Uddannelser i hele Danmark ................................ ........................ 10 
Opgør med fremdriftsreformen ................................ ..................... 10 
Sundhed og etik .......................................................................................... 10 
National psykiatri-plan ................................ ................................ .. 10 
Styrket omsorg for børn og unge som pårørende ......................... 10 
Øg tilslutningen til vaccinationsprogrammet gennem målrettet 
indsats ................................ ................................ .......................... 11 
Øget indsats for lægedækning i provinsen ................................ .... 11 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 11 
Genopret Miljøministeriet ................................ ..............................  11 
Gør Øresund til marin nationalpark i samarbejde med den svenske 
regering ................................ ................................ ........................ 11 
Pas på bierne ................................ ................................ ............... 11 
Danmark skal arbejde målrettet for at leve op til Paris-aftalen ...... 11 
Vi vil se vores børn vokse op i et samfund, der ikke er afhængigt af 
fossile brændstoffer ................................ ................................ ...... 12 
Klimareduktioner i fødevareproduktionen kan især opnås ved 
ændring af madvaner ................................ ................................ ... 12 
Nye mål for landbrugsstøtten ................................ ........................ 12 
Brug skovrejsning til CO2-lagring ................................ ................. 12 
Forbyd herbicider i private haver og på offentlige områder ........... 12 
Afskaffelse af afgift på overskudsvarme fra proces ....................... 12 
Forbud mod salg af benzin- og dieselbiler i Danmark fra 2030 ..... 12 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny ............ 13 
Ny roadpricingmodel for lastbiler i Danmark ................................ . 13 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 13 
Et stærkere EU gennem øget samarbejde ................................ .... 13 
Danmark skal være med til at forme EU’s sociale søjle ................ 13 
Stop Europa-Parlamentets rejsecirkus ................................ ......... 14 
Øgede forsvarsudgifter skal pege frem, ikke tilbage ..................... 14 
Radikale Venstre vil have genoprettet en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke ................................ ................................ .. 14 
En to-statsløsning for Israel/Palæstina ................................ ......... 14 
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner ............ 15 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 15
4 
Bedre ressourceforløb ................................ ................................ .. 15 
Genindfør gratis psykologhjælp til voldsramte ..............................  15 
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder ..................... 15 
Retspolitik .................................................................................................... 16 
Afkriminalisér narkotika ................................ ................................  16 
Sikre retssikkerheden for voldtægtsofre ................................ ....... 16 
Sidestil vold i nære relationer med vold mod ukendt offer ............. 16 
Nedsæt kommission til evaluering af forældreansvarsloven ......... 16 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere ......... 17 
Andet ............................................................................................................ 17 
Bredbånd og mobilnet til yderområder ................................ .......... 17 
Aktualitetsresolutioner ............................................................................... 17 
Danmark skal forpligte sig til at tage imod kvoteflygtninge .............. 17
5 
Demokrati og frihed 
Radikale Venstre vil revidere Grundloven 
Radikale Venstre mener, at Den Danske Grundlov fra 1953 skal revideres 
og vil arbejde derfor. Udgangspunktet for arbejdet vil være Niels Helveg 
Petersens forslag til grundlov fra juni 2003 og det radikale program ”Ønsker 
til en grundlov” vedtaget februar 2014. 
Valgret for danskere i udlandet 
Radikale Venstre ønsker, at danskere med ophold i udlandet skal bevare 
valgret til Folketinget. Det bliver mere og mere almindeligt, at danskere bor 
eller arbejder i udlandet i en periode, desuden har medier og billigere 
rejseformer gjort det lettere for danskere at bevare tilknytningen til Danmark. 
Danmark er dog et af de få lande, hvis statsborgere ikke bevarer deres 
stemmeret udenfor landets grænser. 
Forum til at nedsætte en rigsret 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Grundlovens § 16 ændres, således at det 
fremover er en uafhængig anklagemyndighed, der har initiativretten til at 
tiltale en minister for overtrædelse af ministeransvarlighedsloven. Den 
uafhængige anklagemyndighed kan eksempelvis bestå af et forum 
sammensat af folketingets ombudsmand, en juridisk professor udpeget af 
Rektorkollegiet og præsidenten for enten Østre eller Vestre Landsret.
Afskaf kongehuset 
I Radikale Venstre tror vi på, at alle mennesker skal have de samme 
muligheder i samfundet – uanset baggrund. Det er et bærende princip i den 
radikale bevægelse. Kongehusets medlemmer bliver født ind i en særlig 
privilegeret samfundsklasse, hvor de, på grund af deres familiebånd, er født 
med rang og titel fra fødslen. I Danmark bør ingen fødes med særlige 
rettigheder, da nedarvede privilegier er i modstrid med tanken om, at alle er 
født lige for loven og har de samme muligheder. 
Derudover bør det i ethvert reelt demokrati være en ret for borgerne selv at 
kunne vælge deres statsoverhoved. Der er grundlæggende udemokratisk, at 
danskerne ikke kan vælge den person, der skal godkende regeringer, 
underskrive love og repræsentere Danmark udadtil. 
Det danske kongehus skal derfor skrives ud af grundloven, og erstattes af et 
folkevalgt statsoverhoved, før Danmark for alvor bliver en demokratisk 
nation, af navn såvel som af gavn.
6 
Offentligt ansattes ytringsfrihed skal beskyttes bedre 
Ytringsfriheden er en hjørnesten i demokratiet, som forudsætter og 
indebærer en løbende debat og meningsbrydning. Samfundet har brug for 
løsninger baseret på faktuel viden og indsigt, samt at den offentlige sektor 
konstant moderniseres. Der er derfor behov for offentligt ansattes viden i 
den offentlige debat.  
 
Eftersom, at offentlighedsloven har mørklagt større dele af den offentlige 
forvaltning, er der brug for, at vi giver bedre beskyttelse af offentligt ansatte, 
som ønsker at afsløre vildledning, uredelighed og andre kritisable forhold, 
samt en lovfæstning af offentligt ansattes ytringsfrihed. 
Radikale Venstre vil arbejde for at styrke offentligt ansattes ytringsfrihed 
gennem indførelse af whistleblowerordninger og ved yderligere 
ansættelsesretlig beskyttelse af offentligt ansatte, herunder ved anvendelse 
af omvendt bevisbyrde i sager om gengældelse mod offentligt ansatte på 
grund af indberetninger om ulovligheder mv. på deres arbejdsplads.  
Bedre adgang for borgere til statens arkiver 
Radikale Venstre ønsker en tidssvarende og moderne arkivlov med hensyn 
til indsigt i den offentlige forvaltnings arbejde. 
Vi ønsker et transparent system, hvor information skabt af, eller tilvejebragt 
af, den offentlige forvaltning eller domstole gøres mere tilgængeligt for 
borgere, journalister og forskere. 
Radikale Venstre ønsker derfor at tilgængelighedsfristen i den nuværende 
arkivlov halveres fra 20 år til 10 år. 
Radikale Venstre ønsker at sætte et loft på 50 år for tilgængelighedsfristen 
og ophæve regeringens mulighed for at forlænge maksimumfristen. 
 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne 
Radikale Venstre ønsker en betryggende retlig og politisk kontrol med alle 
dele af efterretningstjenesternes virksomhed, særligt i lyset af de stadige 
udvidelser af deres beføjelser i forbindelse med terrortruslen. 
Radikale Venstre vil derfor fortsat arbejde for, at forhold vedrørende 
samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester, brugen af kilder og 
agenter og anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af tortur kan 
undergives kritisk granskning af uafhængige organer. Det indebærer også, 
at de relevante kontrolorganer skal have beføjelse til at træffe egentlige 
afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til at rette sig efter. Og der skal 
indføres effektive klagemuligheder for berørte borgere over afgørelser.
7 
Økonomi og skat 
Stop for generelle krav om produktivitetsstigninger på 2% i 
sundhedssektoren 
Radikale Venstre siger stop til regeringens generelle 
produktivitetsstigningsskrav i sundhedssektoren. Personalet har præsteret 
meget høje produktivitetsstigninger gennem mange år. Det kan ikke 
fortsætte. 
Opgradering af finansministeriets regnemaskine 
Radikale Venstre mener, at finansministeriets økonomiske modeller, som 
f.eks. ADAM og DREAM, skal opgraderes ved at indregne yderligere 
dynamiske effekter, såfremt disse er empirisk velfunderede. Desuden skal 
de eksisterende effekter revideres, så det sikres at også disse er empirisk 
velfunderede. Dette vil sikre mere retvisende prognoser. 
Endeligt skal det sikres, at de økonomiske modeller ikke bruges til 
prognoser, hvor usikkerheden af effekterne er for stor til, at det giver mening 
at bruge modellerne. 
 
Fælles pension for ægtefæller 
Radikale Venstre vil arbejde for, at pensionsopsparinger indgår i et 
ægteskabeligt formuefællesskab på lige fod med ægteparrets øvrige 
ejendele, da de nuværende regler medfører en ulige fordeling af midler, som 
i princippet er sparet op af en fælles formue. 
Forenklet afgiftssystem som del af skattereform 
Radikale Venstre ønsker en skattepolitik, hvor socialt balancerede lettelser i 
skatten på arbejde prioriteres over lettelser på bolig, bil og forbrug i øvrigt. 
Radikale Venstre ønsker, at afgiftssystemet forenkles, således at der er 
færre punktafgifter og dermed mindre administration for virksomhederne. 
 
Genindfør Fondsregisteret 
Ingen har i dag en viden om hvor mange fonde der reelt er i Danmark. Ingen 
har et overblik over hvor store formuer disse fonde har at arbejde med, eller 
hvor mange midler der uddeles. 
Ved at genindføre Fondsregisteret, som blå blok fjernede i 1991, kan vi 
skabe større åbenhed, indsigt og viden om såvel de erhvervsdrivende, som 
de almennyttige fonde. Det vurderes at danske fonde disponerer over mere 
end 600 milliarder kroner. 
Erhvervestyrelsen har indsigt i de Erhvervsdrivende Fonde, som der er 
1.360 af. De råder over cirka 377 milliarder DKK. 40 % af fondene har ikke 
foretaget uddelinger i de sidste tre år, og gennemsnitligt over de 3 år er der 
69 % af fondene, som enten ikke har uddelt noget, eller som kun har uddelt 
0 til 500.000 kr. af de frie reserver, (Erhvervstyrelsen/Deloitte undersøgelse, 
marts 2017).
8 
 
Medlemmer af kongehuset skal betale indkomstskat, 
vægtafgift og moms 
Radikale Venstre vil arbejde for, at medlemmer af det danske kongehus skal 
betale indkomstskat, vægtafgift og moms på samme vilkår som alle andre 
borgere i Danmark. 
 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og 
offentlig sektor 
Send strukturreformen til gennemsyn 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der tages konkrete initiativer med henblik 
på at styrke det lokale demokrati og livet i de tyndt befolkede dele af landet 
med afsæt i de evalueringer, der er gennemført af kommunalreformen. 
Serviceeftersyn af kommunalreformen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det specialiserede område inden for 
socialområdet og specialundervisning organiseres, så ressourcer og 
kompetencer udnyttes bedst muligt til gavn for kvaliteten af de løste 
opgaver. 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at det ikke er muligt at etablere 
hypermarkeder (udsalgsvarebutikker på over 2.000 kvm) uden for de større 
byer. Det åbne land er en knap ressource i Danmark, og såvel landskabelige 
hensyn som hensynet til offentlig transport, miljø og infrastruktur taler efter 
Radikale Venstres opfattelse imod at etablere sådanne kæmpecentre.  
Gør mere for mindre landbrug 
Radikale Venstre ønsker at fremme vilkårene for mindre, grønne 
fødevareproducenter og ønsker bl.a. følgende tiltag: 
- Omfordelingsstøtte således at de første hektar på ejendommen støttes 
mest. Dette vil kompensere grundomkostninger og bureaukrati, som 
fylder meget hos de mindre landbrug. 
- Lette adgangen for unge landmænd til en bedrift gennem fleksible 
skatteregler ved overtagelse. 
- Proportionalitet i regler, så krav og bureaukrati står i forhold til 
produktionen. 
-  
Send kammeradvokaturet i udbud 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det samlede arbejde, der udføres af 
Kammeradvokaten, sendes i udbud som én eller evt. flere tidsbegrænsede
9 
rammeaftaler således, at alle advokatkontorer med de rette kvalifikationer 
har mulighed for at byde på arbejdet. Ved udbud bør det økonomisk mest 
fordelagtige tilbud vælges - dvs. den bedste kombination af kvalitet og pris. 
På den måde sikres det, at staten ikke betaler overpris for advokatydelser 
men stadig får kvalificeret rådgivning. 
 
Børn, unge og uddannelse 
Kvalitetsløft i daginstitutionerne 
Radikale Venstre vil give et markant løft af kvaliteten i daginstitutionerne. Vi 
ønsker minimumsnormeringer på kommuneniveau, så der er mindst 3 
voksne pr. 10 vuggestuebørn og pr. 19 børnehavebørn. Samtidig ønsker vi 
at hæve andelen af uddannet personale i daginstitutionerne. 
Gør de nationale test i Folkeskolen frivillige 
Radikale Venstre vil gøre op med de obligatoriske nationale tests i 
Folkeskolen og den fælles offentliggørelse af testresultaterne. I stedet skal 
det være op til den enkelte skole, om man ønsker at anvende test som et 
pædagogisk værktøj. 
Uddannede lærere i folkeskolen 
Radikale Venstre vil gøre det pligtigt, at børn i folkeskolen bliver undervist af 
uddannet personale og at brugen af uuddannede vikarer minimeres.  
Læsning i folkeskolen 
Radikale Venstre mener, at børn skal kunne læse og skrive så tidligt som 
muligt i skolen. Børn i læsevanskeligheder skal opdages og have 
menneskelig og digital støtte allerede i indskolingen. 
Mad i folkeskolen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at folkeskoleelever får mere ud af 
undervisningen ved at sørge for, at de får den næring der skal til for 
imødekomme koncentrations besvær og uro. Løsningen skal findes inden for 
rammerne af skolernes selvbestemmelse. 
Alle børn skal have mulighed for at lære konflikthåndtering 
Radikale Venstre vil styrke børns evne til at løse konflikter og give 
Folkeskolen nødvendige ressourcer til at styrke indsatsen. Det er op til den 
enkelte skole, hvordan man vil styrke indsatsen. 
Fri leg og fri tid 
Radikale Venstre vil sikre, at alle børn har mulighed for fri leg og fri tid.
10 
Lejrskoler skal prioriteres i folkeskolen 
Radikale Venstre vil sikre, at alle skoler har mulighed for at tilbyde, at 
børnene kan komme på lejrskole i løbet af deres skolegang. 
Frirejse til offentlig transport i skoletiden for skoleklasser 
Radikale Venstre vil gøre offentlig transport gratis for alle skoleklasser. 
Indeklima i skoler skal forbedres 
Radikale Venstre vil i kommunerne i den kommende valgperiode arbejde for, 
at de allerede krævede børnemiljøvurderinger udvides til obligatorisk at 
omfatte en vurdering af dagtilbuddets indeklima. Endvidere bør lovgivningen 
ændres til – udover dagtilbud – også at omfatte skoler. Radikale Venstre vil 
derudover arbejde for, at indeklimaet forbedres, hvor vurderingerne viser, at 
det er nødvendigt. 
Uddannelser i hele Danmark 
Radikale Venstre vil arbejde for flere decentrale uddannelser og 
studiepladser udenfor landets 4 største byområder. Først og fremmest flere 
korte og mellemlange videregående uddannelser samt erhvervsuddannelser 
baseret på lokale styrkepositioner samt virksomheders, kommuners og 
regioners behov. 
Opgør med fremdriftsreformen 
Radikale Venstre ønsker et opgør med fremdriftsreformen for de 
videregående uddannelser og ønsker at fjerne den mekanisme, som straffer 
uddannelsesinstitutionerne økonomisk, hvis ikke de leverer på det konkrete 
mål om de studerendes gennemførselstid. 
 
Sundhed og etik 
National psykiatri-plan 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der hurtigst muligt kan vedtages en 
national Psykiatriplan, som kan give afsæt for udviklingen af Psykiatrien i 
Danmark og at planen følges af statslige midler til realiseringen.  
Styrket omsorg for børn og unge som pårørende 
Hvert år oplever børn og unge, at en forælder bliver alvorligt syg. 
Børnene/de unge er i en højrisikogruppe, både når det gælder risikoen for at 
udvikle alvorlige psykiske problemer og/eller for at få problemer med 
skolegang, uddannelse, sociale relationer etc. 
Konkret vil Radikale Venstre derfor arbejde for lovgivning på området, som 
det også er gældende hos andre nordiske lande. Lovgivningen skal tage 
udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra 2012 til
11 
sundhedspersonalet om pårørende børn og unge, således at anbefalingerne 
gøres lovpligtige. 
Øg tilslutningen til vaccinationsprogrammet gennem 
målrettet indsats  
For at opnå flokimmunitet og den bedste beskyttelse af alle borgere er det 
vigtigt med bred opbakning til børnevaccinationsprogrammet. Radikale 
Venstre vil derfor arbejde for en øget tilslutning ved at sikre, at de relevante 
myndigheder informerer familier om vaccinationsprogrammet og sender 
målrettede påmindelser til forældre, der har glemt at få deres børn fuldt 
vaccineret. 
Øget indsats for lægedækning i provinsen 
Der skal ydes en indsats for at motivere både unge danske læger og 
udenlandske læger til at etablere sig i lægehuse, samtidig med at 
incitamenter og regler skal fremme denne proces. Krav til sprogkundskab er, 
viden om danske udredningsprogrammer og visitationsregler skal være i 
højsædet når udenlandske læger nedsætter sig i almen praksis.  
 
Miljø, klima og trafik 
Genopret Miljøministeriet 
Radikale Venstre ønsker at genoprette Miljøministeriet og udskille det fra 
Miljø- og Fødevareministeriet. 
 
Gør Øresund til marin nationalpark i samarbejde med den 
svenske regering 
Radikale Venstre vil gøre Øresund til marin nationalpark i samarbejde med 
den svenske regering. Øresund klarer sig godt set i forhold til resten af de 
danske have. Øresund har dog et stort problem og det er sandsugning. 
Undersøgelser viser at sandsugningshuller ikke retableres naturligt, og er til 
skade for vitale fouragerings- og opvækstområder for en lang række 
fiskearter. 
Pas på bierne 
Radikale Venstre vil arbejde målrettet for at forhindre kollaps af den danske 
bibestand blandt andet ved øget fokus på og forskning i brugen af 
neonikotinoider, fungicider og andre potentielle årsager. 
 
Danmark skal arbejde målrettet for at leve op til Paris-
aftalen 
Radikale Venstre vil styrke den grønne omstilling for målrettet at leve op til 
målsætningerne i Paris-aftalen. Radikale Venstre vil med fiskale 
instrumenter fremme vedvarende energi og reducere brugen af fossile 
brændstoffer.
12 
Vi vil se vores børn vokse op i et samfund, der ikke er 
afhængigt af fossile brændstoffer 
Radikale Venstre vil arbejde for at fortsætte udbygningen af en el-
produktion, som alene baseres på fossilfrie teknologier.  
Klimareduktioner i fødevareproduktionen kan især opnås 
ved ændring af madvaner 
Radikale Venstre vil arbejde for at fremme efterspørgslen efter klimavenlige 
fødevarer. Dette kunne suppleres med en klimamærkningsordning samt 
landsdækkende oplysningskampagner. 
Nye mål for landbrugsstøtten 
Radikale Venstre ønsker at udnytte EUs landdistriksmidler fuldt ud og 
overføre 15% af støttemidlerne (svarende til omkring 1 mia. kr. om året i 
2018 og 2019), til at understøtte en miljørigtig udvikling indenfor landbrug og 
skovbrug.
Brug skovrejsning til CO2-lagring 
Radikale Venstre ønsker at bruge skovrejsning som virkemiddel i den 
grønne omstilling og at leve op til målsætningen fra 1989 om at fordoble 
landets skovareal.
Forbyd herbicider i private haver og på offentlige områder 
Radikale Venstre ønsker at sikre en fortsat adgang til rent drikkevand direkte 
fra hanen og for et sundt miljø med bred artsdiversitet. Derfor vil Radikale 
Venstre forbyde brugen af herbicider i private haver og på offentlige 
områder.
Afskaffelse af afgift på overskudsvarme fra proces 
Bortkøling af brugbar overskudsvarme øger samfundets samlede forbrug af 
energi. Det ønskes, at der arbejdes med at forbedre det økonomiske 
incitament i at udnytte overskudsprocesvarme, hvor det sænker forbruget af 
energi i det totale energisystem. Dette kunne gøres ved helt af fjerne afgiften 
på procesvarme. 
Det kan evt. være nødvendigt at oprette en positivliste over processer, hvor 
der er lavt incitament til at producere falsk overskudsvarme udelukkende for 
at opnå lavere afgiftpåvirkning. Her synes situationen hvor varmen 
overdrages gratis til en anden juridisk enhed at være særlig oplagt situation, 
hvor en afgiftsfritagelsen kunne komme i spil. 
Forbud mod salg af benzin- og dieselbiler i Danmark fra 
2030
Radikale Venstre bør arbejde for at der indføres et forbud i Danmark mod 
salg af benzin- og dieseldrevne person- og varebiler fra 2030.
13 
Transporten udgør ca. en tredjedel af det samlede CO2-udslip i Danmark, 
og ca. halvdelen af husholdningernes samlede udledning af CO2 stammer 
fra transport. Der er således et stort potentiale i reduktionen af CO2-
forbruget ved at reducere anvendelsen af fossile brændsler i 
transportsektoren. Hertil kommer, at udledningen af skadelige partikler fra 
benzin- og dieselbiler spiller en meget stor rolle for den samlede 
luftforurening i de store byer.  
Radikale Venstre bør lade sig inspirere af Norge, Holland, Frankrig og UK, 
der alle vil forbyde salg af benzin- og diseldrevne biler. Norge og Holland fra 
2025, Frankrig og UK fra 2040. 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny 
Radikale Venstre ønsker, at Danmark bliver et teknologisk foregangsland 
ved at gøre forsøg med at indføre differentieret roadpricing i Danmark. 
Ny roadpricingmodel for lastbiler i Danmark 
Radikale Venstre ønsker, at Danmark skal følge EU-kommissionens om at 
indføre roadpricing for alle lastbiler uanset totalvægt i 2023 målt på den 
kørte distance, i stedet for den nuværende model, der måler køretiden for 
lastbiler med en totalvægt over 12 ton. 
 
 
EU og udenrigspolitik 
Et stærkere EU gennem øget samarbejde 
Europa-Kommissionen har fremlagt en hvidbog med fem scenarier for 
Europa. Af de fem scenarier vil Radikale Venstre arbejde for det scenarie, 
som betyder mere EU samarbejde og et stærkere EU:  
Beslutningsprocesserne i EU skal gøres hurtigere og respekten for de fælles 
regler skal styrkes. Det indre marked skal fortsat styrkes igennem yderligere 
harmonisering af standarder og en stærkere håndhævelse heraf. Der skal 
være et systematisk samarbejde om grænseforvaltning, asylpolitik og 
terrorbekæmpelse. Overfor resten af verden skal EU tale med én stemme i 
udenrigspolitiske anliggender. For at styrke EUs sikkerhed skal en 
europæisk forsvarsunion etableres gennem øget samarbejde og 
koordination, herunder med NATO. 
 
Danmark skal være med til at forme EU’s sociale søjle
Radikale Venstre ønsker et mere socialt bevidst EU og er derfor positivt 
indstillet overfor Kommissionens forslag om en social søjle. Det er vigtigt at 
vi beskytter vores unikke arbejdsmarkedsmodel den såkaldte “danske 
model”. EU samarbejdet på det sociale område skal opbygges ud fra det 
bedste fra medlemslandenes arbejdsmarkeder og sociale systemer.
14 
Regeringen og de danske medlemmer af Europa-Parlamentet bør arbejde 
for, at de bedste danske løsninger føres ind i den kommende sociale søjle. 
Derfor opfordrer Radikale Venstre til en åben og bred dialog i Danmark 
mellem danske folkevalgte og arbejdsmarkedets parter, for sammen at 
udpege hvad der skal med fra Danmark, og hvordan den sociale søjle bedst 
udformes under hensyntagen til det danske arbejdsmarked og den danske 
model.
Stop Europa-Parlamentets rejsecirkus 
Radikale Venstre ønsker at stoppe Europa Parlamentets rejsecirkus og vil 
derfor arbejde for, at Danmark, i samarbejde med de enkelte medlemsstater 
og EU institutionerne, presser på for at indlede seriøse forhandlinger med  
Frankrig om at lave de nødvendige traktatændringer for at opgive 
samlingerne i Strasbourg. 
Øgede forsvarsudgifter skal pege frem, ikke tilbage 
Radikale Venstre ønsker ikke, at øgede forsvarsudgifter skal gå i retning af 
at genetablere et koldkrigsforsvar. Vi ønsker i stedet at investere i moderne 
sikkerhedsberedskaber, som har fokus på civilsamfundet. 
Dels inden for civil cybersikkerhed, som ikke skal baseres i de hemmelige 
tjenester, men også inden for civilt-militært samarbejde med fokus på at 
opbygge stærke danske kapaciteter til statsopbygning i fejlslagne stater.
Radikale Venstre vil have genoprettet en permanent og 
hurtigt udrykkende FN-styrke 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der igen oprettes en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke.
En to-statsløsning for Israel/Palæstina 
Radikale Venstre anerkender såvel det jødiske som palæstinensiske folks 
ret til en egen selvstændig stat. 
En nødvendig forudsætning for en to-statsløsning er, at Israel overholder de 
FN-resolutioner, der løbende er vedtaget samt Oslo-aftalen, der fastslår, at 
Palæstinenserne har selvstyre over Gaza og Vestbredden, og at 
Østjerusalem regnes som palæstinensisk område. 
Radikale Venstre går derfor ind for, at alle eksisterende bosættelser på 
Vestbredden og i Østjerusalem fjernes, og etableringen af nye bosættelser 
bringes til ophør. De omfattende bosættelser underminerer muligheden for 
en to-statsløsning. 
Radikale Venstre fordømmer ligeledes Israels etablering af en mur inde på 
palæstinensisk selvstyreområde. 
Radikale Venstre mener, at blokaden af Gaza, der har stået på siden 2007, 
og som forhindrer fri adgang af varer og personer mellem Gaza og Israel, 
skal ophæves, så indbyggerne kan føre en almindelig tilværelse. 
Radikale Venstre mener, at Israel skal overholde menneskerettighederne, 
og at dets borgere skal behandles lige uanset herkomst. De facto eksisterer 
der imidlertid to forskellige retssystemer.
15 
Eksempelvis er der tilfælde hvor palæstinensiske børn, dømmes efter 
militærret, hvilket strider imod FNs Børnekonvention. Begrænsning af 
børnenes skolegang strider ligeledes mod Børnekonventionen.
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner 
Radikale Venstre går ind for, at alle lande skal overholde FN-resolutioner, 
også Israel. Derfor skal EU benytte sig af såvel diplomatiet som 
handelspolitikken til at lægge pres på landet, når det ikke lever op til sine 
internationale forpligtelser, særligt i forbindelse med de ulovlige bosættelser 
på Vestbredden og i Østjerusalem og blokaden af 1,5 millioner beboere i 
Gaza. Lever Israel ikke op til forpligtelserne, bør landets status som særligt 
privilegeret handelspartner ikke fortsætte uændret. 
EU bør således fortsætte og udbygge sin nuværende linje og sikre 
obligatoriske mærkningsordninger af varer fra de ulovlige bosættelser, og at 
israelsk deltagelse i EU-finansierede programmer kun gælder for de 
områder, der ligger inden for de internationalt anerkendte grænser.
 
 
Social- og udlændingepolitik 
Bedre ressourceforløb 
Radikale Venstre vil arbejde for at ressourceforløbene forbedres, sådan at 
der altid indgår et udviklingsperspektiv, og at de kun varer så længe som der 
er fagligt belæg for. Målet er at de meget lange ressourceforløb minimeres.
Genindfør gratis psykologhjælp til voldsramte 
Radikale Venstre skal arbejde for, at der hurtigst muligt genindføres gratis 
psykologhjælp til voldsramte, der søger hjælp hos et krisecenter.
Au pairer i Danmark skal have stærkere rettigheder 
Radikale Venstre vil arbejde for, at au pairer i Danmark skal have stærkere 
rettigheder. Radikale Venstre vil arbejde for: 
i) at den toårige opholdstilladelse tilknyttes au pairen og ikke tilknyttet 
til værtsfamilien som det er i dag  
ii) at det er godkendte bureauer, der skal formidle kontakten mellem au 
pairen og værtsfamilien 
iii) sænke aldersgrænsen for hvem der kan være au pair, fra højst 30 til 
højst 25 år.
16 
Retspolitik 
Afkriminalisér narkotika 
Radikale Venstre ønsker en afkriminalisering af alle narkotiske stoffer, 
hvorved det fortsat vil være ulovligt at sælge narkotika, men at besiddelsen 
bliver afkriminaliseret. 
Den nuværende restriktive lovgivning på området har spillet fallit, samtidig 
med at den ikke hjælper de udsatte stofmisbrugere. 
En afkriminalisering af narkotiske stoffer skal følges op af en massiv 
satsning på bl.a. behandlingstilbud, rehabiliteringstilbud og forebyggelse af 
stofmisbrug. En stofmisbruger skal udelukkende betragtes ud fra et socialt 
og sundhedsfagligt perspektiv, hvor fokus skal være på, at de sociale 
myndigheder finder ud af, hvorledes den pågældende borger bedst muligt 
hjælpes. 
Ved gennemførelsen af en ny og moderne narkotikalovgivning er det oplagt 
at skele til Portugal, der i 2001 afkriminaliserede konsumeringen af narkotika 
med stor succes. Det problematiske stofmisbrug er faldet, antallet af skader 
og sygdomme i forbindelse med stofmisbrug er faldet og den portugisiske 
stat har i dag færre udgifter som følge af stofmisbrug end før 
afkriminaliseringen. 
Sikre retssikkerheden for voldtægtsofre 
Der har i årevis været debat om hvor få voldtægter der politianmeldes og 
således ender i statistikkerne. Løsningerne har indtil videre fokuseret på 
højere straffe, men da problemet er alle de voldtægter, der ikke anmeldes 
bør der sættes ind andre steder. 
Radikale Venstre vil derfor arbejde for en voldtægtspakke, der sikrer at flere 
voldtægter ender med dom. 
Denne bør indeholde følgende elementer:  
- Sikre at fokus på ’victim blaming’ og vigtigheden af anmeldelse af 
voldtægt bliver en del af politiuddannelsen 
- Mulighed for at kunne anmelde til en kvindelig betjent, såfremt det er 
praktisk muligt.  
- Oprettelse af særlige voldtægtsenheder i politiet efter norsk model 
Sidestil vold i nære relationer med vold mod ukendt offer 
Radikale Venstre vil arbejde for, at strafudmåling ved vold i nære relationer 
skal sidestilles med strafudmålingen ved vold mod ukendt offer. Det må 
aldrig være sådan, at vold i nære relationer pr. automatik straffes mildere 
end anden lignende vold.
Nedsæt kommission til evaluering af forældreansvarsloven 
Radikale Venstre ønsker at nedsætte en kommission, der skal evaluere 
forældreansvarsloven med særligt fokus på barnets tarv samt overholdelse 
af internationale konventioner
17 
Forældreansvarsloven blev i sin tid besluttet på radikalt initiativ men har 
siden vist sig at have en del problematikker der ikke var forudset, og som 
således ikke var taget højde for. 
Radikale Venstre skal arbejde for at der laves en redegørelse over 
konsekvenserne af indførelsen af forældreansvarsloven med fokus på 
barnets tarv og potentiale for konflikteskalering.  
Redegørelsen skal omfatte alle problematikker som loven har medført og 
samtidig komme med forslag til lov- og/eller praksisændringer der reducerer 
/eliminerer de uheldige følgevirkninger. 
Omskæring skal være frit og eget valg for myndige borgere 
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af drenge forbydes og 
dermed ligestilles med omskæring af piger i straffeloven. Forbuddet skal 
gælde al omskæring af drenge under 18 år samt af voksne mænd, der ikke 
har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med begrundelse i et 
sundhedsproblem, f.eks. forhudsforsnævring, skal undtages for forbuddet.
 
 
Andet 
Bredbånd og mobilnet til yderområder
Radikale Venstre vil sikre højhastighedsinternet og mobildækning til 
yderområderne og sikre fri roaming, hvor der er problemer med dækningen.  
 
Aktualitetsresolutioner 
Danmark skal forpligte sig til at tage imod kvoteflygtninge 
Radikale Venstre opfordrer Regeringen, Dansk Folkeparti og 
Socialdemokratiet til at overholde Danmarks internationale aftaler og 
modtage det antal FN-kvoteflygtninge, vi som land har forpligtet os på. 
Den danske regering, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet har aftalt at 
videreføre det stop for modtagelse af FN-kvoteflygtninge i de kommende år, 
som partierne blev enige om for 2017. Dermed bryder partierne det danske 
løfte til FN om, at Danmark forpligter sig til at modtage 500 af verdens 
allermest udsatte. Dette eklatante svigt kommer samtidig med, at FN’s 
flygtningeorganisation UNHCR har udsendt en appel til verdens lande med 
en opfordring om at hjælpe netop disse flygtninge, som står i en desperat 
situation. 
Danmark går med sin beslutning enegang og handler i skærende kontrast til 
eksempelvis Norge, Holland, Tyskland, Sverige, Frankrig og Storbritannien.  
Radikale Venstre mener, at Danmark bør tage et globalt ansvar. 
Det har vi gjort før. Det skal vi gøre igen.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2016.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/2nlnqy3a/vedtagne_resolutioner_2016.pdf

1/29 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2016
2 
Indhold 
 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 4 
Styrk Folketinget over for regeringen ........................................................ 4 
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol ........................................ 4 
Sikring af anstændige høringsfrister .......................................................... 4 
Inkorporering af internationale menneskerettighedskonventioner ........ 4 
Folkekirken skal underlægges Rigsrevisionen ........................................... 5 
Folketingets internationale oplysning ....................................................... 5 
Kommunalbestyrelserne skal have en lavere spærregrænse ................... 5 
Økonomi og skat ........................................................................................... 6 
Radikale vil bekæmpe økonomisk ulighed ................................................ 6 
En revision af afgiftssystemet i Danmark .................................................. 6 
Færre CO2-kvoter og en øget beskatning af klimagasudledninger .......... 6 
Fjern mulighederne for skattely ................................................................ 6 
Effektiv skatteligning og opkrævning ........................................................ 6 
Principperne for en radikal skattereform .................................................. 6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 7 
Fremtidssikret digitalisering af dansk erhvervsliv .................................... 7 
Ligestilling af mødres og fædres ret til barsel ........................................... 7 
Beskæftigelsesindsatsen for mennesker med komplekse problemer skal 
gentænkes .................................................................................................. 7 
Uddannelse og forskning ............................................................................. 8 
Dannelse og uddannelse for alle og hele livet - ikke kun for de få ........... 8 
Dannelse af verdensborgere ...................................................................... 8 
Musik i pædagoguddannelsen ................................................................... 8 
Genindfør selvstyret og medbestemmelsen på universiteterne .............. 8 
Fri forskning og medbestemmelse på universiteterne ............................. 8 
Sundhed og etik .......................................................................................... 10 
Lægehjælp er en menneskeret ................................................................ 10 
Kommunale sundhedshuse skal løse flere opgaver ................................ 10 
Ægdonation blandt lesbiske ..................................................................... 10
3 
Forbyd alkoholreklamer ........................................................................... 10 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 11 
Mere natur med fri og lige adgang i Danmark ........................................ 11 
Salget af DONG ......................................................................................... 11 
Styrk investeringer i grøn transport ........................................................ 11 
Grøn omstilling af den kollektive trafik ................................................... 11 
Effektiv offentlig transport til de store hospitaler .................................. 11 
Nemmere overgang fra benzin- til elbiler ............................................... 11 
EU-miljøfond ............................................................................................. 11 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 13 
EU-indsats over for flygtninge og immigranter ....................................... 13 
Folkeafstemning i Vestsahara .................................................................. 13 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 14 
Socialpolitikken tilbage til kommunerne................................................. 14 
Fjern kontanthjælpsloftet ........................................................................ 14 
Etabler flere skæve boliger ...................................................................... 14 
Bopælspligt i nyt boligbyggeri ................................................................. 14 
Effektiv bekæmpelse af høj dødelighed blandt stofbrugere .................. 14 
Tag 10.000 kvoteflygtninge fra Syrien ..................................................... 14 
Retspolitik .................................................................................................... 16 
Legaliser cannabis i en 3-årige prøveperiode i Danmark ........................ 16 
Gør seksuel handling uden samtykke kriminelt ...................................... 16 
Konfliktråd ................................................................................................ 16 
Øget brug af telekommunikation ved varetægtsfængsling .................... 16 
Indbrudssikrede døre og vinduer............................................................. 16 
Beskyttelse af personlige betalingsdata .................................................. 16 
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsomhed ............... 16 
Aktualitetsresolution .................................................................................. 17 
Svigt ikke kvoteflygtningene .................................................................... 17 
Valgudtalelse om kommunal- og regionsvalg 2017 ................................ 18 
Sammen om morgendagens velfærd (kommuner)................................... 18 
Sammen om et sundt liv (regioner) .......................................................... 18
4 
Demokrati og frihed 
Styrk Folketinget over for regeringen 
Folketingets rolle som vagthund over for regeringen skal styrkes. Derfor skal 
der fokuseres på at styrke Folketingets mulighed for at få udarbejdet 
analyser uafhængigt af regeringsapparatet. Der skal som minimum skabes 
mulighed for, at beregninger af større politiske udspil fra partierne kan 
efterprøves af en neutral instans som fx. Det Økonomiske Råd. 
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol 
Radikale Venstre er et parti, for hvem åbenhed og demokratisk kontrol er 
centrale forudsætninger for et velfungerende statsstyre. Vi vil derfor til 
stadighed arbejde for større åbenhed om politiske processer og 
beslutninger, og for at den politiske magt handler under ansvar for 
offentligheden. 
Folketingets og offentlighedens kontrolmuligheder skal snarere styrkes end 
indskrænkes. Det betyder bl.a., at offentlighedslovens adgang til aktindsigt 
skal udvides, og at høringsfrister og kontrolinstanser som Rigsrevisionen og 
Folketingets Ombudsmand respekteres. Det betyder også, at 
mindretalsbeskyttelsen og oppositionens rettigheder styrkes, fx således at 
2/5 af Folketinget kan igangsætte en uafhængig undersøgelse, og en 
beslutning om dansk krigsdeltagelse kræver kvalificeret flertal i Folketinget.   
Radikale Venstre vil endvidere arbejde for, at alle vigtige samfundsforhold 
debatteres i Folketinget og offentligheden, før de afgørende beslutninger 
træffes. Det gælder som udgangspunkt også debatter om fx 
udenrigspolitiske og forsvarspolitiske spørgsmål, der ikke kun bør finde sted 
i lukkede rum.
Sikring af anstændige høringsfrister 
Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til at arbejde for indførelse af en 
minimumslængde på høringsperioder, så høringskrævende lovforslag ikke 
kan sendes til vedtagelse, uden at have været minimum 4 uger i offentlig 
høring.
Inkorporering af internationale menneskerettighedskonventioner 
Radikale Venstre vil styrke menneskerettighedsbeskyttelsen i Danmark ved 
at sikre, at flere centrale internationale menneskerettighedskonventioner 
inkorporeres i dansk ret, således at de indskrives direkte i lovgivningen. Det 
skal som minimum gælde FN-konventionen om borgerlige og politiske 
rettigheder, FN’s racediskriminationskonvention, FN’s torturkonvention, FN’s 
børnekonvention og FN’s handicapkonvention. 
Endvidere vil Radikale Venstre arbejde for at sikre individuel klageadgang til 
yderligere FN-komitéer inden for menneskerettighedsområdet. 
Disse initiativer vil sikre, at individets rettigheder i medfør af konventionerne 
får en mere solid gennemslagskraft i dansk ret, og at danske borgere med 
større sikkerhed og styrke kan påberåbe sig de konventioner, som Danmark 
har tilsluttet sig, i deres møde med myndighederne.
5 
 
 
Folkekirken skal underlægges Rigsrevisionen
Indtil statens og folkekirkens økonomi er adskilte, vil Radikale Venstre vil 
arbejde for, at Folkekirkens økonomi og regnskaber underlægges 
Rigsrevisionens regler og tilsyn.
Folketingets internationale oplysning
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for oprettelsen af 
’Folketingets internationale oplysning’. Denne skal have opgaven gennem 
objektiv oplysning at bidrage til den offentlige debat om Danmarks 
internationale forpligtelser på samme måde som Folketingets EU-oplysning 
har løst opgaven i forhold til oplysning om EU. 
Kommunalbestyrelserne skal have en lavere spærregrænse 
Radikale Venstre vil arbejde for, at antallet af medlemmer af 
kommunalbestyrelsen minimum udgør 25 med mulighed for undtagelser for 
ø-kommuner.
6 
Økonomi og skat 
Radikale vil bekæmpe økonomisk ulighed 
Radikale vil arbejde mod ekstrem ulighed i samfundet. I en tid med 
økonomisk stagnation er behovet for at bekæmpe ulighed større end i tider 
med økonomisk vækst. Det kræver en stor politisk indsats og årtiers arbejde 
at opbygge et trygt og lige samfund som det danske, men det kan 
destabiliseres hurtigt med de forkerte politiske prioriteringer.  
Derfor ser Radikale et stærkt behov for fortsat omfordelingspolitik i Danmark 
- herunder særligt gennem ejendomsbeskatning. Danmark har gennem 
mange år været præget af stor lønindkomstlighed i samfundet og gode 
muligheder for at vælge sin egen vej uafhængigt af ens forældre eller 
fødested. Stor ulighed vil true dette og dermed også den tryghed og 
fleksibilitet, der har bragt os i front.
En revision af afgiftssystemet i Danmark 
Afgiftssystemet tages op til en revision, så barrierer mod en ønsket grøn 
omstilling fjernes.
Færre CO2-kvoter og en øget beskatning af klimagasudledninger 
CO2-kvoterne for tilladt udledning skal reduceres efter de nye klimamål og 
CO2-udledningerne og udledning af andre klimagasser beskattes hårdere. 
Omstillingen søges koordineret og harmoniseret gennem EU for ikke at 
miste konkurrenceevne.
Fjern mulighederne for skattely 
Radikale Venstre bakker op om samarbejdet i OECD-landene og en række 
andre lande, der har til hensigt at eliminere skattely-mulighederne samt 
sørge for, at der bliver åbenhed om pengestrømme på tværs af 
landegrænserne (BEPS-samarbejdet).
Effektiv skatteligning og opkrævning 
Der er behov for en væsentlig styrkelse af Skat og skattekontrollen. Radikale 
Venstre vil arbejde for, at skatteligningen igen bliver effektiv og målrettet, så 
skattesnyd bliver opdaget og straffet, mens fejl hurtigt og servicevenligt 
bliver rettet. 
Principperne for en radikal skattereform 
Radikale Venstre vil i de kommende skatteforhandlinger arbejde for en fuldt 
finansieret og socialt afbalanceret skattereform, der sænker skatten på 
arbejde, gavner den grønne omstilling og ophæver skattestoppet, så 
afviklingen af boligskatten undgås. Det er af stor betydning for Radik ale 
Venstre, at skattesystemet ikke medvirker til at skabe markant større 
økonomiske eller sociale skel i samfundet fremover. En lettelse i skatten på 
arbejde bør ske for alle indkomstgrupper og ikke kun i toppen.
7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og 
offentlig sektor 
Fremtidssikret digitalisering af dansk erhvervsliv 
Radikale Venstre ønsker, at danske virksomheder skal have de bedste 
muligheder for at udnytte fremtidens digitale værktøjer. Derfor vil vi arbejde 
for, at der laves en udredning af, hvordan nye og kommende digitale 
teknologier (som kunstig intelligens, big data, internet of things, cloud 
computing, 3D-print, augmented/virtual reality mv.), vil påvirke dansk 
erhvervsliv i fremtiden. Videre vil vi arbejde for at udredningen skal bidrage 
til progressiv og fremsynet politikudvikling til gavn for erhvervslivet og 
samfundet. Således skal udredningen kvalificere og fremtidssikre politiske 
beslutninger om eksempelvis erhvervsfremmesystemet, forskning/udvikling, 
uddannelser og arbejdsmarkedsregulering.
Ligestilling af mødres og fædres ret til barsel 
Radikale Venstre ønsker ligestilling på barselsområdet. Derfor ønsker vi, at 
op til 12 uger af barselsperioden efter barnets fødsel sikres til hver af 
forældrene. 
Beskæftigelsesindsatsen for mennesker med komplekse problemer 
skal gentænkes 
Radikale Venstre mener, at støtte til mennesker med problemer, udover 
ledighed, det være sig fysiske som psykiske problemer, skal prioriteres langt 
højere end nu. Borgere med komplekse problemer, udover ledighed, skal 
inddrages massivt i deres egne forløb, så borgeren og støttepersoner 
sammen kan finde de rigtige løsninger for det enkelte menneske.
8 
Uddannelse og forskning 
Dannelse og uddannelse for alle og hele livet - ikke kun for de få 
Radikale vil sikre, at alle reelt har lige muligheder for deltagelse i samfundet 
gennem tidlig indsats og styrkelse af sammenhængskraften i samfundet 
gennem bl.a. skoler, foreninger og højskoler. Alle børn som voksne skal 
have mulighed for at få en kulturel og samfundsmæssig forståelse, der gør 
dem i stand til at deltage i samfundet. Det skal gælde alle i Danmark uanset 
om f.eks. ansøgning om asyl endnu ikke er færdigbehandlet. Radikale skal 
arbejde for at gøre det nemmere - ikke vanskeligere - for unge mennesker at 
få en uddannelse. Danmark bliver et rigere samfund af at investere i 
uddannelse. Vi får et mere fleksibelt arbejdsmarked og skaber muligheder 
for at blive et foregangsland, få nye virksomhedstyper og innovation. Der er 
brug for dannelse og talenter i alle brancher og sektorer, derfor skal vi 
investere i uddannelse for alle gennem hele livet. Et samfund kan ikke blive 
overuddannet.
Dannelse af verdensborgere 
Radikale vil fortsat arbejde for dannelse i alle uddannelser, på alle trin og for 
folk i alle aldre. Dannelse sikrer, at alle gives mulighed for personlig 
myndighed, selvstændig stillingtagen og forudsætningerne for aktiv 
medvirken som borgere og medborgere i et demokratisk samfund og som 
menneske i en globaliseret verden. Dannelse skaber verdensborgere og 
forudsætningerne for aktiv deltagelse i en demokratisk livsform og et 
demokratisk styre. Det enkelte individ får gennem dannelse muligheden for 
at opnå de nødvendige redskaber til at opnå sit fulde potentiale og leve et 
beriget liv med uddannelse som en værdi i sig selv. Den enkelte vil være 
vakt til ny viden, forandringer, tværfaglige problemstillinger og nysgerrig over 
for andre måder at leve på.
Musik i pædagoguddannelsen 
Radikale Venstre vil arbejde for, at pædagoguddannelsens kreative-musiske 
uddannelsesmål støttes og får større bevågenhed. 
Genindfør selvstyret og medbestemmelsen på universiteterne  
Radikale Venstre ønsker at styrke den fri forskning på universiteterne ved 
bl.a. at give medarbejdere og studerende på de højere læreanstalter 
selvstyret og den reelle medbestemmelse tilbage. 
Vi ønsker at revidere Universitetsloven og bl.a. give de kollegiale organer 
reel indflydelse på prioriteringen af forskningen og give kvalificerede flertal i 
de kollegiale organer ret til at afgive mistillid til ledere, en mistillid som 
bestyrelserne skal have pligt til at handle på.
Fri forskning og medbestemmelse på universiteterne 
Radikale Venstre ønsker at styrke den fri forskning og at sikre stærke faglige 
miljøer på landets universiteter.  
Stærke faglige miljøer opstår, når engagerede medarbejdere og studerende 
tænker med, er innovative, dedikerede, kritiske og aktivt deltagende i 
arbejdsstedets besluttende og rådgivende organer, og dermed har 
indflydelse på egen arbejdssituation og forskningens retning og prioritering.
9 
For at understøtte denne hensigt skal uddannelsernes ledelse være 
sammensat af personer med indsigt i såvel forskning som uddannelse og 
organisationsudvikling, således at universiteternes særegne kobling af 
videnskabelse og vidensformidling fastholdes og styrkes.
10 
Sundhed og etik 
Lægehjælp er en menneskeret 
Radikale Venstre mener at alle mennesker har ret til lægehjælp, inden for 
almen praksisområdet, uanset hvilket opholdsgrundlag man befinder sig på i 
Danmark, og ønsker at følge Institut for Menneskerettigheders anbefalinger.  
Radikale Venstre tager til efterretning at Institut for Menneskerettigheder 
mener at den nuværende sundhedslov især rammer gravide og børn, der 
ikke tør henvende sig til sundhedsvæsenet som uregistrerede migranter.
Kommunale sundhedshuse skal løse flere opgaver 
Radikale Venstre vil arbejde for, at kommunerne indretter sundhedshuse, og 
at det sker i samarbejde med regionerne. Sundhedshusene skal sikre 
borgerne nærbetjening med højt kvalificerede tilbud, en øget indsats på det 
forebyggende område og være med til at understøtte lægedækningen i 
primærsektoren.
Ægdonation blandt lesbiske 
Lesbiske kvinder skal have mulighed for at donere æg til sin partner, således 
at begge bliver ”biologiske” forældre. 
Forbyd alkoholreklamer 
Radikale Venstre mener, at alkoholreklamer skal forbydes, da det er et af de 
mest kosteffektive tiltag for at begrænse alkoholforbruget.
11 
Miljø, klima og trafik 
Mere natur med fri og lige adgang i Danmark  
Radikale Venstre vil arbejde for, at en tredjedel af Danmark skal være natur 
med fri og lige adgang i 2040. Det skal opnås ved, at naturhensyn på langt 
flere arealer skal veje tungest, og ved en national strategi for, hvordan 
Danmark kommer til at efterleve EU's habitatdirektiv med dets mål for at 
fremme biodiversiteten i medlemsstaterne. 
Naturvisionen skal kobles med en klar plan, der sikrer, at naturens store 
potentiale for at skabe vækst, turisme og værdi lokalt, styrkes.
Salget af DONG  
Radikale Venstre ser positivt på, at statsrevisorerne nu har bedt 
Rigsrevisionen om at undersøge processen omkring salget af DONG. 
Styrk investeringer i grøn transport 
Radikale Venstre har som politisk målsætning, at investeringerne i kollektiv 
transport og cykeltrafik samlet set skal være på mindst det samme niveau 
som investeringerne i veje.
Grøn omstilling af den kollektive trafik 
Radikale Venstre finder, at der er behov for en grøn omstilling af trafikken i 
Danmark.  
Vi vil holde fast i Togfonden og de planlagte investeringer. Togene 
elektrificeret, så el fra vedvarende energi fremover i stor stil bruges i 
transportarbejdet. Nye el-tog kan købes som afprøvede hyldevarer.  
Den kollektive trafik i de større byer skal udbygges og drives med 
vedvarende energikilder, så en væsentligt større del af persontrafikken 
transporteres mere bæredygtigt. Det vil begrænse såvel trafikken som 
forureningen i byerne.  
Cykelstisystemer skal udbygges, så en større del af persontransportarbejdet 
kan foregå med (el-)cykler. Det vil gavne folkesundheden og begrænse 
CO2- og partikelforureningen i byerne.  
En skattereform skal begunstige omlægningen til el-transport og brug af 
vedvarende energi. Udbygning af et smart el grid skal fremmes. Det vil få 
flere til at bruge (el-)cyklen eller elbilen, idet man kan tanke strøm og 
forbruge strøm til vask o.l., når strømmen er billig.
Effektiv offentlig transport til de store hospitaler 
Radikale Venstre har som politisk målsætning, at landets store hospitaler 
skal have en effektiv offentlig trafikbetjening af høj kvalitet.
Nemmere overgang fra benzin- til elbiler 
Radikale Venstre vil have en deregulering af reglerne for konvertering af 
biler med forbrændingsmotor til elbiler. 
EU-miljøfond 
Firmaer bag store miljøforureninger er ofte gået konkurs eller ophørt med at 
eksistere, når forureningen opdages. Radikale Venstre vil i Folketinget og 
Europaparlamentet arbejde for, at der skabes en EU miljøfond, som sikrer 
oprydning af de 100 største miljøforureninger i EU. Dette er ikke en
12 
fravigelse af princippet om, at forureneren betaler, men miljø og mennesker 
skal ikke betale, mens man venter på at inddrive pengene fra forureneren. 
EU’s miljøagentur vil kunne bidrage til at kortlægge og prioritere de 100 
steder.
13 
EU og udenrigspolitik 
EU-indsats over for flygtninge og immigranter 
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at arbejde for, at EU tager et større 
og mere aktivt ansvar for at løse den aktuelle flygtningekrise i Europa ved   
1. at øge udviklingsbistanden til de lande i især det nordlige Afrika, hvorfra 
strømmen af flygtninge og immigranter til Europa hovedsageligt kommer . 
2. at styrke den fælles ydre EU-grænse, og dermed bidrage til at sikre, at 
flygtninge og immigranter bliver sagsbehandlet i henhold til vedtagne 
kriterier, når de krydser grænsen til EU. 
3. at øge støtten til de EU-lande i det sydlige Europa, som er flygtninges og 
immigranternes første stop i EU med patruljering, registrering og 
indkvartering. 
4. aktivt at støtte en fælles europæisk fordeling af flygtninge mellem EU's 
medlemslande som foreslået af Europa-Kommissionen, herunder 
intentionen om at øge genplaceringen af flygtninge fra særligt Syrien. 
5. at arbejde for at øge EU-landenes antal af kvoteflygtninge gennem FN's 
kvotesystem, herunder antallet af kvoteflygtninge til Danmark. 
Folkeafstemning i Vestsahara 
Radikale Venstre støtter, at den saharawiske befolkning selv afgør deres 
fremtid gennem en folkeafstemning. Og vil arbejde for at FNs tilsagn herom 
virkeliggøres så hurtigt som muligt, og at Danmark medfinansierer og i øvrigt 
understøtter gennemførelsen af folkeafstemningen.
14 
Social- og udlændingepolitik 
Socialpolitikken tilbage til kommunerne 
Radikale Venstre er bekymret for socialpolitikken og den sociale indsats for 
vores allermest udsatte grupper. Vi ser en stigende afhængighed af 
offentlige puljemidler, specielt satspuljemidler, og private fonde, som 
finansiering af helt grundlæggende sociale kerneopgaver. Det sociale 
område præges af midlertidig projektorganisering og mangler langsigtede 
mål med realistiske driftsbudgetter.  
Radikale Venstre ønsker socialpolitikken styrket gennem øgede driftsmidler 
til den sociale indsats i kommunernes. Satspuljerne bør målrettes en 
langsigtet kommunal planlægning, som sikrer kontinuitet i indsatsen samt 
forankring af viden og erfaring til gavn for de mest udsatte grupper. Større 
kommunal forankring af den sociale indsats har også stor betydning for øget 
samarbejde med lokale netværk og civile aktører og kan dermed også styrke 
udsatte gruppers medborgerskab og deltagelse i vores samfund.
Fjern kontanthjælpsloftet  
Radikale Venstre mener, at kontanthjælpsloftet rammer socialt skævt og vil 
derfor arbejde for at afskaffe det.
Etabler flere skæve boliger  
Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til at arbejde for at afsætte flere 
midler til opførelse af skæve boliger samt andre alternative boligformer, som 
kan skabe livskvalitet og en tryg base for udsatte mennesker.
Bopælspligt i nyt boligbyggeri 
Kommunerne skal have ret til at beslutte, at den nuværende bopælspligt, der 
gælder for den eksisterende boligmasse, også skal gælde for nybyggede 
boliger, der sælges første gang.
Effektiv bekæmpelse af høj dødelighed blandt stofbrugere  
Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til at arbejde for at støtte tiltag, der 
kan lede til godkendelse af modgift i håndkøb, samt støtte initiativer, der har 
til hensigt af uddanne brugere af narkotika i håndtering af overdoser. 
Tag 10.000 kvoteflygtninge fra Syrien  
Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, 
at Danmark tager 10.000 flere kvoteflygtninge fra Syrien over de næste 3 år.  
Krisen i Syrien er den største humanitære krise i vores tid. Borgerkrig og 
terrorisme har kostet tusindvis af civile menneskeliv og drevet millioner på 
flugt fra hus og hjem. 
Nærområderne er på bristepunktet. Derfor må velstillede lande som 
Danmark tage et større ansvar for at række hånden ud til de mange 
flygtninge. 
Det optimale vil være et fælleseuropæisk asylsystem, men de europæiske 
ledere sidder på hænderne for øjeblikket. Det skal Danmark ikke. Vi må gå 
forrest og foruden massiv udviklingsbistand til regionen øge optaget af 
syriske kvoteflygtninge med 10.000 over de næste 3 år.
15 
For at kommunerne kan tage hånd om kvoteflygtningene på en 
hensigtsmæssig måde, opfordrer vi desuden til, at folketingsgruppen 
arbejder for, at regeringen afsætter flere midler til kommunernes asyl- og 
integrationsindsats.
16 
Retspolitik 
Legaliser cannabis i en 3-årige prøveperiode i Danmark 
Radikale Venstre vil arbejde for, at salg af cannabis til privat brug legaliseres 
i en prøveperiode på 3 år. Salget af cannabis skal ske i forretninger, der har 
licens fra staten.
Gør seksuel handling uden samtykke kriminelt 
Radikale Venstre skal arbejde for at seksuelle handlinger uden samtykke 
kriminaliseres.
Konfliktråd 
Radikale Venstre ønsker, at der bør gøres mere brug af konfliktråd i 
straffesager. Radikale Venstre mener, at konfliktråd skal afprøves og 
medvirke til nedbringelse af fængselsstraf. Radikale Venstre mener, at 
deltagelse i konfliktråd fortsat skal være frivilligt for både offer og 
gerningsmand.
Øget brug af telekommunikation ved varetægtsfængsling 
Radikale Venstre mener, at forlængelse af varetægtsfængsling og lignende 
fremstilling i retten via telekommunikation i højere grad bør udbredes.
Indbrudssikrede døre og vinduer  
Radikale Venstre mener, at alle nybyggede og nyrenoverede huse per 
lovkrav skal udstyres med indbrudssikrede døre og vinduer.
Beskyttelse af personlige betalingsdata  
Ved en ændring af betalingstjenesteloven skal det som minimum sikres at:   
- Alle betalingstjenester skal give den enkelte bruger mulighed for 
fravalg af brug af betalingsdata til kommercielle formål uden at 
ændre vilkårene. 
- Alle betalingstjenester skal give den enkelte mulighed for at alle 
tidligere opsamlede betalingsdata markeres som kommercielt 
spærrede, herunder også hos samarbejdspartnere uden at ændre 
vilkårene. 
- Muligheden for fravalg og for spærring af gamle data skal til 
stadighed præsenteres eksplicit og som et klart valg. 
- Betalingstjenesten skal til stadighed informere om, hvad de bruger 
data til og med hvem de udveksler data.
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsomhed 
Radikale Venstre vil arbejde for et rimeligt forhold mellem skabernes og 
samfundets interesser ved beskyttelse af ophavsrettigheder i forbindelse 
med, at EU reviderer reglerne på området.  
Der er behov for reform af ophavsretten, sådan at reglerne svarer til den tid, 
vi lever i, som er digital, international, og hvor vi alle er både brugere og 
producenter. Formålet med ophavsret bør være at sikre innovation for 
samfundet som helhed, ikke indtjening i al fremtid. Ophavsrettigheder bør 
række ud over nationale grænser og dække hele EU’s indre marked.
17 
Aktualitetsresolution 
Svigt ikke kvoteflygtningene 
Radikale Venstre tager stærkt afstand fra regeringens beslutning om at 
stoppe modtagelsen af kvoteflygtninge. Det er et svigt af Danmarks 
internationale ansvar, og det er et svigt over for de allersvageste flygtninge i 
verden. Med denne beslutning trækker regeringen Danmark i en helt forkert 
retning og overlader det til andre lande at hjælpe de svageste flygtninge. Vi 
opfordrer regeringen til at ændre beslutningen med det samme.
18 
Valgudtalelse om kommunal- og 
regionsvalg 2017 
Sammen om morgendagens velfærd (kommuner) 
For Radikale Venstre handler politik om at skabe de bedst tænkelige 
levevilkår for mennesker. Ikke kun her og nu, men også for de næste 
generationer. Vi tager ansvar for fremtiden. Også lokalt. 
Velfærd skabes og udleves i forpligtende fællesskaber. Derfor er velfærd 
ikke alene vuggestuens, skolens eller ældrecentres ansvar – men et fælles 
ansvar, vi som mennesker har overfor hinanden. 
Morgendagens velfærd handler om mennesker. Om engagerede offentligt 
ansatte, som har friheden til at kunne se hver enkelt af os. Om folkelige 
fællesskaber, der skaber en værdi, vi ikke kan få fra kommunen. Om 
medborgerskab og samfundssind, der rækker længere end skatten. Om en 
mangfoldighed i tilbud, aktiviteter og fællesskaber, der matcher de 
mennesker, vi nu engang er – og som gør en reel forskel i vores liv. 
Morgendagens velfærd handler ikke om noget for noget – men om, hvordan 
flere og flere kan være noget for nogen, og at alle skal kunne være dem, de 
er.  
Alle børn skal have en tryg barndom: Vi kæmper for gode dagtilbud, et 
mangfoldigt kultur- og fritidsliv og stærk støtte til familier, der har det svært. 
Alle unge skal have en god uddannelse: Vi kæmper for en folkeskole med 
glade elever, faglig udvikling og frihed til lokal nytænkning. Vi kæmper for 
stærke ungdomsuddannelser og gode muligheder for livslang læring.  
Alle skal have noget at stå op til om morgenen: Vi kæmper for at skabe nye 
arbejdspladser og flere lokale iværksættere. Vi kæmper for, at vores 
arbejdsfællesskab bliver bedre til at rumme de mennesker, der i dag falder 
uden for. Og vi kæmper for et aktivt civilsamfund og rummelige fællesskaber 
– også uden for arbejdsmarkedet. 
Vi skal alle sammen – nu og fremover – passe bedre på vores miljø og 
klima. Vi kæmper for mere natur og økologi lokalt – og for kommuner, der er 
helt i front, når det gælder klimatilpasning, energieffektivitet og 
genanvendelse. 
Vi radikale vil gribe ud efter morgendagens velfærd med langt højere 
ambitioner end dem, vi har i dag. Vores vision er en velfærd, vi kan være 
stolte af at efterlade til vores børn og børnebørn. En velfærd, der bygger på 
vores fællesskaber og tager hånd om de udsatte.  
Sammen om et sundt liv (regioner) 
For Radikale Venstre handler sundhed om mennesker, som kan forfølge 
deres drømme. Om mennesker, som tilbringer mindst muligt tid i 
sygesengen. Om mennesker, som møder engagerede sundhedsarbejdere, 
der står sammen om at hjælpe det enkelte menneske bedst muligt, når 
fysisk eller psykisk sygdom spænder ben for drømmene. 
Vores sundhedsvæsen skal være af høj kvalitet for alle. Med flere patienter 
og færre penge ved vi, at der skal foretages prioriteringer. Radikale Venstre 
vil sikre, at prioriteringer besluttes på et åbent, gennemsigtigt og fremsynet 
grundlag – og med en systematisk inddragelse af borgerne. Radikale 
Venstre vil prioritere tidlige og målrettede indsatser for særligt de 
mennesker, der har få egne ressourcer og højest risiko for sygdom og 
mistrivsel.
19 
Et sundt liv begynder med en sund opvækst. Radikale Venstre ønsker at 
styrke indsatsen for at forebygge fysisk og psykisk sygdom samt mistrivsel. 
Vi skal derfor blive bedre til at identificere børn, unge og familier med 
forhøjet risiko for sygdom og mistrivsel. Så vi kan sætte ind med en tidlig 
indsats og forhindre, at små problemer bliver til varige problemer. Det 
kræver et stærkt samarbejde mellem hjemmet, børnehaven, skolen samt 
lægerne i praksissektoren og på hospitalerne. 
Radikale Venstre vil sikre alle lige adgang til et sundt liv. Hverken 
postnummer eller eksamensbevis må bestemme, hvor længe mennesker 
lever. Det betyder lige adgang for alle til kvalificeret behandling i alle dele af 
landet. Det betyder et sundhedsvæsen, der i højere grad er indrettet på de 
mindre stærkes præmisser – med skræddersyede tilbud til mennesker, der 
hverken har egne ressourcer eller stærke netværk. Vi skal have en sikker 
psykiatri, hvor både patienter og personale er trygge ved at være. En 
psykiatri, der får det bedste frem i mennesker. 
Radikale Venstre vil skabe gode rammer for medarbejdernes trivsel. For 
vores sundhedsvæsen drives bedst af medarbejdere med højt engagement. 
Fordi de oplever, at deres arbejde giver mening. Radikale Venstre vil 
forfølge ambitionen om at skabe en hverdag for vores mange medarbejdere, 
der giver mening. Hvor fokus er på kerneydelsen. Det kræver fortsat opgør 
med registreringer og procedurer – også selv om de hver for sig kan 
begrundes. 
Radikale Venstre vil skabe en stærkere sammenhæng i 
behandlingsindsatsen – specielt for de mange kroniske patienter og ikke 
mindst multisyge. Patienterne skal mærke en indsats, der hænger sammen 
på kryds og tværs. Af kommune og region. Af psykiatri og somatik. Af private 
og offentlige aktører. Det kræver nye løsninger, der smelter indsatsen på 
tværs af skel sammen og gør op med kassetænkning. 
Radikale Venstre vil en ny styringsform af vores sundhedsvæsen. Vi vil 
sikre, at alle aktører har størst mulig tilskyndelse til at skabe samlet kvalitet 
for patienten. Kommunernes medfinansiering skal understøtte dette mål. 
Radikale Venstre kæmper for en sammenhængende sundhedsindsats, der 
handler om mennesker. 
Vækst med perspektiv 
Regionerne er motorer, der skal være med til at sikre Danmark en 
bæredygtig vækst båret af innovation og viden. 
Radikale Venstre skal bidrage til at skabe vækststrategier, der hviler på 
ansvarlig anvendelse af ressourcer og klimafremmende løsninger. Det 
kræver forskning og ekspansive vidensmiljøer med fokus på innovation og 
ny teknologi. 
Regionerne skal selv gå forrest med bæredygtige løsninger inden for 
transport, bygge og anlæg samt indkøb. Regionerne skal fremme cirkulære 
løsninger i deres virksomhed og som led i deres vækststrategier.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2015.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/qqzh3bgw/vedtagne_resolutioner_2015.pdf

1 / 16 
23-09-2015 
 
 
 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2015
2 
Indhold 
 
Demokrati og frihed ............................................................................... 4 
Mulighed for prioriteret sideordnet opstilling ved folketingsvalg .............. 4 
Tidspunkt for opsætning af valgplakater .................................................. 4 
Whistleblowers skal beskyttes lige så godt i Danmark som i Sverige ..... 4 
Fortsat arbejde for mere åbenhed i den offentlige forvaltning ................. 4 
Økonomi og skat .................................................................................... 5 
Nye økonomiske beregningsmetoder ...................................................... 5 
Flerårige økonomiaftaler .......................................................................... 5 
Deleøkonomi som udviklingsredskab ...................................................... 5 
Vi skal reformere og investere frem for at spare ..................................... 5 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .......................... 6 
Udlandsdanskeres adgang til dagpenge ................................................. 6 
Et mere fleksibelt dagpengesystem ......................................................... 6 
Opgør med at der stilles samme krav til alle, der modtager kontanthjælp
 ................................................................................................................. 6 
Bredbånd og mobilnet til yderområder ..................................................... 6 
Uddannelse og forskning ...................................................................... 7 
Fremdriftsreformen skal justeres med det samme .................................. 7 
Sæt udviklingsbistand på skoleskemaet .................................................. 7 
Sæt IT på skoleskemaet .......................................................................... 7 
Lad ikke karakteren alene afgøre uddannelsesparatheden .................... 7 
Ligestil internationale og danske uddannelser ........................................ 7 
Ligestilling af erhvervsuddannelserne med andre uddannelser .............. 8 
Differentieret taxameterordning på uddannelsesområdet. ...................... 8 
Sundhed og etik ..................................................................................... 9 
Omskæring af børn .................................................................................. 9 
Regional mulighed for prioritering ............................................................ 9 
Prioritering af medicin .............................................................................. 9 
Flyt ansvaret for specialområdet til regionerne ........................................ 9 
Indsamling af sundhedsdata bør kun ske med informeret samtykke ...... 9 
Miljø, klima og trafik ............................................................................ 11 
El-biler .................................................................................................... 11 
Fremme af etablering af letbaner i store byområder ............................. 11 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny .................... 11 
Nej til havnetunnel i København – ja til mere grøn transport ................. 11
3 
2 + 1 veje ............................................................................................... 11 
Genåbning af Ladegårds Å .................................................................... 11 
Brug skovrejsning til CO2-lagring .......................................................... 12 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder .................................. 12 
En øget beskyttelse af dansk overfladevand ......................................... 12 
En styrket natur- og miljøovervågning ................................................... 12 
Landbrugets kvælstofudledning ............................................................. 12 
EU og udenrigspolitik .......................................................................... 13 
Tag ansvar i Europa og i verden ............................................................ 13 
Global kamp mod skattely og skattesnyd .............................................. 13 
FN's nye globale bæredygtighedsmål skal bruges aktivt til at sætte 
fokus på Danmarks rolle som foregangsland for implementeringen af et 
bæredygtigt globalt samfund.................................................................. 13 
Fjern PKK fra EU's terrorliste ................................................................. 13 
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone............................................ 14 
Radikale Venstre vil have genoprettet en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke ............................................................................ 14 
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner .................... 14 
Irak- og Afganistankommissionen .......................................................... 14 
Social- og udlændingepolitik .............................................................. 15 
Surrogasi ................................................................................................ 15 
Fordeling af børnecheck efter ansvar .................................................... 15 
Afskaffelse af begrænsningen af familiesammenføring for flygtninge. .. 15 
Retspolitik ............................................................................................. 16 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med efterretningstjenesterne ........ 16 
Ligestilling. Også for voldsramte mænd ................................................ 16 
Styrket efterforskning og mere offer-centreret indsats mod 
menneskehandel .................................................................................... 16
4 / 16 
Demokrati og frihed 
Mulighed for prioriteret sideordnet opstilling ved folketingsvalg 
Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for 
en ændring af folketingsvalgloven, således at prioriteret sideordnet opstilling 
bliver mulig, gerne i kombination med nominering. 
Tidspunkt for opsætning af valgplakater
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, at det tidspunkt, 
fra hvilket det er muligt at opsætte valgplakater, ændres fra ’døgnets 
begyndelse ’ til f.eks. til kl. 8 eller kl. 10 på den første dag i perioden for 
lovlig ophængning af valgplakater.
Whistleblowers skal beskyttes lige så godt i Danmark som i 
Sverige
Radikale Venstre vil arbejde for at styrke offentligt ansattes ytringsfrihed ved 
hjælp af bedre beskyttelse af whistleblowers. 
Konkret ønsker vi en retstilstand som i Sverige, hvor offentligt ansatte siden 
1949 i et vist omfang har haft ret til at videregive fortrolige oplysninger fra 
deres arbejdsplads til medierne, og hvor det som udgangspunkt ikke er 
tilladt for myndighederne at foretage nærmere undersøgelser af, hvem 
whistlebloweren er – heller ikke selvom der ikke er tale om deciderede 
ulovligheder, men blot tilfælde, hvor offentligheden kan have en berettiget 
interesse i at høre om uredelighed eller kritisable forhold. 
Ydermere ønsker vi at lade os inspirere af Københavns Kommunes gode 
erfaringer med at indføre en whistleblowerordning for den kommunale 
forvaltning. 
Fortsat arbejde for mere åbenhed i den offentlige forvaltning
Radikale Venstre vil fortsat arbejde på at få ændret offentlighedsloven med 
henblik på at indføre mere åbenhed.  
Undtagelse for aktindsigt af alle dokumenter, der kan anvendes til brug for 
ministerbetjening, er en klar indskrænkning af de hidtidige principper for 
aktindsigt, hvilket Radikale Venstre er imod. Det er heller ikke en god idé at 
undtage kommunikationen mellem ministre og folketingsmedlemmer for 
indsigt.  
En ændret offentlighedslov skal derfor ikke indeholde indskrænkninger af det 
niveau for åbenhed og mulighed for indsigt, som var gældende for loven fra 
1985, men dog opretholde de nødvendige moderniseringer af loven i lyset af 
den informationsteknologiske udvikling.
5 
Økonomi og skat 
Nye økonomiske beregningsmetoder
Radikale Venstre vil arbejde for, at der stilles nye krav til de økonomiske 
beregninger, der lægges til grund for politiske beslutninger både på nationalt 
og internationalt plan. Vi vil styrke og udvikle en grøn og cirkulær økonomi, 
som tager udgangspunkt i, at vi skal dele denne smukke planet og dens 
begrænsede ressourcer. Samtidig anerkender vi behovet for at måle 
udvikling og fremgang med andre parametre end BNP. Derfor vil vi arbejde 
for at styrke arbejdet med at det såkaldte “Beyond GDP”-koncept. 
Radikale Venstre vil udarbejde et holdningspapir, der skaber en fælles 
forståelse af, hvad grøn og cirkulær økonomi indebærer både på nationalt 
og internationalt plan. 
Flerårige økonomiaftaler
Radikale Venstre vil støtte, at økonomiaftalerne mellem staten og hhv. 
kommunerne og regionerne fremover bliver flerårige. 
Deleøkonomi som udviklingsredskab
Radikale Venstre ønsker at fremme deleøkonomi som redskab til at drive 
lokal udvikling til gavn for den sociale sammenhængskraft, 
ressourceeffektiviteten og velfærden. Vi ønsker derfor, at regeringen tager 
initiativ til en national handlingsplan, der skal understøtte en positiv udvikling 
af deleøkonomien på landsplan og lokalt. Planen skal hvile på en analyse af 
såvel barrierer for udviklingen af deleøkonomiske løsninger som 
deleøkonomiens potentiale, som det vil kræve en politisk indsats at forløse. 
Vi skal reformere og investere frem for at spare
Venstre har for nyligt meldt ud, at de vil foretage nedskæringer i uddannelse, 
udviklingsbistand, kultur og det grønne område på finansloven for 2016. 
Det mener Radikale Venstre er en forkert prioritering for den kommende 
finanslov. Modsat Venstre vil vi investere i samfundet - ikke spare. 
Radikale Venstre er et reformparti. Vi tror på, at helstøbte reformer er vejen 
frem, når vores samfund skal udvikles og økonomien genoprettes.
6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Udlandsdanskeres adgang til dagpenge
Radikale Venstre vil arbejde for, at danskere, der tager arbejde i udlandet, 
har ret til dagpenge ved hjemkomsten til Danmark.
Et mere fleksibelt dagpengesystem 
Radikale Venstre ønsker at medvirke til, at der hurtigst mulig skabes et 
dagpengesystem, som skaber ro, tryghed og fleksibilitet på 
arbejdsmarkedet. 
Der skal i dagpengesystemet tages højde for, at mennesker arbejder på 
mange forskellige måder, f.eks. som sæsonarbejdere, freelancere, 
selvstændige, funktionærer, timelønnede osv. 
Radikale Venstre ser derfor frem til forhandlingerne om 
Dagpengekommissionens rapport, og vil bl.a. arbejde for, at 
genoptjeningsreglerne bliver mere fleksible, så også kortere ansættelser kan 
udløse dagpengeret. 
Radikale Venstre opfordrer til, at en aftale om et nyt dagpengesystem 
forankres bredt i Folketinget. 
Opgør med at der stilles samme krav til alle, der modtager 
kontanthjælp
Radikale Venstre vil gøre op med, at der stilles samme krav om aktivering 
og rådighed til alle kontanthjælpsmodtagere. Vi ønsker en ny form for 
kontanthjælp til mennesker med omfattende psykiske, fysiske eller sociale 
problemer. Vi har de seneste år set sanktioner overfor denne gruppe af 
mennesker, som enten i perioder eller hele livet ikke er i stand til at honorere 
kravet om hurtigt at blive en del af det ordinære arbejdsmarked. 
Vi frygter, at mennesker, der presses hårdt, i perioder er uden forsørgelse, 
og dermed marginaliseres yderligere.  
Vi ønsker en udvikling, hvor mennesker med omfattende psykiske, fysiske 
eller sociale problemer støttes til en værdig tilværelse med færre krav og 
færre sanktioner.  
Vi tror, at alle mennesker har ønske om at være en del af samfundet, men at 
det ikke nødvendigvis er på det ordinære arbejdsmarked. 
Bredbånd og mobilnet til yderområder
Radikale Venstre vil sikre højhastighedsinternet og mobildækning til 
yderområderne og sikre fri roaming, hvor der er problemer med dækningen.
7 
Uddannelse og forskning 
Fremdriftsreformen skal justeres med det samme
Radikale Venstre støtter regeringen i at justere fremdriftsreformen for de 
videregående uddannelser inden for den aftalte økonomiske ramme. Særligt 
ønsker vi at justere reglerne om tvangsmerit og tvungen tilmelding til 
eksamener. 
Sæt udviklingsbistand på skoleskemaet
Radikale Venstre mener, at folkeskolen skal målrette dele af 
samfundsfagsundervisningen til at lære eleverne om udviklingsbistanden og 
dens effekter.  
Folkeskolen har blandt andet til formål at danne danske unge som 
samfundsborgere. Derfor skal eleverne selvfølgelig også dannes som 
borgere i en verden, hvor Danmark tager et rigtigt stort ansvar gennem 
udviklingsbistanden. En viden om Danmarks indsats i verden og 
opmærksomhed på verden generelt er ikke komplet uden basal viden om 
udviklingsprojekter og udviklingsbistand.  
Derfor bør viden om udviklingsbistanden og dens effekter indskrives som en 
del af færdighedsmålene i folkeskolens samfundsfagsundervisning. 
Sæt IT på skoleskemaet
Radikale Venstre mener, at IT er en nødvendig del af den almene dannelse. 
Folkeskolens lærere skal derfor klæde eleverne ordentligt på, så de opnår 
en basal forståelse for IT. Undervisningen skal skabe både en generel 
forståelse for IT, teknologiens funktioner, fordele og ulemper samt give 
redskaber til mere målrettet brug af IT i skolesammenhænge. 
Lad ikke karakteren alene afgøre uddannelsesparatheden
Radikale Venstre mener, at afgangsprøvekarakteren i folkeskolen ikke skal 
være den endelige faktor, der afgør, om en elev kan komme ind på sin 
ønskede ungdomsuddannelse eller ej. 
Ligestil internationale og danske uddannelser
Radikale Venstre mener, at de internationale uddannelser i Danmark skal 
ligestilles med de resterende danske uddannelser.  
Danmark taber mange dygtige studerende efter deres internationale 
uddannelser (som fx IB-uddannelser), fordi de udsættes for urimelige krav 
grundet den uhensigtsmæssige omregning af internationale point til danske 
karakterer. I stedet for at studere på et dansk universitet, vælger denne 
gruppe derfor ofte at søge mod de udenlandske topuniversiteter. 
Karakteromregningen betyder, at færre har lyst til at vælge en internationale 
ungdomsuddannelse, hvilket er en skam for både dem og Danmark.  
Danmark skal derfor følge flere af de andre europæiske lande og ligestille de 
internationale uddannelser med de gymnasiale uddannelser.
8 
Ligestilling af erhvervsuddannelserne med andre uddannelser
Radikale Venstre foreslår, at elever og lærlinge som studerende på andre 
uddannelser får SU under uddannelsesforløbet. Virksomheden, som tilbyder 
uddannelsespladsen, betaler forskellen op til elev/ lærlingelønnen. 
Differentieret taxameterordning på uddannelsesområdet.
Radikale Venstre vil indføre en differentieret taxameterordning på 
uddannelsesområdet for at sikre, at mindre uddannelsesinstitutioner i 
tyndere befolkede områder eksisterer/oprettes.
9 
Sundhed og etik 
Omskæring af børn
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af drenge forbydes og 
dermed ligestilles med omskæring af piger i straffeloven. Forbuddet skal 
gælde al omskæring af drenge under 18 år samt af voksne mænd, der ikk e 
har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med begrundelse i et 
sundhedsproblem f.eks. forhudsforsnævring skal undtages for forbuddet.
Regional mulighed for prioritering
Radikale Venstre vil støtte Regionernes ret til selv at kunne prioritere 
udgifter inden for sundhedsområdet, herunder at kunne flytte midler mellem 
medicinske og øvrige behandlinger uden at dette får konsekvenser for den 
samlede økonomiske ramme. 
Prioritering af medicin
Radikale Venstre vil støtte et forstærket fokus på spørgsmålet om 
prioritering af medicin, herunder diskutere mulighederne for et fremtidigt 
system, hvor beslutninger om medicin sker på basis af åbenhed og 
gennemsigtighed, stærk faglighed samt systematisk inddragelse af 
borgerne. Arbejdet bør inddrage andre landes erfaringer med tilsvarende 
systemer, herunder hvorvidt det har styrket dem i deres prisforhandlinger 
med lægemiddelindustrien. 
Flyt ansvaret for specialområdet til regionerne
Radikale Venstre mener, at ansvaret for specialinstitutionerne skal flyttes fra 
kommunerne til regionerne, hvor man vil kunne sikre den nødvendige 
ekspertise og dermed gøre kommunerne mindre sårbare over for udgifterne 
til specialinstitutionerne og borgerne mindre sårbare over for vilkårlighed i 
forvaltningen. 
Indsamling af sundhedsdata bør kun ske med informeret 
samtykke
Radikale Venstre mener, at der behov for en stramning af reglerne for 
indsamling, opbevaring og brug af sundhedsdata for at sikre patienter og 
borgeres privatslivsbeskyttelse 
Vi er i Radikale Venstre fortalere for at fremme forskning inden for 
sundhedsområdet, men vi ønsker, at brugen af data altid skal følge god 
forskningsskik. Et studies formål og målgruppe, samt omfanget og arten af 
de nødvendige data, skal defineres på forhånd, således at kun de 
nødvendige data gøres tilgængelige og samkøres. 
Endelig mener vi, at der skal være fuld gennemsigtighed ift. brugen af 
indsamlede sundhedsdata. Alle tilfælde af udleveringer af data til forskning 
eller øvrige formål bør registreres og være offentligt tilgængelige, således at 
der er fuld indsigt i, hvad vores data bruges til. Når personhenførbare data 
udleveres til trediepart, skal dette registreres på en måde, hvor de 
involverede personer i en log kan se, at det er sket, fx ved at man på
10 
sundhed.dk kan se formål og henvisning til den sag, hvori relevante 
myndighed har godkendt det. 
Tilsynet med at reglerne overholdes skal styrkes. Kontrolmyndigheder skal 
gives mandat til midlertidigt at lukke IT-systemer, hvis der konstateres 
alvorlig datasikkerhedssjusk, på samme måde som at man på 
fødevareområdet har tilsynsmyndigheder, som kan lukke et køkken, hvis 
forholdene er tilstrækkeligt kritisable.
11 
Miljø, klima og trafik 
El-biler
Radikale Venstre vil have som målsætning, at Danmark bliver 
verdensførende i brug af elbiler. 
Vi skal have større ambitioner hvad gælder miljøpolitik. Danmark er langt 
fremme hvad gælder miljøforsvarlig energiproduktion, men står langt tilbage 
hvad gælder elbiler. Danmark er et tætbefolket land med god infrastruktur og 
høj kvalitet på både el- og vejnettet, hvilket er optimale forudsætninger for 
elbiler. 
Vi skal udvikle mulighederne for elbiler, fordi de ikke forurener med 
udstødningsluft. Samtidig giver vi os en fantastisk mulighed for at 
modernisere vores vejnet, nedsætte støjforurening og udvikle 
opladningsstationer og nye måder at tilpasse den ny teknik. 
Fremme af etablering af letbaner i store byområder
Radikale Venstre ønsker at fremme etablering af letbaner i store byområder. 
Start forsøg med roadpricing og bliv foregangsland på ny
Radikale Venstre ønsker, at Danmark bliver et teknologisk foregangsland 
ved at gøre forsøg med at indføre differentieret roadpricing i Danmark. 
Nej til havnetunnel i København – ja til mere grøn transport
Radikale Venstre ønsker at finde løsninger, der begrænser biltrafikken ind til 
København, samtidigt med at vi arbejder for at skabe alternativer til bilerne.  
Vi ønsker ikke at bruge et større milliardbeløb på en lang havnetunnel, men 
ønsker i stedet at prioritere byudvikling i de mange byområder i København, 
som stadig ikke er færdigudviklede, herunder med offentlig transport. Vi 
prioriterer at udvide området, hvor grøn transport altid er det logiske valg, så 
det ikke kun gælder de indre bydele. 
2 + 1 veje
RV vil arbejde for 2 + 1 veje på vejstrækninger, hvor trafiktætheden taler 
herfor. 
Genåbning af Ladegårds Å
Radikale Venstre vil arbejde for, at staten, København og Frederiksberg 
Kommune skal støtte aktivt op om fortsat at undersøge, om man kan 
gennemføre det såkaldte Ladegårds Å-projekt i Hovedstaden, der drejer sig 
om at grave den store indfaldsvej Åboulevard/Ågade ned i en tunnel og 
genetablere Ladegårds Å.
12 
Brug skovrejsning til CO2-lagring
Radikale Venstre ønsker at bruge skovrejsning som virkemiddel i den 
grønne omstilling og at leve op til målsætningen fra 1989 om at fordoble 
landets skovareal. 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at det ikke er muligt at etablere 
hypermarkeder (udsalgsvarebutikker på over 2000 kvm) uden for de større 
byer. Det åbne land er en knap ressource i Danmark, og såvel landskabelige 
hensyn som hensynet til offentlig transport, miljø og infrastruktur taler efter 
Radikale Venstres opfattelse imod at etablere sådanne kæmpecentre. 
En øget beskyttelse af dansk overfladevand
Radikale Venstre mener, at antallet og længden af målsatte vandløb skal 
tilbage til amternes niveau, nemlig ca. 28.000 km mod de nu foreslåede ca. 
18.900 km ud af ialt ca. 75.000 km vandløb i Danmark.  
Der må heller ikke ske en miljømæssig forringelser for de ikke målsatte 
vandløb, sådan som en ny tolkning fra Naturstyrelsen giver mulighed for. Det 
er efter vor mening i strid med intensionerne i Vandrammedirektivet. 
Tilsvarende skal alle søer ned til 100 m2 fortsat være omfattet af den 
generelle beskyttelse i Vandrammedirektivet. 
En styrket natur- og miljøovervågning
Radikale Venstre vil kæmpe for en væsentlig styrkelse af natur- og 
miljøovervågningen, så udvikling og planlægning kommer til at hvile på 
opdateret og faktuel viden og der sker en dokumentation af effekterne af de 
gennemførte indsatser i hht. vand- og naturplanerne. 
Landbrugets kvælstofudledning
Radikale Venstre vil kæmpe for, at Danmark sikrer den nødvendige 
reduktion af ammoniakudledningen fra husdyrhold og den nødvendige 
kvælstofreduktion til vandmiljøet fra landbrugets intensive dyrkning af 
agerlandet. Vores mål er at beskytte sårbar natur, sikre rent grundvand, 
opfylde klimamål og sikre god økologisk kvalitet i vore fjorde og havområder. 
Radikale Venstre vil støtte forskning og udvikling af et bredere 
indsatskatalog, så den enkelte landmand får bedre mulighed for selv at 
handle sig ud af de miljømæssige begrænsninger. Der skal medtages flere 
mulige, konkrete og effektfastsatte afhjælpende foranstaltninger såsom 
minivådområder, kompensationsopdræt af muslinger, luftrensningsanlæg og 
biologisk rensning af spildevandet fra industrielle husdyrproduktioner m.m.
13 
EU og udenrigspolitik 
Tag ansvar i Europa og i verden
Radikale Venstre opfordrer de danske partier til at stå sammen om at tage et 
større ansvar for flygtningesituationen i Europa og i verden. Den aktuelle 
flygtningekrise har et omfang, så alle bør indse, at Danmark både skal tage 
imod flere flygtninge i de kommende år og øge hjælpen til krise- og 
nærområder markant. Danmark bør arbejde aktivt for en permanent, fælles 
fordeling af flygtninge i EU og selv tage aktivt del i den. Dette bør ske i tillæg 
til andre europæiske initiativer om bl.a. styrket indsats for at skelne mellem 
flygtninge og migranter, skabelse af humane modtageforhold i alle EU-lande 
og massiv støtte til krise- og nærområder. 
Global kamp mod skattely og skattesnyd
Radikale Venstre mener, at fortjeneste skal beskattes i det land, hvor 
værditilvæksten har fundet sted. Radikale Venstre vil derfor arbejde for, at 
den globale kamp mod skattely og skattesnyd styrkes. 
Radikale Venstre mener, at der er behov for at styrke udviklingslandenes 
kamp mod skattely og skattesnyd og foreslår, at der oprettes et selvstændigt 
FN-organ til håndtering af denne opgave. 
FN's nye globale bæredygtighedsmål skal bruges aktivt til at 
sætte fokus på Danmarks rolle som foregangsland for 
implementeringen af et bæredygtigt globalt samfund
Radikale Venstre vil arbejde aktivt for, at Danmark går forrest i 
implementeringen og opfyldelsen af de 17 globale bæredygtighedsmål, som 
FN's 193 medlemslande indgik aftale om i juli, og som vedtages endeligt i 
slutningen af september. Dette både hvad angår den nationale 
implementering i Danmark og målenes betydning for det globale samfund. 
På den måde vil Radikale Venstre anvende målene dels som et afsæt for en 
ambitiøs national debat om social, økonomisk og miljømæssig 
bæredygtighed og dels som et eksempel på værdien af globalt samarbejde. 
Radikale Venstre vil arbejde aktivt for at udvikle en strategi for at 
implementere disse mål i Danmark, og for at Danmark går foran i 
implementeringen af målene i EU. 
Fjern PKK fra EU's terrorliste
Siden april 2002 har PKK, Kurdistans Arbejderparti, været opført på EUs 
terrorliste. Det har betydet, at PKKs muligheder for at arbejde nationalt og 
internationalt for deres politiske mål og for en fredelig sameksistens med 
Tyrkiet, har været stærkt begrænsede. Det betyder ligeledes, at samarbejde 
med PKK er ulovligt og genstand for retsforfølgelse i Danmark og EU.  
Sideløbende hermed har EU, USA og verdenssamfundet støttet PKK i den 
fælles kamp for at bremse IS’s fremfærd i Syrien og Irak og har dermed 
anderkendt PKK som legitim aktør i krigshandlinger. PKK er således både 
stemplet som illegitim organisation af EU i Tyrkiet og værdsat som legitim 
aktør i kampen mod IS.
14 
Radikale Venstre opfordrer Regeringen til at arbejde for, at PKK som 
organisation fjernes fra EU’s terrorliste, såfremt de endegyldigt fraskriver sig 
terror som politisk virkemiddel. Og at der i nye fredsforhandlinger med 
Tyrkiet arbejdes for en normalisering af forholdet mellem Tyrkiet og PKK. 
Dette i en anerkendelse af, at ønsket om et frit Kurdistan er et legitimt 
ønske, og at dette skal fremføres i en politisk og demokratisk proces og ikke 
som nu i en væbnet konflikt, der koster tab af civile tyrkere og kurdere. 
Etablering af en arktisk atomvåbenfri zone
Radikale Venstre vil arbejde for, at der etableres en arktisk atomvåbenfri 
zone, i lighed med den atomvåbenfri zone etableret for antarktisk i 1959. En 
arktisk atomvåbenfri zone kan involvere otte lande: USA, Rusland, Danmark, 
Canada, Sverige, Finland, Norge og Island.  
Traktaten forbyder atomvåben på medlemsstaternes territorier og indeholder 
protokoller, der binder atomvåbenførende lande til ikke at indsætte eller 
transportere atomvåben på staternes territorier. Til traktaten skal knyttes 
verifikations- og overvågningsmekanismer for at sikre, at den atomvåbenfrie 
zone opretholdes, og yderligere skal traktaten underbygges ved at 
medlemsstaterne opbygger tillidsskabende foranstaltninger ved løsning af 
fælles opgaver i det arktiske område såsom redningsberedskab, 
miljøopgaver og generel militær afspænding. 
Radikale Venstre vil have genoprettet en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke
Radikale Venstre vil arbejde for, at der igen oprettes en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke. 
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner
Radikale Venstre går ind for, at alle lande skal overholde FN-resolutioner, 
også Israel. Derfor skal EU benytte sig af såvel diplomatiet som målrettede 
sanktioner til at lægge pres på landet, når det ikke lever op til sine 
internationale forpligtelser, særligt i forbindelse med de ulovlige bosættelser 
på Vestbredden og i Østjerusalem og blokaden af 1,5 millioner beboere i 
Gaza. Lever Israel ikke op til forpligtelserne, bør landets status som særligt 
privilegeret handelspartner ikke fortsætte uændret.  
EU bør således fortsætte og udbygge sin nuværende linje og sikre 
obligatoriske mærkningsordninger af varer fra de ulovlige bosættelser, og at 
israelsk deltagelse i EU-finansierede programmer kun gælder for de 
områder, der ligger inden for de internationalt anerkendte grænser. 
Irak- og Afganistankommissionen
Radikale Venstre vil genetablere Irak- og Afghanistan-Kommissionen med 
det oprindelige kommissorium.
15 
Social- og udlændingepolitik 
Surrogasi
Radikale Venstre ønsker åbning i lovgivningen for, at en kvinde skal kunne 
bære en anden kvindes befrugtede æg med henblik på fødsel. Det skal dog 
fortsat være ulovligt at modtage kompensation. 
Fordeling af børnecheck efter ansvar
I den nuværende forældreansvarslov bliver alle børnepenge og tilskud tildelt 
den ene forælder og ingenting til den anden forælder. 
Radikale Venstre ønsker at fordele børnepenge og tilskud efter det antal 
dage forældrene tager ansvar for barnet. 
Afskaffelse af begrænsningen af familiesammenføring for 
flygtninge.
Radikale Venstre vil arbejde for at afskaffe den aktuelle udsættelse af retten 
til familiesammenføring for flygtninge, hvor der først gives mulighed for 
familiesammenføring, hvis opholdstilladelsen forlænges efter 1 år. I stedet 
skal flygtninge have ret til familiesammenføring, så snart de gives 
opholdstilladelse i Danmark.
16 
Retspolitik 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne
Radikale Venstre er stærkt optaget af, at der er betryggende retlig og politisk 
kontrol med alle dele af efterretningstjenesternes virksomhed. 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at forhold vedrørende samarbejdet 
med udenlandske efterretningstjenester, brugen af kilder og agenter og 
anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af tortur kan undergives 
kritisk granskning af uafhængige organer. Det indebærer også, at de 
relevante kontrolorganer skal have beføjelse til at træffe egentlige 
afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til at rette sig efter. Og der skal 
indføres effektive klagemuligheder for berørte borgere over afgørelser. 
Ligestilling. Også for voldsramte mænd
Landsmødet opfordrer hermed den radikale folketingsgruppe til at arbejde 
for ligestilling mellem voldsramte kvinder og mænd, således at det fra 
statens side anerkendes, at også mænd er udsat for vold i familie- og 
samlivet samt at denne anerkendelse fører til, at Servicelovens § 109 
ændres, så mænd og kvinder ligestilles med hensyn til offentlig hjælp og 
støtte i familie- og samlivsvoldssager. 
Styrket efterforskning og mere offer-centreret indsats mod 
menneskehandel
Radikale Venstres vil hjælpe ofre for menneskehandel i Danmark, øge 
ofrenes incitament til at samarbejde med politiet og derved styrke politiets 
mulighed for at efterforske og retsforfølge de kriminelle bagmænd. 
Incitamentet bør øges ved bl.a. tilbud om midlertidig opholdstilladelse til ofre, 
som samarbejder med politi og domstole, tilbud om alternativer til 
repatriering til lande, hvor deres sikkerhed er truet, og juridisk sikring af, at 
ofre for menneskehandel får mulighed for særlig straffritagelse for 
lovovertrædelser, som er et direkte resultat af at være genstand for 
menneskehandel (f.eks. ulovlig indrejse og ophold).


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2014.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/jskdhmjb/vedtagne_resolutioner_2014.pdf

1 / 17 
21-09-2014 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2014
2 
Indhold 
 
Demokrati og frihed ................................ ................................ ..................  4 
Styrk Folketinget over for regeringen ................................ ....................  4 
Danskhed skal ikke defineres igennem lovgivning ................................  4 
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol ................................ ...... 4 
Nej tak til e-valg ................................ ................................ ...................  4 
Mere medborgerskab og borgerinddragelse ................................ ......... 4 
Økonomi og skat................................ ................................ .......................  6 
Boligfinansiering overalt i Danmark ................................ ......................  6 
Bevar den progressive beskatning ................................ .......................  6 
Mere fleksibilitet ved kommunalt anlæg ................................ ................ 6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor................................  7 
Afskaf sommerhusreglen ................................ ................................ ..... 7 
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsomhed................ 7 
Åbne offentlige data ................................ ................................ ............. 7 
Uddannelse og forskning ................................ ................................ ......... 8 
Dannelse i det danske uddannelsessystem ................................ .......... 8 
Lige adgang til videreuddannelse ................................ .........................  8 
Minimumsnormeringer i daginstitutionerne ................................ ........... 8 
Sundhed og etik ................................ ................................ ........................  9 
Fjern stk. 2 i tatoveringsloven ................................ ...............................  9 
Homoseksuelle må også være bloddonorer ................................ ......... 9 
Bedre uddannelse til flere allergilæger ................................ ................. 9 
Miljø, klima og trafik ................................ ................................ ............... 10 
Automatiske ramper til busser ................................ ............................  10 
Radikale Venstre vil arbejde for et lovforslag om finansieringsmulighed 
af borgernes udgift til separatkloakering af regnvand og spildevand ... 10 
Indføring af indikatorer for udvikling i livskvalitet, miljøtilstand og sociale 
fremskridt................................ ................................ ...........................  10 
Klimaændringer i Danmark................................ ................................ . 11 
Styrk investeringer i grøn transport................................ .....................  11 
Stop statstilskud til el produktion med fossile brændsler i Danmark og 
EU ................................ ................................ ................................ ..... 11 
Hæv den europæiske standard for økologi ................................ ......... 11 
Formindsk brug af plastemballage ................................ .....................  11 
Nej til udvinding af skifergas (hydraulisk frakturering) .........................  12
3 
Skifergassen skal blive i jorden ................................ ..........................  12 
Fortsat stop for nye tilladelser til skifergasboringer .............................  12 
EU og udenrigspolitik ................................ ................................ ............. 13 
Forbyd atomvåben ................................ ................................ ............. 13 
Vestsahara ................................ ................................ ........................  13 
1 % af BNI i udviklingsbistand ................................ ............................  13 
Salg af sælprodukter skal tillades i EU ................................ ............... 13 
Nej til en ny kold krig – en fredelig løsning på Ukraine-konflikten ........ 13 
Klare regler for anvendelse af bevæbnede droner ..............................  13 
Reelle sanktioner overfor Israel. ................................ .........................  13 
Tostatsløsning ................................ ................................ ...................  14 
Social- og udlændingepolitik ................................ ................................ . 15 
Antallet af kvoteflygtninge skal fordobles ................................ ............ 15 
Afskaf 24-årsreglen og tilknytningskravet ................................ ........... 15 
Inkorporering af internationale menneskerettighedskonventioner ........ 15 
Tidsbegrænsning af tålt ophold ................................ ..........................  15 
Udlændingepolitikken er for vigtig til virkningsløs symbolpolitik ........... 15 
Alle skal sikres et forsørgelsesgrundlag ................................ ............. 16 
Gennemsigtighed i nye asylregler ................................ ......................  16 
Retspolitik ................................ ................................ ...............................  17 
Individuelle Identifikationsnumre til Politiet................................ .......... 17 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med efterretningstjenesterne ....... 17 
Ligestillet ægteskabslovgivning ................................ ..........................  17 
Ligestilling af mødre og fædres ret til barsel ................................ ....... 17
4 
Demokrati og frihed 
Styrk Folketinget over for regeringen  
Folketingets rolle som vagthund over for regeringen skal styrkes. Derfor skal 
der fokuseres på at styrke Folketingets mulighed for at få udarbejdet 
analyser uafhængigt af regeringsapparatet. 
Der skal som minimum oprettes et uafhængigt budgetkontor, som uden om 
Finansministeriet kan vurdere økonomiske konsekvenser af partiernes 
politiske udspil, men også et juridisk kontor, som kan vurdere graden af 
konflikt med EU-ret og international ret, er nødvendigt. 
Danskhed skal ikke defineres igennem lovgivning
Radikale Venstre vil arbejde for at sikre den personlige frihed så længe det 
ikke er til skade for andre. Vi har mange måder at være danske på, og 
danskhed skal derfor ikke defineres gennem lovgivning. Der skal således 
ikke lovgives om hvilken beklædning, hvilket sprog mm., der skal eller må 
benyttes i fritiden. 
Åbenhed, transparens og demokratisk kontrol
Radikale Venstre er et parti, for hvem åbenhed og demokratisk kontrol er 
centrale forudsætninger for et velfungerende statsstyre. Vi vil derfor til 
stadighed arbejde for større åbenhed om politiske processer og 
beslutninger, og for at den politiske magt handler under ansvar for 
offentligheden. 
Folketingets og offentlighedens kontrolmuligheder skal snarere styrkes end 
indskrænkes. Det betyder bl.a., at offentlighedslovens adgang til aktindsigt 
skal udvides, og at høringsfrister og kontrolinstanser som Rigsrevisionen og 
Folketingets Ombudsmand respekteres. Det betyder også, at 
mindretalsbeskyttelsen og oppositionens rettigheder styrkes, fx således at 
2/5 af Folketinget kan igangsætte en uafhængig undersøgelse, og en 
beslutning om dansk krigsdeltagelse kræver kvalificeret flertal i Folketinget.  
Radikale Venstre vil endvidere arbejde for, at alle vigtige samfundsforhold 
debatteres i Folketinget og offentligheden, før de afgørende beslutninger 
træffes. Det gælder som udgangspunkt også debatter om fx 
udenrigspolitiske og forsvarspolitiske spørgsmål, der ikke kun bør finde sted 
i lukkede rum. 
Nej tak til e-valg
Det danske valgsystem er i dag sikkert, tillidsvækkende og gennemskueligt 
for vælgerne. Det er vigtigt, at en eventuel fremtidig elektronisk 
understøttelse af fremmødevalg har de samme afgørende kvaliteter. 
Radikale Venstre er imod internatbaserede valg til kommunalbestyrelser, 
regionsråd, folketing og Europaparlament, af hensyn til hemmelig 
stemmeafgivning og sikkerhed. 
Mere medborgerskab og borgerinddragelse
5 / 17 
Radikale Venstre skal arbejde for initiativer og metoder, der kan skabe 
større demokratisk engagement og dialog mellem politikere og den almene 
borger.  
Vi skal fremme dialog, oplysning og åbne relationer mellem borgere og 
politikere. Det handler om at pleje den gode samtale og mødet mellem 
mennesker i øjenhøjde. Der skal åbnes op for spørgsmål, opklaring og 
nedbrydelse af fordomme og fastgroede antagelser.  
Initiativer som folkemødet på Bornholm er et udmærket koncept, der kan 
bruges til inspiration.
6 
Økonomi og skat 
Boligfinansiering overalt i Danmark  
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at sikre, at man også udenfor de 
store bysamfund i fremtiden kan opnå boligfinansiering, såfremt man er 
kreditværdig. 
Bevar den progressive beskatning
Radikale Venstre vil arbejde for at det samlede danske skattetryk fortsat har 
progressiv beskatning som udgangspunkt, og at skattesystemet omlægges 
til at beskatte ressourceforbrug, miljøbelastning og fast ejendom, og i mindre 
grad arbejdsindkomst og formue. 
Mere fleksibilitet ved kommunalt anlæg
Radikale Venstre støtter at niveauet for de offentlige anlægsinvesteringer 
aktivt anvendes til udjævning af konjunkturer. Radikale Venstre vil arbejde 
for at kommunerne i højere grad sikres en indbyrdes fleksibilitet, således at 
det aftalefastsatte anlægsniveau fordeles og udnyttes fuldt ud.
7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor  
Afskaf sommerhusreglen
Radikale Venstres landsmøde mener, at folketingsgruppen skal gøre en 
aktiv indsats for at afskaffe sommerhusreglen. 
Ophavsretsreglerne skal styrke innovation og opfindsomhed
Radikale Venstre vil arbejde for et rimeligt forhold mellem skabernes og 
samfundets interesser ved beskyttelse af ophavsrettigheder i forbindelse 
med, at EU reviderer reglerne på området.  
Formålet med at give monopol på udnyttelse af værker bør være at sikre 
innovation for samfundet som helhed, ikke at sikre indtjening i al fremtid for 
skabere og deres efterkommere. Der er behov for reformer af ophavsretten, 
da vi har brug for regler, der svarer til den tid, vi lever i – den digitale, hvor vi 
alle både bruger og producerer. Ophavsretlige regler skal i øvrigt gælde på 
tværs af grænserne i EU’s indre marked. 
Åbne offentlige data
Radikale Venstre vil arbejde for, at ikke-personlige offentlige tilgængelige 
data stilles gratis til rådighed for offentligheden i åbne standardformater, inkl. 
information om offentlige anlæg, udbud, drift og budgetter. Data skal stilles til 
rådighed på en let tilgængelig og anvendelig måde.  
 
Ud over juridiske og økonomiske barrierer er det vigtigt, at vi fjerner de 
mentale og kulturelle barrierer for at åbne op.
8 
Uddannelse og forskning 
Dannelse i det danske uddannelsessystem
Radikale Venstre vil arbejde for, at dannelse fortsat har en fremtrædende 
plads i alle uddannelser i det danske uddannelsessystem. Dannelse er mere 
end blot et diplom. Dannelse sikrer, at alle gives mulighed for at opnå 
personlig myndighed, selvstændig stillingtagen og forudsætningerne for aktiv 
medvirken i et demokratisk samfund. Dertil indebærer dannelse muligheden 
for at få de nødvendige redskaber til at opnå ens fulde potentiale her i livet. 
Lige adgang til videreuddannelse
Radikale Venstre skal, under overordnet hensynstagen til den økonomiske 
situation og prioriteringerne i uddannelsessystemet, arbejde for at der 
skabes mulighed for at alle uanset baggrund får mulighed for at uddanne sig 
bredt, hele livet. Muligheden for videreuddannelse, efteruddannelse og 
opkvalificering skal være mulig uanset økonomisk og social baggrund. 
Minimumsnormeringer i daginstitutionerne
Radikale Venstre vil indføre minimumsnormeringer i de danske 
dagsinstitutioner og vil arbejde for, at der i vuggestuer er minimum 4 voksne 
til 13 vuggestuebørn og i børnehaver minimum 3 voksne til 19 
børnehavebørn.
9 
Sundhed og etik 
Fjern stk. 2 i tatoveringsloven
Radikale Venstre mener, at enhver har ret til at bestemme over sin egen 
krop her iblandt udsmykning. Radikale Venstre vil derfor fjerne stk. 2 i 
tatoveringsloven, der omhandler, at man ikke må tatovere en person på 
hoved, hals eller hænder. Radikale Venstre ønsker at give borgerne samme 
frihed som i vores nabolande til selv at bestemme kropsudsmykning. 
Homoseksuelle må også være bloddonorer
Det nuværende forbud mod, at homoseksuelle må være bloddonorer, er en 
forældet og diskriminerende tankegang, og Radikale Venstre mener, at det 
bør ophæves. 
Bedre uddannelse til flere allergilæger
Landsmødet opfordrer regeringen til i samvirke med regionerne at sikre 
bedre uddannelser for læger, der ønsker at uddanne sig til allergologer, så 
indsatsen mod de mange forskellige allergisygdomme kan intensiveres.
10 
Miljø, klima og trafik 
Automatiske ramper til busser
For, at rollator- og kørestolsbrugere kan komme ind og ud af rute- og 
bybusser uden ledsager, foreslås busserne forsynet med automatiske 
ramper, der kan betjenes fra chaufførens plads. Busserne kører allerede i 
New York, Berlin, London og Barcelona. 
Forslaget indgår ikke i transportministeriets handlingsplan. Det foreslås 
indføjet. Det foreslås gjort til lovkrav. 
Kommunalpolitikerne foreslås at stille krav til de årlige 
transportindberetninger til busselskaberne. 
Regionspolitikerne må kræve automatisk rampe ved busbestillinger og i 
aftalen mellem Regionen og de regionale busselskaber. 
Handicapkørselsordningen er bedre end ingenting. Den er dyr for borgeren i 
forhold til almindelig bustransport. Den er dyr for kommunerne. En del 
sygehuspatienter vil selv kunne tage bussen frem for at vente – til tider flere 
timer - på regionens transportordninger. Investeringen ved nye busser er 
begrænset, ca. kr. 22.000 pr. bus. 
Skal det lykkes at gøre busserne tilgængelige, kræver det en fælles indsats i 
stat, kommuner og regionsråd. 
Radikale Venstre vil arbejde for et lovforslag om 
finansieringsmulighed af borgernes udgift til separatkloakering 
af regnvand og spildevand
Kommunerne tager ansvar for miljøet ved at lave nye spildevandsplaner og 
reducere risikoen for oversvømmelser. Der stilles krav til borgerne om enten 
at håndtere deres regnvand på egen grund med Lokal Afledning af 
Regnvand løsninger, hvis jordbundsforholdene giver mulighed for det, eller 
med separatkloakering. Separatkloakering kræver, hvis den skal have størst 
virkning for miljøet, at borgerne tilslutter sig forsyningsselskabets 
regnvandsledning, en udgift, den enkelte husejer skal betale, gennemsnitlig 
40.000 kr. Dette er nu en udgift, der kun kan finansieres af grundejeren selv 
ved opsparing eller lån i huset ligesom tilslutningen af spildevand.  
En lovændring skal give mulighed for finansiering og lånemulighed via 
forsyningsselskaber med tilbagebetaling med markedsrente over 20 år over 
vandregningen, som de borgere, der er uden finansieringsmuligheder, kan 
ansøge.  
Kommunalpolitikerne kan ikke gennemføre forslaget. Miljø- og 
klimatilpasning er en fællessag, og vil vi lykkes med at beskytte det, kræver 
det et samarbejde mellem folketings- og kommunalpolitikere. 
Indføring af indikatorer for udvikling i livskvalitet, miljøtilstand og 
sociale fremskridt
11 / 17 
Landsmødet opfordrer den radikale folketingsgruppe til snarest at få indført 
nye nationale indikatorer for udvikling i livskvalitet og i miljøets tilstand samt i 
sociale fremskridt i Danmark.  
Dernæst, at folketingsgruppe og parti lægger op til en debat om, hvilken 
form for vækst og bæredygtig udvikling vi vil have. 
Klimaændringer i Danmark 
Klimaforandringer vil ramme meget skævt på såvel kommuner som 
lodsejere. Forebyggelse af klimarelaterede skader står højt på Radikale 
Venstres dagsorden. Vi vil derfor arbejde for en tilbundsgående 
undersøgelse af om vores lovgivning er tidssvarende, og om 
Stormflodsordningen fra 2012 skal udvides til at dække flere tilsvarende 
klimabetingede forandringer i Danmark. Målet er en kollektiv solidarisk 
løsning, som også tager hensyn til de almene økonomiske interesser. 
Styrk investeringer i grøn transport
Radikale Venstre har som politisk målsætning at investeringerne i kollektiv 
transport og cykeltrafik samlet set skal være på mindst det samme niveau 
som investeringerne i veje. 
Stop statstilskud til el produktion med fossile brændsler i 
Danmark og EU
Radikale Venstre vil arbejde for, at man i Danmark såvel som EU sænker - 
og med tiden at fjerner - statslige tilskud til el produktion, der udvindes ved 
brug af fossile brændsler. 
Hæv den europæiske standard for økologi
Radikale Venstre ønsker at have samme standard økologi i EU, så 
standarden for europæisk økologi kommer på niveau med standarden for 
dansk økologi. Selvom lovgivningen ikke tillader strengere krav til økologi i 
enkelte medlemslande, har danske producenter langt strengere krav til 
deres produktion jf. aftalen mellem branchens parter.  
For at sikre et bedre miljø og bedre fødevarer, ønsker vi derfor, at Europa-
Parlamentet skærper det fælles, europæiske regelsæt for økologi. 
Formindsk brug af plastemballage
Radikale Venstre vil arbejde for at mindske brugen af plastemballage. Der 
skal afsøges muligheder for alternative og bæredygtige produkter og 
materialer for at mindske plastforurening, CO2-udledning og brug af fossile 
brændstoffer.  
I samarbejde med organisationer, industri, detailhandel og andre 
interessenter vil vi understøtte:  
1) Udviklingen af mere bæredygtige alternativer til nuværende 
plastposer og plastemballager. Herunder genanvendelige og 
bionedbrydelig materialer.
12 
2) Udviklingen af løsninger og teknologier, der kan indsamle 
plastaffald, der er allerede i havet og i naturen.  
3) Forskningen om, hvordan mikroplast i hav og natur påvirker miljø, 
dyreliv og mennesker samt plastindustriens indvirkning på CO2-
udledning.  
4) Europaparlamentets direktiv af 4/11-13 (94/62/EC), hvor 
medlemslandene skal reducere brugen af såkaldte tynde 
plastikposer i 2016 med 50% og 2017 med 80%. 
Støtte til bedre og billigere energiforsyning i landområder
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at fremsætte forslag om en 
målrettet støtte til udvikling af og investering i alternativ bæredygtig fælles 
energiforsyning i landsbyerne, hvor traditionel fælles energiforsyning i 
øjeblikket ikke er rentabelt, samt endvidere målrette støtte til 
energiforbedringer af huse i landområder. 
Nej til udvinding af skifergas (hydraulisk frakturering)
Radikale Venstre er imod udvinding af skifergas (hydraulisk frakturering). 
Metoderne for udvinding er påvist miljøfarlige med stor risiko for nedsivning 
af vand med kemikalier i grundvandet og lokale vandmiljøer.  
Udvindingsindustrien har ikke i betryggende grad påvist, at hydraulisk 
frakturering er miljømæssigt bæredygtigt eller kan garanteret holdes ude af 
grundvandet, ligesom der ikke er en bæredygtig strategi for bortskaffelse af 
det forurenede vand samt udvindingen og transport udleder høj grad af CO2.  
Derudover går det imod visionen om en grøn omstilling til vedvarende 
energi. 
Skifergassen skal blive i jorden
Radikale Venstre vil arbejde for, at skifergassen ikke skal udnyttes 
kommercielt i Danmark. 
Fortsat stop for nye tilladelser til skifergasboringer
Radikale Venstre vil arbejde for at skifergassen ikke skal udnyttes 
kommercielt i Danmark. Derfor støtter Radikale Venstre at regeringen ikke 
giver nye tilladelser til prøveboringer efter skifergas. Radikale Venstre 
lægger vægt på, at der foretages grundige obligatoriske VVM redegørelser i 
forbindelse med prøveboringer og evt. kommerciel udvinding. Vi ønsker at 
se betryggende erfaringer med succesfulde skifergasboringer. Det er 
desuden afgørende, at de klimamæssige gevinster i forhold til traditionelle 
fossile brændsler er markante for at det kan retfærdiggøre de miljømæssige 
risici.
13 
EU og udenrigspolitik 
Forbyd atomvåben
Radikale Venstre ønsker et internationalt forbud imod brug, udvikling og 
besiddelse af atomvåben. 
Vestsahara
Siden 1975 har sahrawierne i Vestsahara været undertrykt af den 
marokkanske besættelsesmagt, som har tvunget titusinder på flugt, og som 
ikke anerkender sahrawiernes basale menneskerettigheder. Radikale 
Venstre misbilliger Marokkos trynende adfærd. Radikale Venstre mener 
videre, at FN’s skal udvide MINURSO’s mandat, så de kan blive i stand til at 
få kontrol over menneskerettighedssituationen i Vestsahara.  
For at undgå marokkansk udnyttelse af Vestsaharas ressourcer bør EU’s 
import af varer fra Marokko udelukkende bestå af varer, der er produceret og 
udvundet i Marokko. 
1 % af BNI i udviklingsbistand
Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at arbejde 
aktivt for at hæve niveauet af udviklingsbistanden i denne regeringsperiode. 
Hvis Radikale Venstre fortsat er i regering efter næstkommende 
folketingsvalg, bør folketingsgruppen gøre en indsats for at afsætte 1 pct. af 
BNI til udviklingsbistand i løbet af den regeringsperiode. 
Salg af sælprodukter skal tillades i EU
Radikale Venstre vil arbejde for, at EU-forordningen der begrænser handel 
med produkter fra sæl i EU afskaffes, da den reelt begrænser udbredelsen 
af produkter fra bæredygtig grønlandsk sælfangst og dermed undergraver 
grønlændernes indtægtsgrundlag. 
Nej til en ny kold krig – en fredelig løsning på Ukraine-konflikten
Radikale Venstres landsmøde opfordrer alle parter og i særlig grad den 
danske regering, EU og NATO til at arbejde for en fredelig bilæggelse af 
Ukraine-konflikten. 
Klare regler for anvendelse af bevæbnede droner
Radikale Venstre vil arbejde for, at der indføres klare internationale regler, 
der klart definerer, hvornår bevæbnede droner må bruges, af hvem og 
hvorfor, således at der kan placeres et ansvar for drab på civile. 
Reelle sanktioner overfor Israel.
Danmark må både selvstændigt og i samvirke med EU arbejde for egentlige 
sanktioner mod Israel, så længe de ulovlige bosættelser på Vestbredden og 
de facto-indespærringen af palæstinenserne i Gaza fortsætter.
14 
Tostatsløsning 
Radikale Venstre skal arbejde for at sikre en tostatsløsning, hvor Israel og 
Palæstina bliver to selvstændige stater med grænser som vedtaget i FN’s 
Sikkerhedsråds Resolution 242 i 1967.  
Der skal lægges et pres på alle interessenter i området gennem EU, FN og 
andre organisationer, ved at bruge alle demokratiske, handelsmæssige og 
diplomatiske midler, for at skabe fred.  
Målet: 
1. Palæstina og Israel skal anerkender hinanden som stater.  
2. Begge stater forpligter sig til at forebygge og bekæmpe aggression imod 
begge stater planlagt eller udført af egne som andre statsborgere.  
3. Statsborgere i Israel har samme rettigheder og er lige for loven.  
4. Statsborgere i Palæstina har samme rettigheder og er lige for loven. 
5. Israel skal trække alle styrker ud af Gaza og Vestbredden.  
6. Yderligere krav om nyt land eller områder fra begge sider skal frafaldes.  
7. Ulovlige bosættelser skal ophøre og ulovlige bosættelser skal annulleres.
15 
Social- og udlændingepolitik 
Antallet af kvoteflygtninge skal fordobles
Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, 
at regeringen fordobler antallet af kvoteflygtninge til Danmark. 
Afskaf 24-årsreglen og tilknytningskravet
Radikale Venstre vil afskaffe 24-årsreglen og tilknytningskravet. Radikale 
Venstre mener at myndige personer skal kunne gifte sig og bo i Danmark 
med hvem de vil. 
Inkorporering af internationale menneskerettighedskonventioner
Radikale Venstre vil styrke menneskerettighedsbeskyttelsen i Danmark ved 
at sikre, at flere centrale internationale menneskerettighedskonventioner 
inkorporeres i dansk ret, således at de indskrives direkte i lovgivningen. Det 
skal som minimum gælde FN-konventionen om borgerlige og politiske 
rettigheder, FN’s racediskriminationskonvention, FN’s torturkonvention, FN’s 
børnekonvention og FN’s handicapkonvention.  
Endvidere vil Radikale Venstre arbejde for at sikre individuel klageadgang til 
yderligere FN-komitéer inden for menneskerettighedsområdet.  
Disse initiativer vil sikre, at individets rettigheder i medfør af konventionerne 
får en mere solid gennemslagskraft i dansk ret, og at danske borgere med 
større sikkerhed og styrke kan påberåbe sig de konventioner, som Danmark 
har tilsluttet sig, i deres møde med myndighederne. 
Tidsbegrænsning af tålt ophold 
Personer, der får frataget deres opholdstilladelse som følge af kriminalitet, 
men som efter endt afsoning ikke kan sendes tilbage til det land, de er 
statsborgere i, skal ikke kunne anbringes på tålt ophold på ubestemt tid. 
Udlændingepolitikken er for vigtig til virkningsløs symbolpolitik
Radikale Venstre står for en udlændingepolitik, som baserer sig på 
ordentlighed, saglighed og retssikkerhed. Det skal være til at gennemskue, 
hvilke krav man skal opfylde for at få adgang til at leve og arbejde i 
Danmark. Kravene skal stilles uden usaglig forskelsbehandling af 
mennesker.  
Danske virksomheder skal kunne tiltrække den arbejdskraft, de har brug for 
og danskerne har ret til, at Danmark kan blive deres hjem, uanset hvem de 
gifter sig med. Derfor skal saglighed frem for symbolpolitik dominere 
udlændingepolitikken.  
 
Vi er ikke blinde for, at der også er udfordringer med integrationen. Men vi 
løser ikke konkrete udfordringer ved at udelukke bestemte nationaliteter eller 
religioner fra Danmark. Udfordringerne skal løses ved at tage hånd om 
problemerne, der hvor de er. Ved at stille krav til nydanskere og til 
kommuner, hvor indsatsen halter.
16 
Alle skal sikres et forsørgelsesgrundlag 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, at ydelser, der 
træder i stedet for egen indtægt, ikke bliver så små set i forhold til 
almindelige leveomkostninger, at modtageren bringes i eller fastholdes i 
længerevarende fattigdom, herunder at modtageren hindres i at opretholde 
sit familieliv. 
Gennemsigtighed i nye asylregler  
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for, at flygtninge med 
den særlige beskyttelsesstatus får stabilitet i deres liv og trygt kan 
påbegynde integration i det danske samfund – uanset hvor længe de skal 
være her.  
Ingen ønsker at være flygtning. Som flygtning er livet i forvejen usikkert og 
vores system skal ikke gøre det sværere eller mere utrygt. Derfor opfordrer 
Landsmødet også folketingsgruppen til at arbejde for gennemsigtighed, 
enkle og klare procedurer ift. at forlænge flygtningenes midlertidige ophold 
og gennem Flygtningenævnet afklare, hvornår flygtninge ikke længere 
behøver beskyttelse i Danmark.
17 
Retspolitik 
Individuelle Identifikationsnumre til Politiet
Radikale Venstre vil arbejde for at der indføres synlig individuel visuel 
markering af polititjenestemænd i tjeneste, så det er muligt for borgerne at 
identificere en given specifik betjent af hensyn til eventuel senere 
efterforskning og retshandling. 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne
Radikale Venstre er stærkt optaget af, at der skabes betryggende retlig og 
politisk kontrol med alle dele af efterretningstjenesternes virksomhed. Vi vil 
fortsat arbejde for at styrke kontrollen, så uafhængige organer kritisk kan 
granske samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester, brugen af 
kilder og agenter og anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af 
tortur. Vi vil også arbejde for at landets borgere ikke kan udsættes for 
overvågning uden retskendelse. De relevante kontrolorganer skal have 
beføjelse til at træffe egentlige afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til 
at rette sig efter. Og der skal indføres effektive klagemuligheder for berørte 
borgere over afgørelser. 
Ligestillet ægteskabslovgivning
Retsvirkningsloven har i dag en bestemmelse, der giver hustruen ret til at 
købe ting til sit særlige behov på kredit – og lader manden og hustruen i 
fællesskab hæfte for dette. En sådan særstilling hører ikke hjemme i en i 
øvrigt ligestillet ægteskabslovgivning. Radikale Venstre vil arbejde for at 
afskaffe § 11, stk. 1, 2. pkt. i lov om ægteskabets retsvirkninger 
(Retsvirkningsloven). 
Ligestilling af mødre og fædres ret til barsel 
Radikale Venstre ønsker ligestilling på barselsområdet. Derfor ønsker vi, at 
op til 12 uger af barselsperioden efter barnets fødsel sikres til hver af 
forældrene.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2013.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/potlcw2t/vedtagne_resolutioner_2013.pdf

1 / 15 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2013
2 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 4 
Mulighed for prioriteret sideordnet opstilling ved folketingsvalg .............. 4 
Whistleblowers skal beskyttes lige så godt i Danmark som i Sverige ..... 4 
Radikale Venstres ønsker til en ny Grundlov........................................... 4 
Økonomi og skat ........................................................................................... 6 
Regulering af bankers og realkreditinstitutters udlånsvirksomhed .......... 6 
Styrket international regulering af den finansielle sektor ......................... 6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 7 
Et moderne dagpengesystem .................................................................. 7 
Øresundsintegration ................................................................................. 7 
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider ........................ 7 
Beskyttelse af softwarerettigheder ........................................................... 7 
Uddannelse og forskning ............................................................................. 8 
Øget fokus på erhvervsuddannelserne .................................................... 8 
Sundhed og etik ............................................................................................ 9 
Omskæring af børn .................................................................................. 9 
Radikale Venstre vil styrke og forbedre psykiatrien ................................. 9 
Flyt specialområdet til regionerne ............................................................ 9 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 10 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder .................................. 10 
Håndtering af radioaktivt affald fra Risø ................................................ 10 
Styrket forskning i transportsektoren ..................................................... 10 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 11 
EU presser ikke, men løfter den danske velfærdsstat ........................... 11 
Vi støtter. Også Færøerne. .................................................................... 11 
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner .................... 11 
Radikale Venstre ønsker en grundig analyse af Danmarks militære 
indsats i Afghanistan .............................................................................. 11 
Radikale Venstre vil genoprette en permanent og hurtigt udrykkende 
FN-styrke................................................................................................ 12 
Ja til deltagelse i Patentdomstolen ........................................................ 12 
Konflikten i Syrien skal løses ................................................................. 12 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 13 
Vi skaber en generation af mønsterbrydere i 2020 ............................... 13 
Radikale Venstre vil give de hjemløse tag over hovedet ....................... 13 
Ventetid med mening – værdig husning af asylansøgere ..................... 13
3 
Radikale Venstre ønsker en evaluering af asylaftalen fra 2012 ............ 14 
Mere retssikkerhed i sager om statsborgerskab .................................... 14 
Radikale Venstre ønsker handling omkring ligestilling på 
arbejdsmarkedet og i familielivet ........................................................... 14 
Retspolitik .................................................................................................... 15 
Begræns overvågningen af borgernes adfærd ...................................... 15 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med efterretningstjenesterne ........ 15 
Fortsat arbejde for mere åbenhed i den offentlige forvaltning ............... 15 
Ligestilling. Også for voldsramte mænd ................................................ 15
4 
Demokrati og frihed 
Mulighed for prioriteret sideordnet opstilling ved folketingsvalg 
Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for 
en ændring af folketingsvalgloven, således at prioriteret sideordnet opstilling 
bliver mulig, gerne i kombination med nominering. 
 
Whistleblowers skal beskyttes lige så godt i Danmark som i 
Sverige 
Radikale Venstre vil arbejde for at styrke offentligt ansattes ytringsfr ihed ved 
hjælp af bedre beskyttelse af whistleblowers. 
Konkret ønsker vi en retstilstand, hvor offentligt ansatte i et vist omfang har 
ret til at videregive fortrolige oplysninger fra deres arbejdsplads til medierne 
– også selvom der ikke er tale om deciderede ulovligheder men blot tilfælde, 
hvor offentligheden kan have en berettiget interesse i at høre om 
uredelighed eller kritisable forhold. 
Ydermere skal det som udgangspunkt ikke være tilladt for myndighederne at 
foretage nærmere undersøgelser af, hvem whistlebloweren er. 
 
Radikale Venstres ønsker til en ny Grundlov 
Radikale Venstre ønsker, at der nedsættes en grundlovskommission, der 
skal fremlægge forslag til en nyskrivning af grundloven. En moderne 
grundlov skal sikre folkestyret, retsstaten og menneskerettighederne og 
præcisere, at Danmark arbejder for opbygningen af en international 
retsorden. 
Hovedtrækkene i en ny grundlovs indhold bør være: 
1. En moderne grundlov 
 En ny grundlov skal være letforståelig og læsbar; 
 ”Kongen” erstattes med ”regeringen”, hvor det i realiteten allerede er 
således i dag; 
 Danmarks udenrigspolitik bygger på folkeretten og principperne i 
FN-pagten; 
 Kirke og stat adskilles. 
2. Udbygning af folkestyret 
 Grundloven skal understrege, at Danmarks styreform er folkestyre. 
Grundloven skal understøtte et velfungerende og levende demokrati; 
 Statsministerens ret til udskrivning af folketingsvalg betinges af 
Folketingets samtykke. Den lovgivende forsamling bør tage stilling til 
sin egen gyldighed; 
 Udsendelse af danske soldater kræver 2/3 flertal i Folketinget; 
 Bopælspligten ved valgret til folketingsvalg afskaffes;
5 
 Grundloven skal sikre retsstaten. Dette skal bl.a. ske ved, at alle 
retssager (over en bagatelgrænse) skal kunne prøves ved to 
retsinstanser, og ved, at Folketinget skal kunne beslutte, at 
lægdommere (nævninge og domsmænd) skal medvirke i retssager, 
hvor dette giver mening; 
 Domstolenes ret til at prøve, om lovene er i overensstemmelse med 
Grundloven, indskrives; 
 Rigsretten, som består af både jurister og lægdommere, afskaffes 
og dens opgaver overtages af Højesteret; 
 Grundreglerne, der sikrer parlamentarisk kontrol forud for 
beslutninger i EU's ministerråd, grundlovsfæstes; 
 Der indføres adgang til folkeinitiativ, således at et antal borgere ved 
deres underskrift kan begære folkeafstemning afholdt. Såfremt 
folkeinitiativet vedtages, forpligtes Folketinget til at behandle det. 
3. Styrkelse af frihedsrettighederne 
 Grundlovens bestemmelser om frihedsrettigheder, der beskytter det 
enkelte menneske mod magtmisbrug, udbygges og placeres forrest i 
Grundloven. Ytringsfriheden styrkes og et forbud mod dødsstraf og 
tortur indskrives i Grundloven; 
 I Grundloven skal være en bestemmelse, der udtrykkeligt fastslår, at 
de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig, er en 
del af dansk ret og skal håndhæves af danske myndigheder. Den 
Europæiske Menneskerettighedskonvention har en særlig status, og 
den skal som udgangspunkt kun vige for Grundloven.
6 
Økonomi og skat 
Regulering af bankers og realkreditinstitutters 
udlånsvirksomhed 
Radikale Venstre vil gennem regulering af bank- og realkreditsektoren sikre, 
at brugen af lån med løbende genfinansiering, såsom korte 
rentetilpasningslån, ikke skaber problemer i forhold til den finansielle 
stabilitet i Danmark. Dette kan f.eks. ske ved at sprede genfinansiering 
henover året samt ved at lægge loft på forholdet mellem den enkelte 
finansielle institutions udlån med genfinansiering og dets kapital. 
Tilsvarende er det vigtigt, at den finansielle sektor er robust i forhold til 
fremtidige konjunkturudsving. Som led heri skal den finansielle regulering 
sikre, at finansielle institutioner ikke er for sårbare, fordi de har ydet for 
mange lån uden afdrag til låntagere, hvor konjunkturudsving kan føre til 
problemer med tilbagebetaling.  
 
Styrket international regulering af den finansielle sektor 
Radikale Venstre vil arbejde for, at det konsekvente fokus på solid, ansvarlig 
bankdrift fortsætter. Radikale Venstre mener, at den finansielle sektor selv 
skal dække omkostningerne ved redningspakker til finansielle institutioner, 
og støtter således den øgede beskatning af danske banker, der konkret er 
gennemført via den øgede lønsumsafgift. Radikale Venstre vil desuden nøje 
følge debatten om alternative måder at udforme beskatningen af den 
finansielle sektor på, herunder de 11 EU-landes arbejde med udformning af 
en finansiel transaktionsskat. 
Samtidig peger Radikale Venstre på behovet for, at finansielle institutioner, 
der kan påvirke hele det finansielle system, tager særligt ansvar. Det er 
afgørende for långivning til både virksomheder og borgere, at de nye 
kapitalkrav, krav om åbenhed, krav til ledelse samt krav til forankring af 
moderne finansielle produkter gennemføres i samme tempo i Danmark som i 
de andre EU-lande.
7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Et moderne dagpengesystem 
Radikale Venstre vil arbejde for, at Dagpengekommissionen får til opgave at 
beskrive et moderne dagpengesystem. Der skal i dagpengesystemet tages 
højde for, at mennesker arbejder på mange forskellige måder, f.eks. som 
sæsonarbejdere, freelancere, selvstændige, funktionærer, timelønnede osv.  
 
Øresundsintegration 
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at løse de grænsehindringer, der 
hæmmer øresundsintegrationen, så vi kan få skabt ét stort arbejdsmarked – 
en region, hvor vi arbejder og studerer på tværs af det smalle sund, der 
adskiller Danmark og Sverige. Nogle hindringer kan løses fra dansk side 
alene, ved andre kræves der et samarbejde med den svenske regering. 
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at tage kontakt til den svenske 
regering med det formål at få løst de fælles grænsehindringer. 
 
Lad de forretningsdrivende selv bestemme åbningstider 
Radikale Venstre mener, at afskaffelsen af lukkeloven var et godt skridt i den 
rigtige retning men mener, at det skal tages fuldt ud ved også at afskaffe den 
helligdagslov, som erstattede lukkeloven. 
 
Beskyttelse af softwarerettigheder 
Radikale Venstre støtter Danmarks tiltrædelse til det europæiske 
patentsamarbejde, da det vil give væsentlige fordele for dansk erhvervsliv. 
En af fordelene ved et forpligtende europæisk samarbejde er en 
harmonisering på tværs af medlemslandene for rettighedsbeskyttelse, 
herunder sikring af, at software fortsat ikke kan patenteres, men skal 
beskyttes ved hjælp af ophavsretten.
8 
Uddannelse og forskning 
Øget fokus på erhvervsuddannelserne 
Radikale Venstre mener, at det skal sikres, at erhvervsuddannelserne bliver 
et attraktivt tilvalg.  
Dette skal ske ved : 
 at gøre erhvervsuddannelserne både erhvervsrettede og 
studierettede.  
 at skabe campusmiljøer på tværs af ungdomsuddannelserne. 
 at fastsætte en national målsætning for, hvor mange unge der skal 
have en erhvervsuddannelse.
9 
Sundhed og etik 
Omskæring af børn 
Radikale Venstre vil arbejde for, at omskæring af drenge forbydes og 
dermed ligestilles med omskæring af piger i straffeloven. Forbuddet skal 
gælde al omskæring af drenge under 18 år samt af voksne mænd, der ikke 
har givet deres samtykke. Medicinsk omskæring med begrundelse i et 
sundhedsproblem f.eks. forhudsforsnævring skal undtages for forbuddet. 
 
Radikale Venstre vil styrke og forbedre psykiatrien 
Psykiske sygdomme skal ligestilles med somatiske sygdomme i enhver 
relevant lovgivning. Der er behov for mere forebyggelse og 
helhedsorienteret behandling af psykiske sygdomme. Forskning og 
videreuddannelse skal styrkes. 
 
Flyt specialområdet til regionerne 
Radikale Venstre mener, at ansvaret for specialinstitutionerne skal flyttes til 
regionerne, hvor man vil kunne sikre den nødvendige ekspertise, og gøre 
kommunerne mindre sårbare overfor udgifterne til specialinstitutionerne.
10 
Miljø, klima og trafik 
Fasthold planlovens forbud mod hypermarkeder 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at det ikke er muligt at etablere 
hypermarkeder (udsalgsvarebutikker på over 2000 kvm) uden for de større 
byer. Det åbne land er en knap ressource i Danmark, og såvel landskabelige 
hensyn som hensynet til offentlig transport, miljø og infrastruktur taler efter 
Radikale Venstres opfattelse imod at etablere sådanne kæmpecentre.  
 
Håndtering af radioaktivt affald fra Risø 
Radikale Venstre arbejder for    
 at atomaffaldet på Risø placeres på et mellemlager, hvor det kan 
ligge forsvarligt i mindst 50-100 år. 
 at processen med at finde en permanent løsning fremover sker i regi 
af en bredt sammensat atomaffaldskommission eller -råd bestående 
af danske og internationale eksperter, myndigheder, berørte 
kommuner, interesseorganisationer og berørte borgere. 
 at sikre, at der er størst mulig åbenhed om processen. 
 
Styrket forskning i transportsektoren 
Transportsektoren står for en stor del af Danmarks CO2-udledning, og der 
foretages hvert år massive investeringer i sektoren. 
For at sikre bedre mobilitet, større sikkerhed og mindre miljøbelastning 
foreslår Radikale Venstre, at transportforskningen styrkes med fokus på: 
 Muligheden for gradvis indførelse af roadpricing til erstatning for 
andre afgifter på transportområdet; 
 Aktiv kontra passiv transport; 
 Overholdelse af hastighedsgrænserne; 
 Evaluering af gennemførte initiativer.
11 
EU og udenrigspolitik 
EU presser ikke, men løfter den danske velfærdsstat 
Radikale Venstre er stor tilhænger af et velfungerende indre marked i EU, 
hvilket indbefatter fri bevægelighed for arbejdskraft og viden. 
Forudsætningen herfor er også, at EU-borgere, som bidrager til det danske 
velfærdssamfund og betaler skat i Danmark, får mulighed for at tage del i 
samfundets goder. Det er ikke kun rimeligt men også en god måde at 
tiltrække den nødvendige arbejdskraft til bestemte brancher. Det betyder 
ikke, at alle kasser skal være åbne for alle typer af indrejsende EU-borgere, 
men det er f.eks. rimeligt, at man som arbejdende skatteyder i Danmark har 
samme rettigheder til børnepenge, uanset hvorfra i EU man kommer. 
Desuden mener Radikale Venstre, at det er en fordel for Danmark at kunne 
tiltrække kvalificerede udlændinge til vores uddannelser, da en stor del af 
dem vil bidrage til det danske samfund efterfølgende, hvorfor SU-reglerne 
skal afspejle dette. 
 
Vi støtter. Også Færøerne. 
Landsmødet opfordrer hermed regeringen til i den verserende strid mellem 
EU og Færøerne vedrørende fiskefangsten i den færøske fiskerizone, at 
Danmark yder juridisk og anden nødvendig bistand til Færøerne til gavn for 
færingerne og for rigsfællesskabet. 
 
Israel skal fortsat presses til at overholde FN-resolutioner 
Radikale Venstre går ind for, at alle lande skal overholde FN-resolutioner, 
også Israel. Derfor skal EU benytte sig af såvel diplomatiet som 
handelspolitikken til at lægge pres på landet, når det ikke lever op til sine 
internationale forpligtelser, særligt i forbindelse med de ulovlige bosættelser 
på Vestbredden og i Østjerusalem og blokaden af 1,5 millioner beboere i 
Gaza. Lever Israel ikke op til forpligtelserne, bør landets status som særligt 
privilegeret handelspartner ikke fortsætte uændret. 
EU bør således fortsætte og udbygge sin nuværende linje og sikre 
obligatoriske mærkningsordninger af varer fra de ulovlige bosættelser, og at 
israelsk deltagelse i EU-finansierede programmer kun gælder for de 
områder, der ligger inden for de internationalt anerkendte grænser. 
 
Radikale Venstre ønsker en grundig analyse af Danmarks 
militære indsats i Afghanistan  
Danmark har været i Afghanistan i 12 år. Radikale Venstre har støttet den 
danske tilstedeværelse og de danske soldaters indsats hele vejen igennem, 
og det gør vi stadig. Det har været en nødvendig indsats, og vi tager ansvar 
for den – både for det, der går godt, og det, der går mindre godt. Det er dog 
også vigtigt, at vi lærer af både de gode såvel som de dårlige erfaringer, vi 
har gjort os i Afghanistan gennem årene.
12 
Radikale Venstre ønsker derfor en grundig analyse af Danmarks militære 
indsats i Afghanistan. 
 
Radikale Venstre vil genoprette en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der igen oprettes en permanent og hurtigt 
udrykkende FN-styrke. 
 
Ja til deltagelse i Patentdomstolen 
Radikale Venstre er tilhænger af dansk deltagelse i EU’s patentsamarbejde, 
herunder tilslutning til Patentdomstolen. Patentsamarbejdet er en stor fordel 
for danske virksomheder og vil bidrage positivt til at skabe arbejdspladser i 
Danmark. 
Landsmødet opfordrer derfor folketingsgruppen til at arbejde for at finde 5/6 
flertal i Folketinget for dansk tilslutning til Patentdomstolen. Hvis det ikke kan 
lade sig gøre, vil Radikale Venstre arbejde for et ja ved en folkeafstemning, 
som bør afholdes på et passende tidspunkt. 
Landsmødet bekræfter samtidig ønsket om at afskaffe rets- og 
forsvarsforbeholdet. 
 
Konflikten i Syrien skal løses 
RV fordømmer Assad-regimets brug af kemiske våben. Vi ønsker at sende 
et klart signal om, at brugen af kemiske våben er uacceptabelt, i strid med 
internationale konventioner og forhindrer opbygningen af et internationalt 
retssamfund. 
Danmark skal arbejde for, at de ansvarlige stilles til ansvar ved Den 
International Straffedomstol. 
RV hilser aftalen om kemiske våben velkommen som et spinkelt håb i 
konflikten. 
Det er afgørende, at Danmark støtter FN’s bestræbelser på at standse 
konflikten i Syrien gennem diplomatiske og politiske kanaler, styrker den 
humanitære indsats for at sikre overgangen til varig fred, der bygger på 
eksisterende samfundsinstitutioner og modvirker hævn eller marginalisering 
af bestemte grupper i det syriske samfund. 
Det er ikke ønskværdigt, hvis det er nødvendigt at handle uden om FN’s 
Sikkerhedsråd. Vi opfordrer derfor Sikkerhedsrådet til at tage ansvar for den 
fortsatte opbygning af et internationalt retssamfund ved at håndhæve 
internationale konventioner og forhindre krigsforbrydelser og forbrydelser 
mod menneskeheden.
13 
Social- og udlændingepolitik 
Vi skaber en generation af mønsterbrydere i 2020 
Radikale Venstre vil skabe en generation af mønsterbrydere i 2020. Den 
negative sociale arv skal sættes ud af spillet og ikke være afgørende for, 
hvordan de mest udsatte børn og unge klarer sig i voksenlivet. Betydningen 
af social baggrund skal i langt mindre grad afspejle sig i sandsynligheden for  
1. At færdiggøre folkeskolen, få en ungdoms- eller 
kompetencegivende uddannelse 
2. At komme i arbejde 
3. At have et godt helbred  
4. At deltage i det demokratiske liv og bruge kulturtilbud  
5. At blive en god forælder 
Radikale Venstre vil derfor sikre 
 At alle voksne, der gør en ekstraordinær indsats for et udsat barn 
kan og ved, de kan, søge vejledning og rådgivning hos kommunen 
 At kommunerne lever op til forpligtelsen om flere ressourcer i 
dagtilbuddene 
 At alle børn har mulighed for at deltage i fællesskaber med f. eks 
fripas til idrætsaktiviteter og musikskoler samt mulighed for 
efterskoleophold 
 
Radikale Venstre vil give de hjemløse tag over hovedet 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der hurtigst muligt oprettes flere ”skæve 
boliger til skæve eksistenser”, jfr. almenboliglovens § 149a. 
Det går fremad med etableringen af ”skæve boliger til skæve eksistenser”, 
men langsomt – og de skæve boliger er skævt fordelt. 
Danmark vil have 408 skæve boliger ultimo 2013, og 440 ultimo 2014. Århus 
har 79 og forventes at have 97 ultimo 2014. København har kun 55 og hele 
hovedstadsområdet kun 88. I forhold til befolkningstallet har hovedstaden og 
omegn urimeligt få. 
Overbelægningen på herbergerne og mængden af gadesovere taler sit eget 
sprog. 
Derfor vil Radikale Venstre gøre en indsats for at skaffe de hjemløse tag 
over hovedet! 
 
Ventetid med mening – værdig husning af asylansøgere 
Radikale Venstre vil nedlægge asylcentrene. Asylansøgerne skal i stedet 
placeres i egne boliger eller bofællesskaber i større danske byer, hvor 
mulighederne for fritidsaktiviteter, beskæftigelse samt deltagelse  i 
foreningsliv vurderes gode.
14 
For de, der på grund af deres psykiske eller fysiske tilstande ikke er i stand 
til at bo for sig selv, skal et opholds-, modtage- eller udslusningscenter være 
et tilbud, ligesom der også skal være opholdscentre for børn og unge samt 
kvindecentre.  
Ved at huse asylansøgere i større byer undgår man isolation af ansøgerne 
og fremmer deres muligheder for at opnå kendskab til det danske samfund 
og dets sociale og demokratiske spilleregler, samtidig med at de har bedre 
mulighed for at vedligeholde egne kompetencer.  
Kommuner, hvis forhold vurderes passende til at huse asylansøgere, 
pålægges at modtage disse. Fordelingen af ansøgere skal bl.a. ske på basis 
af kommunens forhold, screening og match imellem asylansøgerens behov 
og kommunen samt asylansøgerens familiære forhold. 
 
Radikale Venstre ønsker en evaluering af asylaftalen fra 2012 
Regeringen indgik i september 2012 en asylaftale med Liberal Alliance og 
Enhedslisten. Aftalen skulle give asylansøgere nye muligheder. Vi vil sikre, 
at disse muligheder også kan udnyttes i praksis.  
 
Derfor ønsker Radikale Venstre en evaluering af asylaftalen fra 2012 med 
fokus på, om den virker efter hensigten. Evalueringen skal derfor også 
undersøge, om der er uklarhed om retsgrundlaget for de asylansøgere, der 
ønsker at bo og arbejde uden for asylcentrene, herunder om kravet om at 
medvirke til egen hjemsendelse modarbejder ønsket om at undgå 
nedbrydning af asylansøgere. 
 
Mere retssikkerhed i sager om statsborgerskab 
Radikale Venstre vil arbejde for, at der hurtigt udarbejdes en egentlig lov til 
erstatning for indfødsretscirkulæret, og at ansøgerne gives adgang til basale 
retsgarantier som f. eks. begrundelse og klageadgang, hvis de får afslag på 
statsborgerskab. 
 
Radikale Venstre ønsker handling omkring ligestilling på 
arbejdsmarkedet og i familielivet 
Radikale Venstre lægger vægt på at opnå større ligestilling både på 
arbejdsmarkedet og i familielivet. Radikale Venstre anser en mere ligelig 
fordeling af barsel som et centralt virkemiddel for at opnå begge mål. 
Bevægelsen i retning af mere ligelig fordeling går i Danma rk 
utilfredsstillende langsomt. 
Vælger man at starte med beskedne incitamenter, finder Radikale Venstre 
det derfor centralt, at man er villig til at foretage konsekvent evaluering 
allerede efter et par år, og er villig til at skærpe incitamenterne, hvis de på 
det tidspunkt ikke har haft en betydelig effekt. Dette gennem indfasning af 
øget øremærket barsel til fædre.
15 
Retspolitik 
Begræns overvågningen af borgernes adfærd 
Den omfattende registrering og opbevaring af oplysninger om danske 
borgeres telefon- og internetbrug har et uacceptabelt omfang og står slet 
ikke mål med den påståede gevinst for terrorbekæmpelsen. Radikale 
Venstre vil arbejde for, at logningsreglerne revideres, og logningens omfang 
begrænses. 
 
Fortsat arbejde for skærpet kontrol med 
efterretningstjenesterne 
Radikale Venstre er stærkt optaget af, at der er betryggende retlig og politisk 
kontrol med alle dele af efterretningstjenesternes virksomhed.  
Radikale Venstre vil fortsat arbejde for, at forhold vedrørende samarbejdet 
med udenlandske efterretningstjenester, brugen af kilder og agenter og 
anvendelsen af oplysninger fremskaffet ved hjælp af tortur kan undergives 
kritisk granskning af uafhængige organer. Det indebærer også, at de 
relevante kontrolorganer skal have beføjelse til at træffe egentlige 
afgørelser, som tjenesterne er forpligtede til at rette sig efter. Og der skal 
indføres effektive klagemuligheder for berørte borgere over afgørelser.  
 
Fortsat arbejde for mere åbenhed i den offentlige forvaltning 
Radikale Venstre vil fortsat arbejde på at få ændret offentlighedsloven med 
henblik på at indføre mere åbenhed.  
Undtagelse for aktindsigt af alle dokumenter, der kan anvendes til brug for 
ministerbetjening, er en klar indskrænkning af de hidtidige principper for 
aktindsigt, hvilket Radikale Venstre er imod. Det er heller ikke en god idé at 
undtage kommunikationen mellem ministre og folketingsmedlemmer for 
indsigt.  
En ændret offentlighedslov skal derfor ikke indeholde indskrænkninger af det 
niveau for åbenhed og mulighed for indsigt, som var gældende for loven fra 
1985, men dog opretholde de nødvendige moderniseringer af loven i lyset af 
den informationsteknologiske udvikling. 
 
Ligestilling. Også for voldsramte mænd 
Landsmødet opfordrer hermed den radikale folketingsgruppe til at arbejde 
for ligestilling mellem voldsramte kvinder og mænd, således at det fra 
statens side anerkendes, at også mænd er udsat for vold i familie- og 
samlivet, samt at denne anerkendelse fører til, at servicelovens § 109 
ændres, så mænd og kvinder ligestilles med hensyn til offentlig hjælp og 
støtte i familie- og samlivsvoldssager.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2012.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/fmvpa2sv/vedtagne_resolutioner_2012.pdf

1 / 20 
 
 
 
 
 
RESOLUTIONER 
VEDTAGET PÅ  
RADIKALE VENSTRES 
LANDSMØDE 2012
2 
Indhold 
Demokrati og frihed ...................................................................................... 4 
Bevar det danske frisind .......................................................................... 4 
Radikale Venstre stoler – også på borgerne ........................................... 4 
Bedre muligheder for at undersøge politiske skandalesager .................. 4 
Adskil kirke og stat ................................................................................... 5 
Flyt fødselsregistrering og begravelsesmyndighed til kommunerne ....... 5 
Liberaliser flagregler ................................................................................ 5 
Fuld åbenhed om partiernes penge ......................................................... 5 
Økonomi og skat ........................................................................................... 6 
Prioriteringer i den økonomiske politik ..................................................... 6 
Genopret den nødvendige balance ......................................................... 6 
Global transaktionsskat og styrket regulering .......................................... 6 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor .................................. 7 
Seniorarbejdsliv ....................................................................................... 7 
Nej til et umyndiggørende arbejdsløshedssystem ................................... 7 
Mere objektive kriterier for lejefastsættelse ............................................. 7 
Afskaf licensen ......................................................................................... 7 
Uddannelse og forskning ............................................................................. 8 
Seniorlærere ............................................................................................ 8 
Fleksibel overgang fra grundskole til ungdomsuddannelse..................... 8 
Sikring af det nødvendige antal praktikpladser – også for studerende 
ved professionsrettede videregående uddannelser ................................. 8 
Mere demokrati på universiteterne .......................................................... 8 
Tillidsreform på de videregående uddannelser ....................................... 9 
Fri og lige adgang til uddannelse ............................................................. 9 
Sundhed og etik .......................................................................................... 10 
Sundhed og forebyggelse ...................................................................... 10 
Slet transseksualitet og kønsidentitetsforstyrrelser fra listen over 
sygdomme og helbredsproblemer ......................................................... 10 
Miljø, klima og trafik .................................................................................... 11 
Topprioritet til grøn omstilling ................................................................. 11 
En fornyet omstillingsdebat .................................................................... 11 
Ny målestok for udvikling ....................................................................... 11 
Lige vilkår for dyrkning af økologisk frugt i Danmark ............................. 12 
Ingen forbud mod at cykle uden hjelm ................................................... 12
3 
Radikale Venstre sætter et mål om at jernbanerne i forbindelse med 
andre forefaldende arbejder, successivt opgraderes til at kunne køre 
120, 160, 200 km/t som minimum .......................................................... 12 
Radikale Venstre vil arbejde for elektrificering af alle 
jernbanestrækninger i umiddelbar fortsættelse af signaludskiftningerne
 ............................................................................................................... 12 
Gratis internet i offentlig transport .......................................................... 13 
Lad lyskryds blinke gult om natten ......................................................... 13 
EU og udenrigspolitik ................................................................................. 14 
Folkeafstemning om rets- og forsvarsforbeholdene .............................. 14 
Afskaf sommerhusreglen ....................................................................... 14 
Sikring af danske statsborgeres menneskerettigheder i udlandet ......... 14 
Formodede pirater, der er taget til fange af danske flådestyrker, skal 
kunne retsforfølges i Danmark ............................................................... 14 
Radikale Venstre fordømmer amerikanske droneangreb ...................... 15 
Social- og udlændingepolitik ..................................................................... 16 
Ansvaret for de specialiserede sociale institutioner ............................... 16 
Tilsyn med anbragte børn ...................................................................... 16 
Radikale Venstre ønsker en anerkendelse af det danske tegnsprog .... 16 
Ændring af bagatelgrænsen, der udløser karensperiode vedrørende 
udstedelse af statsborgerskab ............................................................... 16 
Velkomsthuse for asylansøgere ............................................................ 17 
Retspolitik .................................................................................................... 18 
ACTA med respekt for privatlivets fred .................................................. 18 
Demokratisk og effektiv kontrol med efterretningstjenesterne............... 18 
Evaluering af terrorlovgivningen ............................................................ 18 
Fjern blasfemiparagraffen ...................................................................... 19 
Opret en offentlig domsdatabase ........................................................... 19 
Nej til indskrænkninger i adgangen til aktindsigt ................................... 19 
Radikale Venstre vil sikre de almene beboeres ret til generel aktindsigt
 ............................................................................................................... 20
4 
Demokrati og frihed 
Bevar det danske frisind 
Det danske frisind er en grundlæggende dansk værdi, som vi er kendte for 
verden over. Et liberalt frisind, hvor alle må vælge og leve deres liv, som de 
vil, så længe det ikke går ud over andre. Desværre er frisindet truet af 
nypuritanisme og fornyet afstandtagen fra alt, der falder uden for normalen, 
men den største trussel kommer fra en ny krænkelseskultur; en kultur, der 
fremmer indskrænkninger i andres frie udfoldelse, alene fordi dens fortalere 
føler sig krænkede, ikke fordi de rammes af reelle gener. 
Radikale Venstre ønsker at bevare det danske frisind. 
 
Radikale Venstre stoler – også på borgerne 
Landsmødet er tilfreds med starten på regeringsarbejdet og det stærke 
fokus på den økonomiske genopretning, men ønsker at præcisere, at 
partiets folketingsgruppe og ministre skal fastholde partiets traditionsrige og 
velbegrundede frihedslinje, der bygger på tillid til borgernes evne til 
selvstændigt at forvalte deres liv.  Vi ønsker så lidt kontrol som muligt med 
borgernes private valg, så længe disse ikke er til skade for andre borgeres 
ret til at have samme frihed.  Liberale principper bør veje tungere end 
moralske pegefingre. Vi siger nej til forbudsvejen med central styring af 
rammer og vilkår og med indgreb i borgernes liv, hvor det ikke er særdeles 
velbegrundet. Radikale Venstre skal i både ord og gerning vise, at vi stoler 
på borgerne. 
 
Bedre muligheder for at undersøge politiske skandalesager 
Radikale Venstre skal arbejde for, at mindretal i Folketinget sikres adgang til 
at kræve undersøgelser af politiske skandalesager og dermed af potentielt 
problematiske forhold i statsadministrationen og ved regeringsførelsen. 
I den forbindelse skal Radikale Venstre arbejde for, at der udarbejdes 
nærmere analyser, der kan belyse undersøgelsesformer og 
parlamentshøringer i landene omkring os, med henblik på at afgøre, hvilken 
præcis udformning undersøgelsesinstrumentet skal have. 
Det er afgørende, at der tilvejebringes en fleksibel undersøgelsesform, der 
hurtigt kan afdække problematiske forhold i den offentlige forvaltning med 
henblik på at sætte en stopper for eventuel ulovlig eller uetisk administration, 
der kan dokumentere eventuelle systemfejl og forebygge videreførelse af 
uhensigtsmæssig praksis og forvaltningskultur.
5 
Adskil kirke og stat 
Det er landsmødets ønske, at regeringsgrundlagets løfte om 
grundlovskommission snarest indfris. Landsmødet opfordrer til, at 
folketingsgruppen og hovedbestyrelsen straks sætter et arbejde i gang om 
de radikale ønsker til en ny grundlov.    
Med udgangspunkt i de principper, som landsmødet vedtog i 2009, tages 
sagen op til fornyet behandling på landsmødet i 2013.   
Spørgsmålet om en adskillelse af stat og kirke skal have en central placering 
i arbejdet med en ny grundlov.   
 
Flyt fødselsregistrering og begravelsesmyndighed til 
kommunerne 
Radikale Venstre vil arbejde for, at de offentlige opgaver vedrørende 
fødselsregistrering og funktionen som begravelsesmyndighed hurtigst muligt 
overflyttes fra folkekirken til kommunerne, således at den danske folkekirke 
ikke længere varetager almindelige forvaltningsopgaver. Dette kan ske uden 
en grundlovsændring og uden at man i øvrigt foregriber det forestående 
arbejde med en kirkeforfatning. 
 
Liberaliser flagregler 
Cirkulære om flagning med de af Danmark anerkendte staters flag fastslår, 
at man ikke må flage med andre landes flag uden tilladelse fra politiet. 
Radikale Venstre vil arbejde for at man kan flage uden at indhente særskilt 
tilladelse fra politiet. 
 
Fuld åbenhed om partiernes penge
Radikale Venstre ønsker en reform af partistøttereglerne. Der skal skabes 
fuldstændig åbenhed om de økonomiske pengestrømme til partierne via 
løbende offentliggørelse. Partierne skal være forpligtede til at sikre offentlig 
klarhed om, hvor deres midler kommer fra, så alle kan se, hvem der støtter 
hvem og med hvor meget. En bagatelgrænse skal forhindre bureaukrati. 
Anonyme tilskud overføres til velgørende organisationer. De offentlige 
partistøtteregler gør det muligt for partierne at opretholde et højt 
aktivitetsniveau, der ikke lader sig virkeliggøre ved kontingenter alene, men 
vælgerne har krav på, at der skabes fuld offentlighed om alle 
pengestrømme.
6 
Økonomi og skat 
Prioriteringer i den økonomiske politik 
Efter at VK-regeringen igen og igen forspildte muligheder for at udnytte 
opgangstiderne til 2008 til at skabe egentlige reformer, hviler der nu et 
voldsomt ansvar på den nuværende regering, hvis vigtige mål må være en 
genopretning og sikring af fremtidig velfærd. De aktuelle arbejdsløshedstal 
suppleret med det store antal uden for arbejdsmarkedet stiller dog særlige 
krav til en prioritering, der nok kan tage udgangspunkt i økonomiske 
prioriteringer, men som hele tiden må have stærk fokus på de aktulle 
vanskeligheder for dem, der er ved at ryge ud af arbejdsmarkedet eller 
uforskyldt er udenfor. Den økonomiske politik må tilrettelægges, så der både 
satses på vækst og beskræftigelsesmuligheder. 
 
Genopret den nødvendige balance 
Skattestoppet har medført en forvridning af en fornuftig balance i den 
danske skattestruktur, og landsmødet opfordrer derfor partiets 
folketingsgruppe og ministre til aktivt at arbejde for at den nuværende 
fastfrysning af ejendomsværdiskatten ophæves, så beskatningen af arbejde 
kan nedsættes, hvilket vil give et vigtigt bidrag til væksten i dansk økonomi.  
 
Global transaktionsskat og styrket regulering
Radikale Venstre opfordrer regeringen til at gå forrest i EU i kampen for 
indførelse af en global skat på finansielle transaktioner og vil presse på for 
en stærkere og klogere international regulering af finanssektoren for at 
forhindre flere finanskriser. EU bør bruge sin politiske og økonomiske vægt 
til at presse USA, Japan og andre lande til at indføre internationale 
standarder for finansverdenen.
7 
Arbejdsmarked, erhvervspolitik og offentlig sektor 
Seniorarbejdsliv 
Radikale Venstre vil skabe rammerne for et aktivt seniorliv og redefinere 
overgangen fra arbejdsliv til efterløn- eller pensionstilværelse. Det skal ikke 
være dåbsattesten som afgør, hvornår man forlader arbejdsmarkedet, og det 
skal være muligt at aftrappe sit arbejdsliv igennem en længere årrække. 
Radikale Venstre vil nytænke tilbagetrækningsmulighederne, så der tænkes 
i mere glidende overgange, hvor en senior gradvist og over en årrække kan 
trappe fleksibelt ned i tid og op i seniortilværelse. 
 
Nej til et umyndiggørende arbejdsløshedssystem 
Radikale Venstre skal arbejde for, at arbejdsløse bliver mødt med tillid til, at 
de gerne vil have et arbejde og at de naturligvis gør alt hvad de kan for at 
finde sig en passende beskæftigelse hurtigst muligt. Systemet skal ikke 
udelukkende være indrettet ud fra et kontrolhensyn og dermed ud fra en 
forventning om, at borgeren nok vil forsøge at snyde. Rigide og ufleksible 
regler, der ikke opmuntrer den arbejdsløse til at tage et selvstændigt initiativ, 
opkvalificere sig eller holde sig i gang, skal afskaffes. Særligt skal barrierer 
for at forsøge sig som selvstændig ryddes af vejen. 
 
Mere objektive kriterier for lejefastsættelse
Radikale Venstre mener, at alle boliger, som lever op til tidssvarende 
bygningstekniske standarder, skal kunne lejes ud på betingelser, som 
aftales frit mellem lejer og udlejer under normal aftaleret, uden at det 
offentlige dikterer en pris. 
Dette gælder allerede for ejendomme opført efter 1991, og det bør ganske 
enkelt også gælde alle boliger, som lever op til BR 82-standarden, uanset 
hvornår de i øvrigt er opført. 
 
Afskaf licensen 
Radikale Venstre mener, at licensen skal afskaffes og i stedet betales over 
skatten.
8 
Uddannelse og forskning 
Seniorlærere 
Radikale Venstre vil arbejde for at gøre brug af seniorlærere i folkeskolen. 
 
Fleksibel overgang fra grundskole til ungdomsuddannelse
Radikale Venstre vil indføre frie muligheder for folkeskolerne til at indgå 
partnerskaber med virksomheder og ungdomsuddannelser om at skabe 
fleksible og alternative brobygningsforløb. 
I samarbejde med private virksomheder, frie skoler, ungdomsuddannelser 
og videregående uddannelser skal folkeskolerne kunne skabe individuelle 
uddannelsesforløb for udskolingselever. Uddannelsesforløbene kan bestå af 
moduler af praktik, enkeltfagskurser, valgfag, kompetenceforløb, 
innovationsprojekter, vejledningsforløb mv. 
Forløbene skal især styrke unges evne til at tænke på tværs, være nysgerrig 
og afprøve evner og interesser i praksis, samt bidrage til, at alle får en 
ungdomsuddannelse.  
Fleksibel overgang til ungdomsuddannelse skal åbne mulighed for at 
påbegynde en ungdomsuddannelse, førend en 9. klasses afgangseksamen 
er gennemført. 
 
Sikring af det nødvendige antal praktikpladser – også for 
studerende ved professionsrettede videregående uddannelser 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at arbejde for en hurtig og varig 
løsning, der kan sikre det nødvendige antal praktikpladser for studerende på 
de professionsrettede videregående uddannelser med lønnet praktik, også 
under lavkonjunktur. 
 
Mere demokrati på universiteterne
Radikale Venstre finder, at indflydelse og medbestemmelse for studerende, 
undervisere og videnskabeligt ansatte på universiteterne er meget 
væsentligt. Der skal derfor løbende være fokus på, om universitetslovens 
bestemmelser er tilstrækkelige, og princippernes efterlevelse i praksis må 
sikres på alle lovens uddannelsessteder.
9 
Tillidsreform på de videregående uddannelser 
Radikale Venstres tanker om en tillidsreform skal også udbredes til de 
videregående uddannelser. Vi skal sætte universiteterne fri og overlade 
detailstyring og faglige vurderinger til de faglige miljøer selv. Radikal 
uddannelsespolitik skal ikke blot sætte andre krav ind i resultat- og 
udviklingskontrakter, men øge friheden for de videregående uddannelser 
markant, samtidig med at de forpligtes på at levere resultater. Store 
basismidler skal foretrækkes frem for øremærkede midler. 
 
Fri og lige adgang til uddannelse 
Det er en afgørende kvalitet ved det danske uddannelsessystem, at man 
ikke skal betale for at få en uddannelse.  Fri og lige adgang til uddannelse 
øger mulighederne for at bryde den sociale arv. Radikale Venstre skal 
arbejde for, at der ikke indføres brugerbetaling på de videregående 
uddannelser.
10 
Sundhed og etik 
Sundhed og forebyggelse 
For Radikale Venstre er borgernes sundhed og trivsel vigtigt. 
Sundheden ligger forenet i krop og psyke, hvorfor den forebyggende indsats 
skal tage udgangspunkt i det hele menneske. Indsatsen skal ikke blot ligge i 
det somatisk eller det psykiatriske behandlingssystem, men række ud over 
dette og indgå i samfundet. Radikale Venstre mener, at det er vigtigt at de 
sundhedsaftaler, som kommunerne indgår med regionerne skal fokusere på 
følgende punkter: 
 At skabe bedre muligheder for at tage ansvar for egen sundhed, 
 At skabe bedre muligheder for at tage et medansvar for andres 
sundhed, 
 At modarbejde uligheden i sundhed, 
 At mindske forekomsten af kroniske sygdomme, 
 At placere et tydeligt politisk ansvar for forebyggelse og sundhed, 
                                                                    
behandling. 
 
Slet transseksualitet og kønsidentitetsforstyrrelser fra listen 
over sygdomme og helbredsproblemer 
Radikale Venstre vil arbejde for, at transseksualitet og 
kønsidentitetsforstyrrelser slettes fra listen over sygdomme og 
helbredsproblemer. 
Det skal sikres, at dette ikke medvirker yderligere brugerbetaling på 
rådgivning eller anden lægelig inddragelse.
11 
Miljø, klima og trafik 
Topprioritet til grøn omstilling 
Udviklingen af en strategi for omstilling til bæredygtighed er civilisationens 
vigtigste udfordring. Klimaforandringerne, den hurtigt voksende 
ressourceknaphed og den igangværende nedbrydning af økosystemerne 
taler deres eget tydelige sprog. 
Omstillingen til bæredygtighed vil derfor få topprioritet for Radikale Venstre 
både i denne valgperiode og fremover. Bæredygtighed gøres desuden til 
grundpræmis i ethvert politisk oplæg fra Radikale Venstre. 
 
En fornyet omstillingsdebat
Ord er politik. Indvandrerdebatten i Danmark det seneste årti er et godt 
eksempel på, hvordan ord kan flytte holdninger – og i sidste ende føre til 
ændret politik. 
Også bæredygtighedspolitikken kan rykkes ved, at vi begynder at tale om 
udfordringer og muligheder på en ny måde. I Danmark er der i høj grad 
behov for at fremme den folkelige opbakning til og deltagelse i den grønne 
omstilling. Der er behov for at fremme visioner, der inspirerer til nye 
livsformer og nye forretningsmodeller. 
Radikale Venstre vil gøre sit til, at der opnås en bred folkelig debat om, 
hvordan et bæredygtigt samfund kan se ud, og hvordan det gode liv kan 
leves inden for disse rammer. 
Derfor vil Radikale Venstre tilstræbe at skabe langt større synlighed om den 
grønne omstilling i debatten – så udfordringens væsentlighed bliver klar for 
danskerne – og at give mere taletid til kvalitative og ikke-materielle bud på 
livskvalitet. 
 
Ny målestok for udvikling 
En omstilling til et bæredygtigt samfund er en forudsætning for, at 
kommende generationer også har mulighed for at opnå høj livskvalitet og et 
højt velfærdsniveau. 
Radikale Venstre vil konsekvent arbejde for, at kommende generationers 
muligheder ikke forringes – og at vi måler udviklingen på en måde, der sikrer 
dette. 
Derfor vil Radikale Venstre arbejde for, at BNP som målestok for fremskridt i 
Danmark kvalificeres og suppleres med nye parametre, som sætter 
menneskelig trivsel og bæredygtighed i centrum. Vi kan fx hente inspiration 
fra OECD’            ”       GDP”.
12 
Lige vilkår for dyrkning af økologisk frugt i Danmark 
Radikale Venstre ønsker at have samme vilkår for anvendelse af 
hjælpemidler til dyrkning af økologisk frugt som EU, da nuværende ordning 
er konkurrenceforvridende og forhindrer vækst i produktionen af økologisk 
frugt i Danmark.  
 
Ingen forbud mod at cykle uden hjelm 
Radikale Venstre ønsker en sund, stærk og fri cykelkultur til gavn for 
folkesundheden og ønsker ikke at forbyde nogen at køre på cykel uden 
hjelm, uanset hvor gamle de er. 
Vi ønsker ikke at skabe en irrationel frygt for at cykle – og ønsker ikke 
ubegrundet at skabe en forestilling om, at cyklister er markant mere udsatte 
for hovedskader end andre trafikanter. 
 
Radikale Venstre sætter et mål om at jernbanerne i forbindelse 
med andre forefaldende arbejder, successivt opgraderes til at 
kunne køre 120, 160, 200 km/t som minimum 
Radikale Venstre vil arbejde for, at jernbanestrækningerne, efterhånden som 
der fremover arbejdes på dem, tilpasses det rullende materiels hastigheder 
således: 
 At der fremover kan køres mindst 120 km/t på alle sidebaner og 
lokalbaner. Herunder f.eks. Banedanmarks net: Den vestjyske 
længdebane (Varde – Holstebro), Thybanen (Struer – Thisted), 
Grenåbanen (Aarhus-Grenå), Skjern-Herning-Silkeborg, Tinglev-
Sønderborg, Bramming -Tønder. 
 At der på alle større strækninger kan køres mindst 160 km/t. 
 At der på den jyske længdebane fra nord til syd, samt den øst-vest-
gående bane fra Hovedstaden til Esbjerg kan køres mindst 200 km/t 
af hensyn til Timeplanen. 
 
Radikale Venstre vil arbejde for elektrificering af alle 
jernbanestrækninger i umiddelbar fortsættelse af 
signaludskiftningerne 
Radikale Venstre vil arbejde for, at elektrificeringen af følgende 
jernbanestrækninger gennemføres hurtigst muligt efter signaludskiftningerne 
er i sikker drift.  
 Lunderskov Esbjerg 
 Køge Nord Næstved 
 Fredericia Frederikshavn 
 Vejle Herning Holstebro Struer 
 Roskilde Kalundborg
13 
Gratis internet i offentlig transport 
Radikale Venstre mener, at der bør indføres gratis internet i de offentlige 
transportmidler. Dette skal ske for at give borgerne et positivt incitament til at 
benytte busser og tog frem for private biler.  
 
Lad lyskryds blinke gult om natten 
Radikale Venstre mener, at udvalgte lysreguleringer bør blinke gult om 
natten, således at reglerne om højre vigepligt i stedet træder i kraft.
14 
EU og udenrigspolitik 
Folkeafstemning om rets- og forsvarsforbeholdene
Radikale Venstre ønsker, at Danmark skal deltage fuldt og helt i det 
europæiske samarbejde. Derfor ønsker Radikale Venstre et opgør med de 
danske forbehold.  
              u        ”E  D     k                ”            ,    
regeringen vil indkalde partierne til drøftelser med henblik på at tilvejebringe 
et bredt flertal for at afskaffe forsvarsforbeholdet og erstatte retsforbeholdet 
med en tilvalgsordning.  
Radikale Venstre ønsker at igangsætte disse drøftelser i den kommende 
folketingssamling med henblik på afholdelse af folkeafstemning om de to 
forbehold, gerne inden valget til Europa Parlamentet i juni 2014. 
 
Afskaf sommerhusreglen 
Radikale Venstre mener, at sommerhusreglen skal afskaffes. 
 
Sikring af danske statsborgeres menneskerettigheder i udlandet 
Radikale Venstre ønsker en synlig, vedholdende og konsekvent 
udenrigspolitisk indsats i sager, hvor danske statsborgere tilbageholdes i 
udlandet under forhold, hvor deres menneskerettigheder og retssikkerhed 
krænkes. Indsatsen bør gælde i forhold til såvel verserende som fremtidige 
sager. 
 
Formodede pirater, der er taget til fange af danske flådestyrker, 
skal kunne retsforfølges i Danmark 
Radikale Venstre vil arbejde for, at straffeloven ændres, således at 
formodede pirater, der er taget til fange af danske flådestyrker, vil kunne 
        ø       D     k. D            k      u       FN’  H      k          
   FN’  S kk  h       h      u                hertil i gentagne resolutioner 
siden 2008. Endelig vil dansk ret derved blive bragt på linje med straffeloven 
i mange andre lande, herunder Norge og Sverige.
15 
Radikale Venstre fordømmer amerikanske droneangreb
US ’    u     droner til angreb på mistænkte modstandere på andre landes 
territorium er en alvorlig overtrædelse af det internationale forbud mod 
vilkårlige drab. Disse angreb krænker folkeretten og krigens love, og de 
undergraver grundlæggende retsprincipper. Dermed udgør de også en 
trussel mod bestræbelserne på at skabe en international retsorden, hvorfor 
Radikale Venstres Landsmøde fordømmer de amerikanske droneangreb.
16 
Social- og udlændingepolitik 
Ansvaret for de specialiserede sociale institutioner 
Radikale Venstre ser med bekymring på udviklingen hos de specialiserede 
sociale institutioner, som er overført til kommunerne i forbindelse med 
strukturreformen.  
Grundet presset økonomi forsøger kommunerne generelt at spare på de 
personaletunge områder som bl.a. de specialiserede institutioner. Herudover 
forsøger kommunerne ofte at placere egne borgere i egne institutioner også 
selvom institutionen har et andet speciale. Det udvander de faglige miljøer til 
skade for de svageste borgere. 
Resultatet er, at livskvaliteten bliver dårligere for nogle af de allersvageste 
grupper i det danske samfund.  
En mulig løsning ville være at samle det specialiserede socialområde hos 
regionerne, idet befolkningsgrundlaget her passer bedre til at kunne 
gennemføre en specialisering på socialområdet, end det er muligt hos 
kommunerne. 
 
Tilsyn med anbragte børn
Radikale Venstre er bekymret over kommunernes problemer med at 
overholde reglerne om at føre tilsyn med børn anbragt uden for hjemmet. 
Især er det bekymrende, at børnene ofte ikke har fået de lovpligtige samtaler 
alene med tilsynsførende om forholdene i deres anbringelse. Det synes for 
stor en udfordring for kommunerne både at skulle varetage anbringelserne 
og kontrollen af dem. 
Derfor ønsker Radikale Venstre, at der sikres et bedre tilsyn med og større 
retssikkerhed for anbragte børn, og at det i den forbindelse undersøges, om 
en god løsning kan være at overføre tilsynet til regionerne, som i forvejen er 
i tæt kontakt med kommunerne. 
 
Radikale Venstre ønsker en anerkendelse af det danske 
tegnsprog 
Radikale Venstre ønsker en anerkendelse af det danske tegnsprog. 
 
Ændring af bagatelgrænsen, der udløser karensperiode 
vedrørende udstedelse af statsborgerskab 
Radikale Venstre vil arbejde for, at bagatelgrænsen på 3.000 kr. vedrørende 
bødeforlæg, der for ansøgere af dansk statsborgerskab udløser en 
karencesperiode på 3 år, sættes op.
17 
Velkomsthuse for asylansøgere 
Radikale Venstre mener, at asylansøgere skal have en værdig modtagelse i 
Danmark, uanset om de får asyl eller ej. Vi vil derfor arbejde for, at der 
oprettes velkomsthuse i de større byer, hvor asylsøgere, som skal have 
realitetsbehandlet deres ansøgning, skal kunne bo inden de eventuelt får 
adgang til at flytte i egen bolig.
18 
Retspolitik 
ACTA med respekt for privatlivets fred 
R   k    V            ,         u   æ  k         ”    -Counterfeiting 
Trade          ” ( CT )     h                          ,     k    kk  
bakke fuldt op om aftalen, idet aftalen indeholder nogle elementer, som er i 
til fare for retssikkerheden og den personlige frihed. 
ACTA indeholder en regel om, at onlinetjenesteudbydere, f.eks. Facebook 
eller Youtube, med tilladelse fra det offentlige skal kunne tvinges til at 
videregive oplysninger om brugere direkte til privatpersoner og 
virksomheder, hvor der er mistanke om en krænkelse af de ophavsretlige 
regler. Radikale Venstre mener, at sådanne oplysninger alene skal kunne 
videregives til de relevante offentlige myndigheder. Myndighederne må 
herefter tage stilling til, hvorvidt oplysningerne skal videregives til 
rettighedshaveren med henblik på en domstolsprøvelse. 
Radikale Venstre slår fast, at vi ønsker at sikre ophavsretten, men at dette 
ikke må ske på bekostning af den enkelte borgers retssikkerhed. 
Radikale Venstre opfordrer til, at der laves en ny international aftale på 
området. 
 
Demokratisk og effektiv kontrol med efterretningstjenesterne 
Radikale Venstre vil arbejde for en moderne og effektiv kontrol med 
efterretningstjenesterne, der kan bringe os på linje med lande som f. eks. 
Holland og Norge. Dette betyder, at der skal etableres et egentligt 
lovgrundlag for tjenesterne med veldefinerede beføjelser, og der skal 
oprettes parlamentariske og mere sagkyndige kontrolorganer med en bred 
kompetence til at kontrollere alle sider af efterretningstjenesternes virke og 
med håndfaste reaktionsmuligheder, hvis de overtræder regler og 
retningslinjer. Der skal også indføres klare klagemuligheder for berørte 
borgere over afgørelser om f.eks. manglende sikkerhedsgodkendelse, afslag 
på statsborgerskab pga. oplysninger fra PET, uberettiget aflytning mv. 
 
Evaluering af terrorlovgivningen 
Danmark har – ligesom en række andre vestlige lande – indført skærpet 
anti-terrorlovgivning og tillader dermed i stadig stigende grad indgreb i 
borgernes traditionelle frihedsrettigheder. Terrorlovgivningen bør undergives 
et kritisk eftersyn med henblik på at afgøre nødvendigheden og 
hensigtsmæssigheden af de indførte initiativer.
19 
Fjern blasfemiparagraffen 
Religion bør ikke nyde særlig retsbeskyttelse i forhold til andre holdninger og 
livsanskuelser såsom politiske bevægelser. Radikale Venstre ønsker at sikre 
mod personlig diskrimination og forhånelse, mens der ikke må være 
begrænsninger i retten til at kritisere eller gøre grin med religiøse, politiske 
eller andre bevægelser og overbevisninger. Radikale Venstre ønsker derfor 
at afskaffe blasfemiparagraffen (§ 140 i den danske straffelov) mens 
racismeparagraffen bevares. 
 
Opret en offentlig domsdatabase 
Radikale Venstre skal arbejde for, at der hurtigst muligt oprettes en gratis 
offentlig domsdatabase, hvori alle danske domme i anonymiseret form skal 
optages. Selv om grundloven fastslår et princip om offentlighed i retsplejen, 
og alle som udgangspunkt kan overvære retssager ved landets domstole, så 
er den nuværende situation, at der kun offentliggøres udvalgte domme i en 
privat ejet domsdatabase, som er meget dyr at abonnere på. Det er et 
principielt retssikkerhedsmæssigt problem, at domme – som udfylder 
lovgivningen og dermed er med til at forme retstilstanden for borgerne – ikke 
er umiddelbart tilgængelige for alle. 
Danmark er langt bagefter de fleste andre lande, hvor domme er 
tilgængelige på internettet på linje med lovgivning. 
 
Nej til indskrænkninger i adgangen til aktindsigt 
Radikale Venstre skal arbejde for en ny, offensiv og moderne 
offentlighedslov. Planerne om at undtage alle dokumenter, der kan 
anvendes til brug for ministerbetjening, er en klar indskrænkning af de 
nuværende principper for aktindsigt, hvilket Radikale Venstre er imod. Det er 
heller ikke en god idé at undtage kommunikationen mellem ministre og 
folketingsmedlemmer for indsigt, hvilket også blev foreslået af udvalget bag 
betænkningen om offentlighedsloven. Den nye offentlighedslov skal derfor 
ikke indføre indskrænkninger af det hidtidige niveau for åbenhed og 
mulighed for indsigt, men nøjes med at gennemføre nødvendige 
moderniseringer af loven i lyset af den teknologiske og it-mæssige 
revolution.
20 
Radikale Venstre vil sikre de almene beboeres ret til generel 
aktindsigt 
Demokrati forudsætter indsigt! Adgang til relevant information, indsigt i 
afdelingsbestyrelsernes dagsordener og beslutninger samt rimelig åbenhed i 
administrationen er en forudsætning for en kvalificeret demokratisk debat og 
beslutningsproces i de selvstyrende almene boligafdelinger. Derfor skal 
beboerne i den almene boligsektor sikres ret til aktindsigt. 
Beboerne skal have ret til aktindsigt omfattende alle bilag. Samtlige 
mødeoplæg, notater, bilag inklusiv regnskabsbilag. 
Dagsordener skal være tilgængelige og detaljerede med alle underpunkter  
Referater skal være tilgængelige, fyldestgørende og retvisende. 
Personsager som husordensager og personalesager skal være undtaget fra 
aktindsigten.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2011.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/xsgdi0j5/vedtagne_resolutioner_2011.pdf

1 / 3 
Resolutioner  
Vedtaget på HB den 28. jan. 2012 
Opretholdt af indsendere 
I2  Børn skal ikke i fængsel! .....................................................................2 
I3  Opret en offentlig domsdatabase.................... ....................................2 
J5  Styrk Folketinget over for regeringen.............. ....................................2 
J6  Bedre demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne ...................3 
K1  Mere åbenhed i EU .........................................................................3 
L4  Israel skal presses til at overholde FN-resolutioner ............................3
2 / 3 
 
 
 
 
 
 
 
C3  Styrk psykiatrien – sæt den på finansloven   
Psykiatrien risikerer atter at komme i klemme i de offentlige systemer, hvis 
regionerne bliver nedlagt. Psykiatrien er i forvejen hårdt ramt, da de 
somatiske områder de sidste 10 år er blevet prioriteret højest. Midlerne til 
psykiatrien er blevet udhulet af øgede administrationsomkostninger, 
lønstigninger og kraftigt stigende medicinudgifter. I løbet af tre årtier er 
antallet af sengepladser blevet reduceret til 1/3. Samtidig er der en eksplosiv 
udvikling i antallet af diagnoser. Behandlere og patienter har brug for den ro 
og stabilitet samt økonomiske styrkelse af området, som det bør give at 
sætte psykiatrien på finansloven. 
 
I2 Børn skal ikke i fængsel!  
Radikale Venstre vil sikre, at børn under ingen omstændigheder havner i 
voksenfængsler. Dette skal sikres ved, at mindreårige kriminelle anbringes i 
de sociale myndigheders varetægt, frem for i de almindelige fængsler, 
såfremt der ikke er plads på ungdomsinstitutionerne. 
 
I3 Opret en offentlig domsdatabase  
Radikale Venstre skal arbejde for, at der hurtigst muligt oprettes en gratis 
offentlig domsdatabase, hvori alle danske domme i anonymiseret form skal 
optages. 
 
J5 Styrk Folketinget over for regeringen  
Radikale Venstre støtter Venstre-forslaget om at Folketingets rolle som 
vagthund over for regeringen skal styrkes. Derfor skal der efter et valg 
fokuseres på at styrke Folketingets mulighed for at få udarbejdet analyser 
uafhængigt af regeringsapparatet. 
Der skal som minimum oprettes et uafhængigt budgetkontor som uden om 
Finansministeriet kan vurdere økonomiske konsekvenser af partiernes 
politiske udspil, men også et juridisk kontor som kan vurdere graden af
3 / 3 
 
konflikt med EU-lovgivning, menneskerettigheder og andre internationale 
konventioner, er nødvendigt. 
 
J6 Bedre demokratisk kontrol med 
efterretningstjenesterne  
Danmark skal hurtigst muligt indføre en moderne og effektiv parlamentarisk 
og juridisk kontrol med efterretningstjenesterne. Der skal blandt andet 
skabes mulighed for besigtigelser, stikprøvekontrol, indsigt i 
ressourceanvendelse, gennemgang af større sagskomplekser eller bestemte 
typer af sager mm. Kontrollen skal gøre det muligt at sikre, at reglerne for 
efterretningstjenesternes virke overholdes, herunder regler for overvågning, 
klassificering, ransagning og aflytning. 
K1 Mere åbenhed i EU  
Radikale Venstre vil arbejde for, at også EU-Domstolen omfattes af 
Lissabontraktatens krav om åbenhed. Det skal være muligt, at dommere 
afgiver dissens.  Derved kan det ses, om der var enighed blandt dommerne 
om en afgørelse, og i spørgsmål hvor der har været uenighed skal både 
flertal og mindretal redegøre for deres opfattelse.
L4 Israel skal presses til at overholde FN-resoluti oner  
Radikale Venstre går ind for at alle lande skal overholde FN-resolutioner, 
også Israel. Derfor skal EU benytte sig af såvel diplomatiet som 
handelspolitikken til at lægge pres på landet når det ikke lever op til sine 
internationale forpligtelser, særligt i forbindelse med ulovlige bosættelser på 
Vestbredden og ulovlige blokader af besatte områder. 
Det er oplagt for EU at benytte sig af handelspolitiske tiltag eftersom Israel 
via sin associeringsaftale har status af særligt privilegeret handelspartner. 
Lever landet ikke op til forpligtelserne, bør denne status ikke fortsætte 
uændret.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2010.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/1dqh1poq/vedtagne_resolutioner_2010.pdf

1 / 9 
 
 
 
RESOLUTIONSFORSLAG 
 
vedtaget 
 Det Radikale Venstres Landsmøde 2010
2 / 9 
Værn om de frie skoler 
De frie skoler - friskoler, efterskoler, højskoler - er grundlæggende dele af vores demokratiske 
kultur. At kunne danne frie skoler er en rettighed, som er sikret i grundloven. Det er en hjørnesten i 
den danske forståelse af frihedsrettighederne, at vi kan danne forpligtende fællesskaber og oprette 
frie skoler for vores børn og for os selv, og derved også fremme folkeoplysningen. 
På de frie skoler trives mangfoldigheden og mulighederne for større frihed i undervisningen. Blandt 
andet kan unge, som er kørt træt i deres uddannelse, her finde nye muligheder, opdage nye sider af 
sig selv og få succesoplevelser, som giver lyst til mere. De frie skoler rummer en del af svaret, når 
vi skal nå vores uddannelsesmålsætninger.  
Gennem de sidste 10 år er vilkårene for de frie skoler imidlertid blevet stadigt mere trange. De frie 
skoler mødes med skærpede krav til oprettelse og undervisning og med øget kontrol. Samtidig 
beskæres de økonomiske tilskud. 
Nu har regeringen besluttet, at de frie skoler skal holde dobbelt for i den økonomiske krise. 
Regeringens finanslovsforslag for 2011 indeholder besparelser på 622 millioner kroner for de frie 
skoler over de næste tre år. Det vil medføre skolelukninger, og det vil medføre, at adgangen til de 
frie skoler bliver mindre fri.  
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at de frie skolers vilkår forbedres, således at børn, unge og 
voksne – fra alle samfundslag – også i fremtiden har adgang til de frie skoler. 
Efterløn 
Det Radikale Venstres Landsmøde udtaler sin støtte til Folketingsgruppens ønske om at afvikle 
efterlønnen over en passende overgangsperiode. I stedet for efterløn bør det via andre sociale 
ordninger sikres, at de borgere, der er nedslidte efter lang tid på arbejdsmarkedet, har mulighed for 
en hel eller delvis offentlig ydelse, indtil retten til folkepension indtræder. 
En Ghetto-indsats, der virker 
Det Radikale Venstre ønsker en ghetto-indsats, der virker. Problemerne i landets ghetto-områder er 
overvejende sociale problemer med isolation, arbejdsløshed, manglende uddannelse og dårlige 
sproglige kundskaber, og de skal løses gennem sociale tiltag.  
Derudover skal der sikres ressourcer til at gennemføre de helhedsplaner, som skal gøre områderne 
mere attraktive og dermed styrke indsatsen for en bedre beboersammensætning. 
En samlet ghetto-strategi bør derfor bl.a. indeholde  
• en målrettet kommunal indsats for at tiltrække butikker til områderne  
• placering af kommunale institutioner i områderne, herunder jobcentre  
• Fremme af fritids- og foreningsaktiviteter i udsatte områder  
• læsetræning til børn  
• oprettelse af netværk for vordende mødre under sundhedsplejen
3 / 9 
Det Radikale Venstre fastholder sin målsætning om, at ingen boligområder i 2015 skal have mere 
end 50 pct. voksne beboere udenfor arbejdsmarkedet. Det kræver en indsats både i de nuværende 
udsatte områder, og de som er i fare for at blive det. 
Moderne elektronisk system i sundhedsvæsenet 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der på nationalt plan tages initiativ til tidssvarende og 
moderne elektroniske patientjournalsystemer, der sikkert og nemt kan udveksle patientdata 
indbyrdes i første omgang nationalt. 
Fremtidssikrede erhvervsuddannelser 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at iværksætte et revisionsarbejde sammen med 
forligspartnerne bag erhvervsskoleloven, fordi der er bekymring for, om der kan sikres de unge 
praktikpladser i erhvervslivet i tider med dårlig økonomi. Som følge af nedskæringerne i 
erhvervslivet er der nedlagt ganske mange praktikpladser.  
Derfor er det vigtigt at få hele erhvervsuddannelsessystemet gået efter i sømmene for at få det 
indrettet til det fremtidige arbejdsmarked og med det tilstrækkelige antal praktikpladser, herunder 
med en vurdering af tilskudsreglerne til oprettelse af praktikpladser. 
Det bør indgå, om der er alternative muligheder for erhvervsuddannelse, hvor der fortsat er en 
vekselvirkning mellem arbejdsplads og uddannelsessted.  
For Det Radikale Venstre er følgende principper vigtige at fastholde: 
• Der skal være en vekselvirkning mellem uddannelsessted og arbejdsmarked  
• Erhvervslivet og uddannelsesinstitutionerne skal i fællesskab efter enkle regler kunne 
godkende arbejdssteder til at have praktikpladser  
• Uddannelsesstederne skal have hovedansvaret for den enkelte lærlings uddannelse  
• Der skal være fleksibilitet til at flere arbejdssteder kan være fælles om at tilbyde et 
uddannelsesforløb  
• Uddannelsesinstitutionerne skal have bedre muligheder for at oprette nye uddannelser i 
samarbejde med det lokale erhvervsliv, såfremt det giver de studerende anerkendte 
kompetencer  
• Alle, der påbegynder en uddannelse, skal også sikres retten til at kunne afslutte den 
Nye initiativer til at nå 95 % målsætningen 
Det er vanskeligt at nå målet om at 95 % af en ungdomsårgang gennemfører en 
ungdomsuddannelse. Meget tyder på de nuværende tilbud ikke er tilstrækkelige – at ”mere af det 
samme” ikke er løsningen på problemet, måske snarere en del af problemet. 
Derfor bør såvel det eksisterende lovgrundlag som den nuværende udmøntning heraf, afdækkes 
nøje. Med det udgangspunkt bør det overvejes om der skal fremsættes forslag til ændringer af 
lovgrundlaget samt iværksættes forsøgs- og udviklingsarbejde vedrørende alternativ udmøntning af 
lovgrundlaget.
4 / 9 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til at tage initiativ til: 
• at lovgrundlag og udmøntning af dette evalueres med særligt fokus på de, der i dag ikke 
gennemfører en ungdomsuddannelse. 
• at undersøge muligheder for at udmønte lovgrundlaget i alternative organiserings- og 
tilrettelæggelsesformer – fx mere fleksible og eventuelt virtuelle former – der vil være mere 
attraktive for de, der aktuelt ikke gennemfører en ungdomsuddannelse – herunder eventuel 
iværksættelse af forsøgs- og udviklingsarbejder. 
Kompetenceløft fra ufaglært til faglært 
Analyser peger på, at der i fremtiden i højere grad vil efterspørges faglært arbejdskraft. Det er 
derfor vigtigt, at der gøres en særlig indsats for at flere ufaglærte gennemfører et kompetenceløft til 
mindst faglært niveau. 
Det eksisterende lovgrundlag giver gode muligheder for dette, men ofte udnyttes de i for ringe grad 
– fx mulighederne for en Individuel KompetenceVurdering som grundlag for tilrettelæggelse af 
efteruddannelse for opnåelse af formel kompetence som faglært. 
Landsmødet opfordrer derfor folketingsgruppen til at tage initiativ til: 
• At barrierer for at ufaglærte videreuddanner sig til faglært niveau afdækkes 
• At mulighederne for at lade alle reelle – også ikke formelle – kompetencer indgå i 
tilrettelæggelsen af den enkeltes videreuddannelsesforløb. 
• At afdække om eksisterende organiserings- og tilrettelæggelsesformer i tilstrækkelig grad er 
anvendelige til denne type videreuddannelsesforløb. 
• At de eksisterende muligheder for tilrettelæggelse af videreuddannelsesforløb på baggrund 
af en Individuel KompetenceVurdering opprioriteres og synliggøres ift. de relevante 
målgrupper. 
Forebyggende indsats i folkeskolens mindste klasser 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der tilføres ekstra ressourcer i folkeskolens 
indskolingsklasser således, at der kan forebygges for såvel specialindsats samt arbejdes med at 
bryde den sociale arv. 
Hensigten er også, at alle elever sikres en god skolestart, og elever med særlige behov får chancen 
for at falde til, inden man begynder at tænke i segregerende foranstaltninger. 
Større viden om psykiske lidelser i velfærdsuddannelserne 
Det Radikale Venstre opfordrer Danske Regioner til at sikre, at de studerende på 
velfærdsuddannelserne i Professionshøjskolerne, alle får en basisviden om psykiske lidelser.
5 / 9 
Sekularisering af skolen 
Det Radikale Venstre er imod, at elever i kommunale skoler inddrages i fælles religiøs bøn i skolens 
regi. 
Vækst i Udkantsdanmark 
Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til arbejde for en politik, der gavner udviklingen og 
beskæftigelsen i Udkantsdanmark, f.eks. ved: 
• Aktivt at fremme formålet om regional erhvervsudvikling og beskæftigelse i Lov om 
erhvervsfremme  
• At tilbyde statskaution for lån til virksomheder, der ønsker at placere sig eller udvide sine 
aktiviteter i Udkantsdanmark  
• At der er gode uddannelsesmuligheder overalt i landet, f.eks. ved at sikre, at gymnasier og 
videregående uddannelsesinstitutioner bevares og udvikles 
• At der, hvor det er hensigtsmæssigt, skabes beskæftigelse ved udflytning af statslige 
arbejdspladser  
• Sikre tilgængelighed til bredbåndsforbindelse og tilsvarende infrastrukturelle tiltag, som 
markedet ikke frembringer af sig selv i tyndbefolkede områder. 
Giv mulighed for at udlændinge kan eje hus i Danmark 
Det Radikale Venstre ønsker en ændring af sommerhusreglen, så EU-borgere kan købe, eje og 
bruge sommerhuse og helårshuse i Danmark. 
Introduktion af Tobinskatten, skat på finansielle transaktioner 
Det Radikale Venstre vil arbejde for indførelsen af en international skat på finansielle transaktioner 
for at dæmpe de kortsigtede spekulationer, afbøde fremtidige finansielle kriser og fremskaffe hårdt 
tiltrængt finansiering til løsningen af globale udfordringer som klimakrisen og fattigdomskrisen. 
Tillad større byer at indføre trængselsafgifter 
Det Radikale Venstre bør arbejde for at større danske byer med trængselsproblemer får lov til at 
opkræve trængselsafgifter. 
Afskaf licensen  
Det Radikale Venstre ønsker at tage et opgør med licensen, som den fungerer i dag. Det Radikale 
Venstre mener, at licensordningen rammer socialt skævt forhold til forskellige indkomstgrupper. 
Derfor skal licensen afskaffes og dens formål betales over skatten samt være en del af finansloven. 
Dette skal desuden sikre en større uafhængighed af de nuværende licensaftagere.
6 / 9 
National strategi for socialøkonomiske virksomheder 
Det Radikale Venstre skal arbejde for, at der etableres en national strategi, der styrker 
rammebetingelserne for socialt iværksætteri og socialøkonomiske virksomheder. Strategien skal 
udarbejdes på tværs af centrale ministerier, erhvervslivets virksomheder, regioner og kommuner og 
civilsamfundets organisationer.   
Strategien skal som minimum sættes fokus på: 
• rådgivning som det kendes fra kommerciel iværksætteri  
• udarbejdelse af måleværktøjer for ”social return on investment” 
• udarbejdelse af ny selskabsform 
• afbureaukratisering af udbudspraksis og dokumentationskrav 
• forbedret incitamentstruktur for folk med svag eller ingen tilknytning til arbejdsmarkedet 
• socialt iværksætteri på skemaet bl.a. på velfærdsuddannelser 
• investeringsfond 
• udarbejdelse af modelkatalog for samarbejdsmuligheder 
• brugen af sociale klausuler i offentlige indkøb 
Beskyttelse af drikkevandet  
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der overalt i landet er rent urenset drikkevand til rådighed 
for befolkningen. Ved at 
• der indføres minimum 300 meter sprøjte- og gødningsfri zoner omkring 
drikkevandsboringer  
• fremskynde den sårbarhedskortlægning der pt. foregår. 
• kommunernes mulighed for at give tilladelse til udvidelse af dyrehold på 
grundvandsfølsomme områder begrænses. 
• der indføres højere afgifter på sprøjtegifte, samt sprøjtekursus og sprøjtecertifikat for al køb 
og anvendelse af sprøjtegifte 
• kommunerne tilskyndes til skovrejsning i grundvandsfølsomme områder. 
• søge at få aftaler med landmænd om rådighedsindskrænkning, mod erstatning, ved at 
landmændene undlader at bruge gift og gødning i vandindvindingsområder. 
Mere geotermisk varme til grøn fjernvarme 
Det Radikale Venstre ønsker mere grøn fjernvarme og vil derfor mindske startrisikoen ved 
etableringen af geotermiske boringer. Det Radikale Venstre vil sikre økonomisk grundlag for 
udvikling af og forsøg med den vedvarende energikilde geotermi.
7 / 9 
Mere kulturpolitik 
Landsmødet opfordrer folketingsgruppen til med afsæt i partiets vedtagne kulturpolitiske program, 
at sætte dagsordenen på det kulturpolitiske område. 
Tillad parlamentarisk styreform i kommunerne 
Det Radikale Venstre ønsker, at der i de byer der måtte ønske det indføres en egentlig 
parlamentarisk styreform. 
Adskil kirke og stat 
Det Radikale Venstre vil arbejde for en adskillelse af kirke og stat ved en grundlovsændring. Indtil 
dette er muligt ønsker Det Radikale Venstre at grundlovens § 66 opfyldes således at kirken får sin 
egen forfatning, og at borgerlige embedshandlinger foretages af borgerlige myndigheder. Kirken 
bør derfor frigøres, og staten skal ikke længere beskæftige sig med kirkelige forhold. Kirken kan og 
skal styres af dens medlemmer, ikke staten. 
Ligestilling 
Det Radikale Venstre går ikke ind for statsligt påbud om kønskvotering i virksomhedsbestyrelser.  
Konfliktråd 
Det Radikale Venstre er positive overfor ordningen med konfliktråd i straffesager, som blev gjort 
permanent den 1. januar 2010. Det Radikale Venstre mener dog at konfliktråd skal afprøves som et 
alternativ til fængselsstraf  
Det Radikale Venstre mener, at deltagelse i konfliktråd fortsat skal være frivilligt for både offer og 
gerningsmand. 
Danmark bør støtte FN's terrorliste på linje med Norge samt 
retssikkerhed for alle terrorsigtede 
Det Radikale Venstre  vil arbejde for at styrke retssikkerheden omkring EU’s terrorliste og bringe 
den i overensstemmelse med FN.  
Overvågningen er gået for vidt 
Det Radikale Venstre mener, at overvågningen af danskerne er gået for vidt og strider mod liberale 
værdier om frihed. Det Radikale Venstre vil arbejde for, at overvågning af borgernes færdsel og 
kommunikation på gader, pladser, internet, telefoni og e-mails begrænses til et minimum. Det 
Radikale Venstre foreslår derfor at Danmark allerhøjst overholder minimumskravene fra EU som er 
oplagring af opkald i 6 måneder.
8 / 9 
Ingen nye kampfly 
Det Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at kræve, at en beslutning om 
anskaffelse af nye kampfly udskydes, således at der forinden kan skabes klarhed over de tekniske 
og økonomiske konsekvenser af en sådan beslutning. Landsmødet fastslår at forsvarets økonomiske 
ramme i forligsperioden ligger fast, uanset hvilke våbenanskaffelser de foretager.  
Opprioritering af den civile genopbygning i Afghanistan 
Det Radikale Venstre ønsker at opprioritere det danske bidrag til den civile genopbygning i 
Afghanistan og en nedtrapning af den militære tilstedeværelse, herunder at danske soldater er ude af 
Helmandprovinsen medio 2011 . 
Midler til håndtering af klimaforandringer i ulande skal være 
additionelle 
Det Radikale Venstre bør arbejde for at de midler, Danmark har forpligtet sig til at overføre til 
ulandene til håndtering af klimaforandringerne, skal være additionelle, dvs. at der ikke skal være 
tale om eksisterende bistandsmidler der overføres fra andre bistands-områder, men nye penge. 
Danmark skal være helt og fuldt medlem af EU 
Danmark skal være helt og fuldt medlem af EU. Det Radikale Venstre ønsker at alle tre forbehold 
afskaffes i næste valgperiode. Samtidig finder Det Radikale Venstre det afgørende, at europæisk 
politik i langt højere grad bliver en del af dansk politik, f.eks. gennem fælles EU-regler for asyl og 
familiesammenføring, samt at det danske formandskab i 2012 er højtprioriteret både i forberedelsen 
og gennemførelsen. 
Romaer er også EU borgere 
For bedre at kunne fremme social inklusion af romaer vil Det Radikale Venstre tage initiativ til 
dansk deltagelse i netværket EUroma, lige som vores naboland Sverige, for bedre at kunne målrette 
den sociale indsats med EU’s strukturfonde. 
Moderniser partistøttereglerne 
Det Radikale Venstre vil på baggrund af Europarådet kritik af de uigennemsigtige pengestrømme i 
dansk politik arbejde for en modernisering af partistøttereglerne, så de danske regler kan måle sig 
med vore nabolandes. 
Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til at fremsætte forslag om et udvalg, der skal forberede 
en modernisering af reglerne.  
En modernisering bør som minimum indeholde krav om 
• fuld åbenhed om størrelse af bidrag over 20.000 kroner
9 / 9 
• samme krav om åbenhed ved donationer til foreninger, der alene har til formål at udbetale 
støtte til et bestemt politisk parti eller kandidater for et bestemt parti.  
Det Radikale Venstre ønsker en ny politisk retning med fokus 
på reformer 
Danmark har brug for nyt politisk lederskab med fokus på reformer. Et lederskab, som sikrer et 
levende og stærkt demokrati, et virksomt civilsamfund og et samarbejdende folkestyre. Vi ønsker 
en aktiv reformlinje kendetegnet af ansvarlighed og åbenhed i et tolerant samfund. Vi vil kæmpe for 
muligheder for alle og frihed til at gribe dem. 
Derfor peger vi på Helle Thorning-Schmidt som kommende statsminister. Vi er klar til at tage del i 
regeringsansvaret, hvis det sikrer klare reformer for økonomi, uddannelser, arbejdsmarked, miljø, 
retspolitik og integration, men først når stemmerne er talt op, forhandlinger om et reformpræget 
regeringsgrundlag ført til ende og hovedbestyrelsens stillingtagen er kendt, kan partiet tage endeligt 
stilling.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2009.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/naphsaar/vedtagne_resolutioner_2009.pdf

1 
 
 
 
 
Resolutioner 
vedtaget på  
 
Det Radikale Venstres 
Landsmøde 2009
2 
 
Automatisering af feriekonto....................... ................................................... ................................................... .............. 4
 
Retten til deltagelse i frivilligt arbejde som dagpengemodtager....................................... ............................................ 4 
Boligstøtte ........................................................................................... ................................................... ............................ 4 
En boligpolitik til fremme af fællesskab .............................................................. ................................................... ........ 4 
Breddeidræt ........................................................................................... ................................................... ........................ 4 
Alle skal være organdonorer! .......................................................................... ................................................... ............. 4 
Flere organer, flere transplantationer i EU........ ................................................... ................................................... ...... 5 
Lægeuddannelse/rekruttering af læger.................................................................. ................................................... ...... 5 
Opret 10 EU supersygehuse ............................................................................. ................................................... ............. 5 
Medicinpakke....................................... ................................................... ................................................... ....................... 5 
Centrale ændringer af universitetsloven ............................................................... ................................................... ...... 6 
Frie forskningsmidler.............................. ................................................... ................................................... ................... 6 
Nye fag i folkeskolen.............................. ................................................... ................................................... ..................... 6 
Gratis tolkeuddannelse målrettet etniske minoriteters møde med offentlige instanser ............................................. 6 
Mindre statslig styring af kommunerne ................................................................. ................................................... ..... 6 
Styrkelse af det regionale demokrati.................................................................. ................................................... .......... 7 
Brug for nytænkning vedr. fremtidens finansiering af de stigende velfærdsudgifter ................................................ 7 
Afskaf virksomheders skattefradrag for sundhedsforsikringer ................................................................................... 7 
Afgift for benyttelse af motorveje................. ................................................... ................................................... ............. 7 
Særlig afgift på lastbiler ............................................................................ ................................................... .................... 7 
Undersøgelse af Kattegatforbindelse................................................................... ................................................... ......... 8 
Klima - Danmark skal have styr på transportsektorens udledning af CO2................................. ............................... 8 
Vugge-til-vugge: rigdom og vækst uden affald .......................................................... ................................................... . 8 
Etablering af en klimafond ............................................................................ ................................................... ............... 9 
Forbyd sexkøb hos ufrivilligt prostituerede ........................................................... ................................................... ..... 9 
Giv opholdstilladelse til beviselige ofre for trafficking............................................. ................................................... .. 9 
Vielser ............................................................................................... ................................................... .............................. 9
3 
Stop hysteriet over religiøse symboler! ............................................................... ................................................... ......... 9 
Grundlovsrevision.................................. ................................................... ................................................... ..................... 9 
Effektiv retspolitik .................................................................................. ................................................... ..................... 10  
Nej til minimumsstraffe ............................................................................... ................................................... ............... 10  
Elektronisk fodlænke............................... ................................................... ................................................... ................. 10  
Kampen mod aggressive hundes overfald på mennesker. ................................................... ........................................ 10  
Moldova ............................................................................................... ................................................... ......................... 10  
Vej ud af krisen................................... ................................................... ................................................... ...................... 11  
Udviklingsbistand ..................................................................................... ................................................... ................... 11  
FN-fredsstyrken SHIRBRIG .............................................................................. ................................................... ........ 11  
Open source........................................ ................................................... ................................................... ....................... 12  
Kompatible journalsystemer ............................................................................ ................................................... .......... 12
4 
Automatisering af feriekonto 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at ferieloven og EU’s arbejdsmarkedsdirektiv ændres, så 
lønmodtageres opsparing til ferie automatisk udbetales til lønmodtagerne hvert år ved ferieårets 
start. 
Retten til deltagelse i frivilligt arbejde som dagpengemodtager 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at dagpengemodtagere kan deltage i frivilligt socialt arbejde, 
der kan udbydes som lønarbejde, i op til 10 timer om ugen, uden at blive modregnet i deres 
dagpenge. Frivilligt, ulønnet arbejde, der ikke kan udbydes som almindeligt arbejde, skal fortsat 
kunne udføres ubegrænset, uden fradrag i dagpengene. 
Boligstøtte 
Den øvre huslejegrænse for at kunne modtage boligstøtte skal hæves på en sådan måde, at 
mennesker med særlige behov har mulighed for at bo i almene boliger også i Region Hovedstaden 
og Storårhus. 
En boligpolitik til fremme af fællesskab 
Det Radikale Venstres Landsmøde opfordrer hovedbestyrelsen til at iværksætte et arbejde med at 
udforme en boligpolitik, der fremmer en alsidig sammensætning af beboere i alle boligkvarterer.  
Breddeidræt 
Det Radikale Venstre ønsker at fremme forslag, der giver øgede muligheder for idrætslige 
aktiviteter også på tværs af alder, køn og social baggrund, og som prioriterer samværet i forbindelse 
med idrætslige aktiviteter. Værdierne omkring fællesskab, sammenhold og fair play skal 
understøttes i kampen mod den rene kommercialisering og udnyttelse af idrætsudøverne. 
Alle skal være organdonorer! 
Det Radikale Venstre mener, at alle danskere automatisk skal være organdonorer, medmindre de 
aktivt framelder sig donorregistret. 
Alle danskere modtager ved myndighedsalder en orientering om muligheden for fravalg.
5 
Flere organer, flere transplantationer i EU 
Der er behov for en indsats, der både sigter på at øge udnyttelse af de organer, der doneres og øge 
antallet af donororganer. Derfor er man nødt til at kombinere forskellige tiltag baseret på de 
erfaringer, de europæiske lande hver især har gjort. 
Det Radikale Venstre vil derfor arbejde for: 
• Indførelse af et netværk af transplantationskoordinatorer i alle EU-lande. Det øger antallet af 
donorer. 
• En fælles donorbank, der skal øge udveksling af organer på tværs af grænser via et register. 
• Fælles EU donorkort, som gør det nemmere at identificere donorer. 
Lægeuddannelse/rekruttering af læger 
Det Radikale Venstre opfordrer regeringen til at etablere en fuld lægeuddannelse på Aalborg 
Universitet (AAU). 
Opret 10 EU supersygehuse 
Det Radikale Venstre ønsker at EU opretter 10 supersygehuse, der fokuserer på forskning og 
udvikling af nye behandlingsmetoder for de sjældne, vanskeligste og farligste sygdomme. Europa 
består af en masse små nationalstater, der med små sygehuse prøver at bekæmpe sygdomme, som 
kun få kender, men som slår ihjel. Det kan borgerne ikke være tjent med. 
Fordelen ved europæiske super sygehuse er, at man kan samle den sparsomme ekspertise, der findes 
på særlige områder. 
Medicinpakke 
Det Radikale Venstre vil arbejde for at: 
• EU’s lægemiddelagentur EMEA flyttes fra industrikommissærens portefølje til 
sundhedskommissærens. 
• EU samler godkendelse af lægemidler ét sted – nemlig i EU’s lægemiddelagentur EMEA. 
Dvs. Lægemiddelstyrelsen skal reduceres, så vi frigiver ressourcer: flere læger ud på 
hospitalerne, flere farmaceuter ud i medicinalindustrien for at udvikle nye produkter. 
• EU går til kamp mod illegal og betænkelig medikamenter. Der findes på nettet en skov af 
mistænkelig potens- og slankemedicin. EU skal hjælpe borgerne med at styre uden om de 
farlige produkter.
6 
Centrale ændringer af universitetsloven 
Det Radikale Venstre ønsker centrale ændringer af universitetsloven. 
Akademiske råd skal oprettes på såvel fakultets- som universitetsniveau og sikres reel indflydelse. 
Det kunne sikres via høringspligt på centrale områder. Der skal nedsættes institutråd, som sikrer 
institutledernes legitimitet overfor forskerne.  
Forskeres ytringsfrihed og åbenhed om universitetsbestyrelsens arbejde skal sikres. 
Frie forskningsmidler 
Det Radikale Venstre vil arbejde for at øge andelen af frie basismidler til forskning på 
universiteterne, således at der kan planlægges og prioriteres langsigtet. 
Det Radikale Venstre er imod, at stadigt flere af de på finanslovens afsatte midler til forskning 
konkurrenceudsættes. Vores målsætning er, at 70 % midler til universiteterne er basismidler og 30 
% er konkurrenceudsatte. 
Nye fag i folkeskolen 
Det Radikale Venstre vil arbejde for at afskaffe faget kristendomskundskab i folkeskolen og erstatte 
det med det nye fag religion. Samtidig ønsker Det Radikale Venstre, at medborgerskab integreres i 
undervisningen fra 0. til 4. klasse, og at medborgerskab etableres som selvstændigt fag fra og med 
5. klasse. 
Gratis tolkeuddannelse målrettet etniske minoriteters møde 
med offentlige instanser 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at borgere af anden etnisk herkomst har ret til uddannet 
tolkebistand i mødet med sundhedsvæsen, retsvæsen og kommune og foreslår derfor, at en 
tolkeuddannelse af 1-2 års varighed målrettet etniske minoriteters møde med sundhedsvæsen, 
kommune og retssystem skal være gratis. 
Mindre statslig styring af kommunerne 
Det Radikale Venstres folketingsgruppe opfordres til at arbejde for, at der bliver bedre rum og plads 
i kommunerne til det lokale demokrati, kommunalt særpræg, egenart og nytænkning baseret på 
tankerne i den radikale tillidsreform.
7 
Styrkelse af det regionale demokrati 
For at styrke det regionale demokrati og sikre en mere kvalificeret drift og sagsbehandling på miljø- 
og handicapområdet forslår Det Radikale Venstre: 
• At regionerne får et centralt ansvar i natur- og miljøspørgsmål. 
• At regionerne får et øget ansvar for tilbuddene til specielt de mindre handicapgrupper. 
• At regionerne får ret til at udskrive skat. 
• At regionerne får større frihed til at organisere det politiske arbejde i regionsrådet. 
Brug for nytænkning vedr. fremtidens finansiering af de 
stigende velfærdsudgifter 
Det Radikale Venstre opfordrer regeringen til at lytte til den stribe af kommissioner, herunder 
Velfærdskommissionen, Skattekommissionen, Forebyggelseskommissionen og 
Arbejdsmarkedskommissionen, der har foreslået nødvendige løsninger på udfordringerne i 
fremtidens velfærdssamfund. 
Afskaf virksomheders skattefradrag for sundhedsforsikringer 
Det Radikale Venstre ønsker at stoppe virksomhedernes mulighed for fradrag til 
sundhedsforsikringer. 
Afgift for benyttelse af motorveje 
Landsmødet støtter indførelse af en almindelig vejafgift (roadpricing) med mulighed for særlige 
afgifter på veje med miljømæssige eller trafikale problemer. 
Særlig afgift på lastbiler 
Landsmødet ønsker, at der indføres en særlig afgift for kørsel med lastbiler, som i Tyskland, lavere 
infrastrukturafgifter for godstogenes kørsel på Banedanmarks skinner samt lavere havneafgifter for 
coastere.
8 
Undersøgelse af Kattegatforbindelse 
Landsmødet er enig med folketingsgruppen i, at der bør foretages en grundig undersøgelse vedr. de 
økonomiske, tekniske, trafikale og miljømæssige sider ved etableringen af en 
Kattegatbroforbindelse med hastighedstog og motorvej. 
Klima - Danmark skal have styr på transportsektorens 
udledning af CO2 
Da transportsektorens energiforbrug stadig stiger, er det nødvendig, at Danmark i det mindste får 
stoppet denne sektors vækst i CO2-udledningen. For at fremme dette vil Det Radikale Venstre: 
• Styrke den kollektive nærtrafik ved de større byer, herunder støtte etablering af letbaner 
omkring København(ring 3), Odense, Århus og Aalborg. 
• Indføre en national cykelstrategi. 
• Fremrykke implementeringen af timemodellen på det danske jernbanenet - dvs. København 
kan nås på 1 time fra Odense, 2 timer fra Esbjerg/Århus og 3 timer fra Aalborg. 
• Fremrykke elektrificeringen af jernbanenettet. Vi kan allerede nu starte med strækningerne 
Fredericia-Frederikshavn, Lunderskov-Esbjerg og Roskilde-Holbæk. 
• Fremskynde udvikling/forskning i roadpricing, således at hensigterne i aftalen “En grøn 
transportpolitik” også udmøntes til den aftalte tid - gerne før. 
• Motorvejsprojekter skal behovsvurderes i et miljørigtigt afgiftsscenarium dvs. med 
roadpricing eller benzinafgifter, der afspejler den reelle miljøbelastning. 
• I et hvert motorvejsprojekt skal kollektive alternativer belyses. 
• Fremme elbiler (og hybridbiler). 
Vugge-til-vugge: rigdom og vækst uden affald 
Det Radikale Venstres landsmøde opfordrer folketingsgruppen til at undersøge mulighederne for 
politisk at fremme vugge-til-vugge-princippet, hvor alle varer designes, så de kan genbruges.
Etablering af en klimafond 
Det Radikale Venstre vil arbejde for etableringen af en Klimafond, der skal finansiere forskning, 
udvikling og demonstration af klimavenlige teknologier i Danmark og for, at provenuet ved salg af 
CO2-kvoter i Danmark anvendes til en markant styrket klimaindsats i udviklingslandene. 
Forbyd sexkøb hos ufrivilligt prostituerede 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at det bliver kriminelt at købe sex hos prostituerede, der 
opholder sig ufrivilligt i erhvervet. 
Giv opholdstilladelse til beviselige ofre for trafficking 
Det Radikale Venstre vil arbejde for at beviselige ofre for trafficking kan få udvidede muligheder 
for opholdstilladelse i Danmark gennem tilslutning til EU’s regler på området. 
Vielser 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at det kun er offentlige myndigheder, der har ret til at 
registrere juridisk gyldige ægteskaber. Det er naturligvis åbent for ethvert trossamfund 
efterfølgende at afholde de ritualer, de finder passende. 
Stop hysteriet over religiøse symboler! 
Det Radikale Venstre mener, at påklædning ikke er et lovgivningsanliggende, men regler herom 
skal fastlægges på den enkelte arbejdsplads under henvisning til saglige hensyn. 
Grundlovsrevision 
Det Radikale Venstre ønsker, at der snarest nedsættes en grundlovskommission, der skal fremlægge 
forslag til en omfattende nyskrivning af grundloven. 
Det Radikale Venstre er principiel modstander af, at embeder nedarves. Vi ønsker, at 
Grundlovskommissionens arbejde tager udgangspunkt i den hidtidige debat om en revision af 
Grundloven af 1953, herunder debatten i forbindelse med folkeafstemningen om Tronfølgeloven. 
I grundlovskommissionens arbejde må indgå en række elementer:
10 / 12 
• Fastsættelse af, at Danmarks styreform er folkestyre og bygger på retsprincipper. 
• Indskrivning af de europæiske menneskerettigheder. 
• Sikring af at dansk udenrigspolitik respekterer folkeretten. 
• Forholdet mellem stat og kirke. 
• Grundlovsfæstelse af Folketingets Europaudvalgs kontrol med ministrenes beslutninger i 
EU's ministerråd. 
• Folkeafstemningers placering i det repræsentative demokrati. 
• Sproglig modernisering. 
• Stemmeret til udlandsdanskere. 
Effektiv retspolitik 
Det Radikale Venstre går ind for en effektiv retspolitik med øget fokus på forebyggelse og 
resocialisering frem for længere straffe. 
Nej til minimumsstraffe 
Det Radikale Venstre er principielt modstandere af minimumsstraffe. 
Elektronisk fodlænke 
Domstole skal kunne pålægge elektronisk fodlænke som en del af strafudmålingen. 
Kampen mod aggressive hundes overfald på mennesker 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at ejere af aggressive hunde i højere grad stilles til ansvar i 
forbindelse med deres hunds overfald på mennesker. 
Moldova 
Det Radikale Venstre opfordrer til samarbejde med den nye regering i republikken Moldova om at 
finde en løsning på Transnistria konflikten med inddragelse af EU og nabolandene. Ydermere 
ønsker Det Radikale Venstre, at Moldova får bistand til forberedelser af ansøgning om EU-
medlemskab og på anden måde inddrages i det europæiske samarbejde. Dette kan bl.a. ske gennem 
inddragelse af cilvilsamfundets organisationer.
11 / 12 
Vej ud af krisen 
Det internationale samfund er kastet ud i sin største krise i mange år med store menneskelige og 
økonomiske omkostninger til følge. 
Krisen har vist, hvor indbydes afhængige de nationale økonomier er i en globaliseret verden. 
Samtidig står det klart, at krisen har mange ansigter, afhængigt af den vinkel krisen anskues fra 
(klima, finansiel, fødevare, energi, sundhed, befolkningsvækst, mv.).  
Krisen er derfor multi-dimensional. ”Business as usual”- løsninger er ikke længere mulige. Hvad 
der nu må til, er grundlæggende ændringer i tænkemåder og værktøjer, herunder grundlæggende 
forandringer af de internationale institutioners arkitektur og opgaver (Verdensbanken, IMF, WTO 
mv.). 
Sikkerhed i verden er i dag et langt mere komplekst og bredt begreb end tidligere, hvor f.eks. 
demokrati, menneskerettigheder og international retsorden også indgår. For Det Radikale Venstre 
udgør FN den overordnede ramme om et internationalt samarbejde, uagtet at nødvendige reformer 
trænger sig på. 
I svaret på krisens udfordringer ønsker RV et øget fokus på FN’s 2015-mål om bl.a. at nedbringe 
fattigdommen i verden. Det er samtidig nødvendigt at få afdækket kriseelementernes indbyrdes 
sammenhænge og krisens bagvedliggende årsager. 
Danmark skal politisk bidrage med en visionær ledelse, der har mod til at arbejde for stærkere 
global markedsregulering. Danske – og internationale - virksomheder må udvikles i bæredygtig 
retning. Og civilsamfundet må manifestere sig selvstændigt med løsningsforslag til en anden 
verden. Græsrøddernes initiativer, lokalt, nationalt og internationalt må fremmes for at styrke 
kampen for og håbet om en bæredygtig fremtid. 
Udviklingsbistand 
Verdens fattige lande er blevet ramt hårdt af finanskrisen og står overfor enorme udfordringer som 
følge af klimakrisen. I begge tilfælde er det kriser, de er uden skyld i, men som samlet betyder, at de 
seneste års fremskridt i fattigdomsbekæmpelsen er sat over styr - og at millioner af mennesker nu 
bliver kastet ud i usikkerhed og elendighed. De globale kriser betyder samtidig, at den 
fattigdomsorienterede udviklingsbistand udhules. Det Radikale Venstre ønsker atter at hæve 
udviklingsbistanden til mindst 1% af BNI, og afsætte yderligere 0,5% til at håndtere globale og 
grænseoverskridende kriser som finanskrisen, klimakrisen, indsatsen for fred og sikkerhed og 
kampen mod nye livstruende sygdomme. 
FN-fredsstyrken SHIRBRIG 
Det Radikale Venstre beklager, at de nordiske regeringer på dansk initiativ har været medvirkende 
til nedlæggelsen af FN-fredsstyrken SHIRBRIG, der havde hovedsæde i Høvelte. Hermed har man 
forringet FN's muligheder for at yde en hurtig og professionel militær indsats hvilende på 
folkerettens grundlag - en indsats, der er mere påkrævet gennem FN end nogensinde.
12 / 12 
Det Radikale Venstre finder det positivt, at det seneste forsvarsforlig understreger, at Danmark skal 
kunne yde planlægningskapacitet til FN. Men regeringens nedlæggelse af FN-styrken SHIRBRIG 
har vist, at man ikke forstår behovet for en global fredsstyrke i FN-regi. Regionale organisationer 
som NATO og EU kan aldrig erstatte behovet for den global fredsstyrke, som FN-pagten forudser. 
Det Radikale Venstre vil derfor arbejde for, at en permanent FN-fredsstyrke genetableres og 
forstærkes. 
Open source 
Det Radikale Venstre vil arbejde for, at det offentlige forpligtes til at fremme brugen af open source 
i IT-projekter, i PC-arbejdsstationer til det offentliges arbejdspladser og i undervisning i 
folkeskolen. 
Kompatible journalsystemer 
Det Radikale Venstre vil arbejde for at fremme intentionerne i Folketingets beslutning om 
indførelse af åbne standarder, således at offentlige myndigheder indretter deres IT-systemer, så data 
let kan udveksles, hvor det er hensigtsmæssigt, og udvekslingen kan ske i overensstemmelse med 
persondatalovgivningen.


---

# [PDF] vedtagne_resolutioner_2008.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/tczd0wgd/vedtagne_resolutioner_2008.pdf

Resolutioner vedtaget på   Det Radikale Venstres Landsmøde 2008
2 / 10 
 En samlet løsning, der fører danskerne igennem krisen 3 Voksenmobning og chikane er et stigende problem på de danske arbejdspladser 3 Fattigdomsgrænse i Danmark 3 Grønland skal også være et velfærdssamfund 4 FN’s Handicapkonvention 4 Vi skal passe på det offentlige sygehusvæsen 4 Regionernes mulighed for økonomisk aktivet ved etablering af behandlerhuse 4 Ja tak til patientmobilitet 5 Ligestil tandbehandling med andre behandlingsformer 5 13 års uddannelsesret 5 Uddannelse er det stærkeste opgør mod den sociale arv -1 5 Uddannelse er det stærkeste opgør mod den sociale arv - 2 6 Optagelse på videregående uddannelser 6 Erstat kristendomskundskab med religionsundervisning 6 Konfirmation ud af folkeskolen 6 Udbredelse af digital signatur i den offentlige sektor. 6 Reducér den offentlige sektors administrative byrder med 25 % 6 Ophævelse af pensionisters adgang til kommunale nedsparingslån 7 Skat på andelsboliger 7 Nedsættelse af afgiften på frugt og grønt 7 Kørselsafgifter i hele Danmark 7 Jernbanerne skal renoveres og fremtidssikres 7 Billigere offentlig transport 7 Kommuner og regioner pålægges energiansvar 8 Respekt for ”reklamer – nej tak” 8 Mere forskning i landdistrikternes fremtidige udvikling 8 En aktiv regional- og landdistriktspolitik 8 Postservice i landdistrikterne 8 Oprettelse af fælles anti-diskriminationsombud 9 Minimumsstørrelsen for en kommunalbestyrelse 9 Øget kriminalitetsforskning 9 Styrket indsats mod trafficking 9 Styrket social indsats i forbindelse med prostitution 9 Det Radikale Venstre står fast på en anstændig udlændingepolitik 10 Landsforviste ægtepar har krav på erstatning 10 Nødvendighed af en bæredygtig sikkerhedspolitisk strategi 10
3 / 10 
En samlet løsning, der fører danskerne igennem krisen De internationale finansmarkeder er i krise, banker går fallit, og det forstærker de tegn, der er på krise i den danske økonomi. Rentestigningerne forøger boligomkostningerne for mange mennesker, inflationen gør dagligvarerne dyrere og lønnen mindre værd.  Der er brug for politisk handling. Det Radikale Venstre opfordrer regeringen til at indlede forhandlinger med folketingets partier om en samlet national løsning, der bringer danskerne igennem krisen og tager fat på de grundlæggende problemer i dansk økonomi. Det Radikale Venstre foreslår at forhandlingerne tager udgangspunkt i følgende: o Klare prioriteringer af udgifterne i en stram finanslov for 2009 o Ophævelse af de i 2009 planlagte skattelettelser og fortsat suspension af SP-ordningen o Reform af skatten og arbejdsmarkedet der sikrer en høj beskæftigelse, også når de gunstige konjunkturer vender o Ændringer i udlændingepolitikken, så danske virksomheder sikres kvalificeret udenlandsk arbejdskraft o Fokus på den gode skik i finansverdenen  Voksenmobning og chikane er et stigende problem på de danske arbejdspladser Det Radikale Venstre vil gerne være med til at sætte fokus på voksenmobning, fordi det har fatale konsekvenser for den enkelte, for arbejdspladsen og for samfundet. Vi foreslår derfor at folketingsgruppen arbejder for politiske tiltag, som kan sikre, at den store viden, der eksisterer på området bliver anvendt i praksis, så voksenmobning undgås. Når skaden er sket, skal den forurettede have en rimelig mulighed for at blive retfærdiggjort. Vi foreslår derfor at Folketingsgruppen undersøger om såkaldt delt bevisbyrde i sager om mobning og chikane er en god idé.   Fattigdomsgrænse i Danmark Det Radikale Venstre vil prioritere indsatsen for sårbare og udsatte mennesker i Danmark. Derfor har Det Radikale Venstre fremsat en social 2015-plan, som skal sikre at alle udsatte børn får den hjælp de har brug for, unge får en uddannelse, udviklingshæmmede får lige adgang til samfundslivet, psykisk syge sidestilles med fysisk syge, hjemløshed bekæmpes, behovet for førtidspensionering reduceres og indvandreres deltagelse på arbejdsmarkedet forøges, samt en aktiv indsats for resocialisering af kriminelle.
4 / 10 
Derudover vil Det Radikale Venstre bekæmpe økonomisk fattigdom og ulighed ved at afskaffe starthjælp, kontanthjælpsloft og 300-timers reglen  Landsmødet opfordrer i øvrigt Hovedbestyrelsen til i forlængelse af socialplan 2015 at arbejde videre med spørgsmålet om en officiel fattigdomsgrænse i Danmark.  Grønland skal også være et velfærdssamfund Det Radikale Venstre vil arbejde for, at den danske stat styrker samarbejdet med  hjemmestyret om at forbedre de sociale forhold i Grønland   FN’s Handicapkonvention Danmark skal ratificere FN’s Handicapkonvention, og Danmark skal tiltræde og ratificere den tilhørende Tillægsprotokol snarest muligt.   Vi skal passe på det offentlige sygehusvæsen Den lige, frie og hurtige adgang til gode og tillidsvækkende sygehusydelser er et fundamentalt princip i den radikale samfundstænkning. Forudsætningen, for at dette solidariske princip fungerer i praksis, er et velfungerende og tillidsvækkende offentligt sygehusvæsen. Vi må desværre konstatere, at det offentlige sygehusvæsen, hovedhjørnestenen i det solidariske sygehusvæsen, i disse år undergraves via favorable ordninger for privathospitaler og private sundhedsforsikringer. Landsmødet opfordrer derfor Folketingsgruppen til at modarbejde denne udvikling o ved at fjerne skattefordele for private sygesikringer, o ved at indføre en fair og økonomisk velbegrundet afregning mellem private og offentlige sygehuse o ved at tage højde for de offentlige sygehuses særlige forpligtelser i relation til uddannelse, forskning, beredskab,  o samt ved at erstatte bevidstløse ventetidsgarantier med en rationel prioritering.   Regionernes mulighed for økonomisk aktivet ved etablering af behandlerhuse Landsmødet opfordrer Folketingsgruppen til at søge lovgivningen ændret, således at regioner og kommuner kan være økonomisk ansvarlige for etableringen af behandlerhuse, hvor alment praktiserende læger og speciallæger samt andet sundhedstilbud kan leje sig ind.
5 / 10 
 Ja tak til patientmobilitet Det Radikale Venstre byder EU's patientmobilitetsdirektiv af 2. juli 2008 velkomment. Det vil give langt bedre muligheder for udnyttelse af sundheds- og sygehuskapaciteten i Europa, især for højt specialiserede behandlinger. Der ønskes dog især to forbedringer. Det Radikale Venstre ønsker, at patienten ikke skal lægge penge ud for den behandling, som vedkommende er berettiget til at få dækket af hjemlandet og/eller egen sundhedsforsikring.  Derudover mener Det Radikale Venstre, at den danske stat kun skal betale for behandlingsformer, der er godkendt i Danmark.   Ligestil tandbehandling med andre behandlingsformer Det Radikale Venstre vil ligestille tandbehandling med andre sundhedsydelser, og dermed fjerne den massive egenbetaling der skævvrider tandplejen i forhold til andre typer af behandling.  13 års uddannelsesret Det Radikale Venstre mener, at alle unge bør have ret til både et grundskoleforløb og en kompetencegivende ungdomsuddannelse, som matcher deres behov, motivation og evner. Det skal hverken være efter modellen for laveste fællesnævner, national ensretning eller nye fastlåsende direktiver. Vi ønsker i forlængelse af vores tillidsreform at sætte nye globale standarder for kompetenceudvikling ved at skabe stadigt selvudviklende lokale uddannelsesmiljøer.  På grundskoleområdet skal sikres både basale færdigheder og udfordringer til alle. Dette løses ikke gennem standardisering, ensretning, kontrol og bureaukrati. Vi opfordrer politikere, skoler, elever og forældre til at gøre udvikling af grundskolen til at fortløbende udviklingsprojekt i alle landets kommuner. Også indenfor ungdomsuddannelserne skal alle unge have ret til et relevant kompetencegivende forløb. Særligt vigtigt er det her at unge, der ikke kan følge et standardforløb, kan få tilbudt et individuelt fastlagt forløb.   Uddannelse er det stærkeste opgør mod den sociale arv - 1  Det Radikale Venstre arbejder fortsat for at alle unge får en ungdomsuddannelse, herunder at den sociale baggrunds betydning mindskes. Med det formål, at styrke elevernes udbytte af deres skolegang, skal der arbejdes videre med evaluering og kvalitetsudvikling af folkeskolen, og alle typer af tests skal udvikles således, at de kan være et værktøj for evaluering og kvalitetsudvikling.
6 / 10 
 Uddannelse er det stærkeste opgør mod den sociale arv - 2  Det Radikale Venstre ønsker etableret et kompetencecenter, der kan bistå skolerne med at iværksætte forsøg med redskaber og pædagogik, der kan mindske den sociale baggrunds betydning, samt med at evaluere effekten af forsøgene.   Optagelse på videregående uddannelser  Det Radikale Venstre mener, at 5 % af pladserne på de videregående uddannelser skal reserveres til ansøgere, der tager en optagelsesprøve. Derved sikres at alle har mulighed for at blive optaget uanset uddannelse og karaktergennemsnit, hvis de har de rette kvalifikationer.   Erstat kristendomskundskab med religionsundervisning Det Radikale Venstre vil arbejde aktivt for at afskaffe faget kristendomskundskab i folkeskolen og erstatte det med religionsundervisning.   Konfirmation ud af folkeskolen Det Radikale Venstre mener, at det må være op til børn i samarbejde med deres forældre at tage initiativ til at følge eventuel konfirmationsforberedelse. Det Radikale Venstre mener derfor, at kommunalbestyrelsen skal fritages fra alt ansvar for at planlægge og organisere konfirmationsforberedelse, og at konfirmationsforberedelsen herefter ikke er en del af folkeskoleloven.   Udbredelse af digital signatur i den offentlige sektor. Det Radikale Venstre vil arbejde for, at der fastsættes mål for udbredelsen af digital signatur i den offentlige sektor, herunder virksomheder der er oprettet i henhold til lov.   Reducér den offentlige sektors administrative byrder med 25 %  For at sikre tilfredse medarbejdere og borgere i dag og en offentlig sektor, der kan fungere med færre hænder i fremtiden, skal de administrative byrder sænkes. Unødvendige regler og dokumentationskrav skal fjernes eller forenkles, så de offentlige byrder er reduceret med 25 % inden 2015. Indsatsen skal måles efter samme metode som erhvervslivets administrative byrder måles i dag.
7 / 10 
 Ophævelse af pensionisters adgang til kommunale nedsparingslån Det Radikale Venstre vil arbejde for, at nedsparingslån i ejerboliger til betaling af pensionisters fremtidige ejendomsskat løses på det private finansmarked.   Skat på andelsboliger  Skattemæssig ligestilling af andelsboliger og ejerboliger, således at andelsboliger, som i dag handles og belånes på ejerboliglignende vilkår også beskattes på lignende vilkår   Nedsættelse af afgiften på frugt og grønt Det Radikale Venstre vil arbejde for, at momsen på frugt og grønt nedsættes og at afgiften på slik, chips og sodavand forhøjes, så forslaget samlet set er udgiftsneutralt.  Kørselsafgifter i hele Danmark Det Radikale Venstre går ind for differentierede kørselsafgifter (roadpricing) i hele Danmark.   Jernbanerne skal renoveres og fremtidssikres Det Radikale Venstre vil arbejde for, at jernbanenettet bliver renoveret og elektrificeret, med henblik på at øge hastigheden, og at anvende mere miljøvenlige eldrevne tog. På sigt skal Danmark kobles på det europæiske højhastighedsnet. Landsmødet opfordrer Hovedbestyrelsen til i umiddelbar sammenhæng med forhandlingerne om de samlede infrastrukturinvesteringer at drøfte en helhedsorienteret prioritering   Billigere offentlig transport Det skal være både økonomisk og miljømæssigt attraktivt og forsvarligt at benytte offentlige transportmidler i forhold til privat transport. Det Radikale Venstre vil arbejde for en markant styrkelse af den offentlige transport gennem en væsentlig nedsættelse af brugerbetalingen (billetafgiften)
8 / 10 
 Kommuner og regioner pålægges energiansvar Det Radikale Venstre vil arbejde for, at kommuner og regioner fremmer energibesparelser, anvender vedvarende energiformer og udarbejder mål og tidspunkt for, hvornår den enkelte kommune og region vil være CO2-neutral.   Respekt for ”reklamer – nej tak” Det Radikale Venstre vil arbejde for at mærkater med teksten: ”Reklamer NEJ tak” og ”Gratisaviser NEJ tak” ubetinget respekteres af alle omdelere af post, reklamer og aviser   Mere forskning i landdistrikternes fremtidige udvikling Det Radikale Venstre vil arbejde for, at forskningen i landdistrikternes fremtidige udvikling intensiveres og styrkes ressourcemæssigt. Den nødvendige finansiering tilvejebringes dels gennem landdistriktsmidlerne, dels gennem offentlige midler til forskning og analyser.   En aktiv regional- og landdistriktspolitik Det Radikale Venstre skal arbejde for en aktiv regionalpolitik og landdistriktspolitik, hvor man har fokus på en forstærket indsats i udkantsområderne. Det Radikale Venstre skal arbejde for, at imødegå en udsultning af udkantsområderne og modvirke en fjernelse af arbejdspladser i regionale udkantsområder. Det Radikale Venstre skal arbejde for levedygtige miljøer i de små byer og i den spredte bebyggelse på landet.   Postservice i landdistrikterne Det Radikale Venstre vil arbejde for at postservicen opretholdes på et højere niveau, ikke mindst i landdistrikterne. PostDanmarks koncessionsbetingelser bør strammes: 1. Post Danmark skal fortsat have pligt til at befordre forsendelser med postopkrævninger, og betaling for indbetalingskort på landet. 2. PostDanmark skal opretholde et større antal Postindleveringssteder (samdrift Postbutikker) hos de sidste lokale handlende i landsbyerne
9 / 10 
 Oprettelse af fælles anti-diskriminationsombud Det Radikale Venstre ønsker at forstærke indsatsen mod alle former for diskrimination og foreslår at det nye ligebehandlingsnævn får adgang til at tage sager op af egen drift og får ressourcer til at samle forskning og viden på området.   Minimumsstørrelsen for en kommunalbestyrelse  For at sikre et velfungerende demokrati og mangfoldighed i debatten i kommunalbestyrelserne, vil Det Radikale Venstre arbejde for, at minimumsstørrelsen for en kommunalbestyrelse bliver 27 medlemmer – dog ikke i kommuner med under 20.000 indbyggere. Tillige skal der arbejdes på, at fordelingen af mandater ved kommunalvalg ændres fra den d'Hondtske metode til forholdstalsvalg, således at store partier kun meget sjældent kan have absolut flertal, uden at der er flertal for det blandt vælgerne.   Øget kriminalitetsforskning Det Radikale Venstre vil arbejde for at der skaffes midler til en øget forskning i kriminalitet, så der både skaffes reel statistik til at belyse de faktiske forhold for kriminelle og baggrunden for deres kriminalitet samt en øget forståelse for hvordan kriminalitet forebygges og imødegås.   Styrket indsats mod trafficking  Det Radikale Venstre ønsker at styrke indsatsen mod trafficking, herunder at udvide adgangen til opholdstilladelse til ofre for trafficking, hvor myndighederne i hjemlandet ikke kan beskytte ofrene tilstrækkeligt mod nye overgreb fra bagmændene eller give ofrene den behandling, psykisk, medicinsk, socialt m.m., som ville være nødvendig for at de kan føre et sikkert, sundt og virksomt liv.   Styrket social indsats i forbindelse med prostitution Det Radikale Venstre ønsker en øget og bedre social indsats i forbindelse med prostitution.  Den bør bygge på fordomsfrihed og forståelse. Der skal etableres let adgang til bedre og flere forskellige former for behandling af stof- og alkoholmisbrug. Der skal etableres nemmere adgang til sundhedstjek og rådgivning om sundhed og sikkerhed. Det skal etableres effektive handlingsplaner for personer, som ønsker at forlade branchen. Desuden skal den forebyggende indsats forbedres.
10 / 10 
 Det Radikale Venstre står fast på en anstændig udlændingepolitik I lyset af den radikale modstand mod 24 årsreglen og tilknytningskravet mv., den seneste tids debat om EF-regler og -dommes betydning for den førte udlændingepolitik og Regeringens manglende vejledning herom, ønsker Det Radikale Venstre en samlet kulegravning af den danske udlændingepolitik, som kan skabe grundlag for en ny politik der: o sikrer danske statsborgeres ret til at bo i Danmark med deres ægtefælle og børn,  o styrker indsatsen mod tvangsægteskaber, kvindehandel og illegal indvandring,  o samt fremmer integration og rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft.   Landsforviste ægtepar har krav på erstatning Dansk-udenlandske ægtepar skal have erstatning af den danske stat, hvis de på grund af ukorrekte og EU-stridige afgørelser fra Regeringen og Udlændingeservice har været tvunget til at bosætte sig uden for Danmark.   Nødvendighed af en bæredygtig sikkerhedspolitisk strategi Det er et radikalt krav, at regeringen udarbejder et udkast til en sikkerhedspolitisk strategi, der tager højde for de nye sikkerhedspolitiske udfordringer, herunder skitserer mulige løsninger på kriserne inden for finans, klima, energi, vand og fødevarer. Udkastet skal i offentlig høring med inddragelse af civilsamfundet inden en egentlig drøftelse i og senere vedtagelse af Folketinget. Vedtagelsen bør herefter følges op på europæisk og internationalt plan.


---

# [PDF] charter_of_values-vf.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/gsjj2zx0/charter_of_values-vf.pdf

ALDE Charter of Values
We, the liberal parties affiliated to the ALDE Party, are dedicated to the promotion and strengthening of 
liberal values across Europe, and affirm our commitment to this undertaking through our daily activities 
in our respective countries and through our enhanced cooperation together as part of a pan-European 
political family.
We liberals believe and trust in the power and abilities of the individual. We believe that everyone should 
be able to determine their own destinies, in a society where there are equal opportunities for all, and 
where no one faces any discrimination based upon race, ethnicity, caste, heritage, culture, language, 
sexuality, class, religion, age, disability, sex, gender identity, gender expression or sexual orientation. 
Dignity and freedom for every individual are the building blocks of peace, prosperity, and progress to 
make the world a better place. We recognise that an individual’s identity, which can be fluid and change 
over time, is a complex and heterogeneous construct that is formed as a result of a myriad of factors, 
including history, biology, daily experience and personal choice.
Every individual has the right to freedom of expression, to respect for privacy, to integrity of one’s body, 
to self-determination, to follow faith and beliefs of their choosing in compliance with the Law and 
European values.
Freedoms and responsibilities are the foundation of liberal democratic societies of free peoples. 
Responsibility and therefore freedom are inseparable: individuals must bear responsibility for 
themselves as well as others and future generations.
We believe that the role of the state is to provide the opportunities for all citizens to attain these ideals; 
and to be empowered and be able to take part in the decision-making that affects their lives. 
The state should be the guardian and promoter of individual freedoms, the rights of minorities, and 
function based on the principles of secularism and the rule of law, and in respect of the separation of 
powers including an independent judiciary.
In a liberal democracy, governments derive their power from the trust and confidence of citizens though 
free and fair elections. 
We believe that decisions should be taken at the level as close to the citizen as possible, that we should 
exercise open government and ensure high standards of transparency in decision-making, and foster an 
environment of trust, contestability and accountability.
Reasonable debate, responsible conduct, respect for evidence, tolerance of diverse opinions, and 
freedom of the press sustain the public life of open societies. Whilst authoritarian, nationalist and 
populist forces seek to undermine the openness, pluralism and tolerance at the heart of our European 
society, we pledge to prioritise and emphasise these our values as well as bringing politics closer to every 
citizen so that they can make decisions about their lives. It is our responsibility to support the struggle 
for freedom and democracy in authoritarian countries, in Europe and beyond.
We believe that the state should enable an equality of opportunities, rather than equality of outcomes, 
and we recognise that welfare systems need to be in place to prevent people falling through and to 
provide individuals with new chances in life.
This must include empowering youth and promoting intergenerational dialogue and fairness to ensure 
that the generations that follow do not have fewer opportunities than the present. We believe that high 
quality education accessible to all plays a vital role, and ensuring the transfer of knowledge and skills 
through education available at all stages of life offers the best opportunity for individuals to meet the 
challenges of an ever-changing world.
ALDE Party Extraordinary Congress Brussels 2024
We have an obligation to be good ancestors. We have a duty to build a continent whole, strong and at 
peace for our children and grandchildren and to foster youth civic engagement and political participation. 
Ultimately, we must do no harm; we must all take responsibility of ourselves but not at the expense of 
current or future individuals. 
We want to leave a healthy planet to future generations. To do this, we must ensure we use our natural 
resources responsibly and strive for a liberal approach to achieving a clean, safe, healthy and sustainable 
environment. Liberals believe that we have a specific responsibility to develop, promote and instigate 
actions and progress by innovation that will protect our natural world alongside the development of 
systems to protect and enhance our natural world environments and their biodiversity.
We want to see Europe leading by example in the world, driving innovation and the upward progression of 
standards. We recognise that the biggest challenges facing us today are best tackled together. We regard 
forging strong alliances of free countries and liberals to stand for freedom and cooperation as an 
effective means of promoting our values, increasing prosperity for our citizens, and ensuring our 
collective security. 
We must work to fix inequalities of power and wealth in our societies, to fight corruption, and to combat 
social exclusion. We are committed to eradicating poverty, oppression, hunger and disease. We are 
committed to guaranteeing hospitality, education, social and work inclusion to refugees who flee their 
own countries to be part of the European family and who want to contribute to its growth. We pledge to 
stand up against acts of aggression that threaten sovereign nations and the rules-
based international order wherever and whenever they occur.
We have a positive view on globalisation and other global trends that generate economic growth and jobs 
worldwide. We stand for open, rules-based, free and fair trade, which necessitates a well-functioning 
global rules system to ensure a level playing field for all. Our vision is anchored in the freedoms of 
movement of ideas, people, goods, services, and capital. Free market economy is key in creating well-
being and prosperity, and the only economic system that can be combined with individual freedom. We 
are advocates of free competition and will continue to protect this from abuses by governments, 
gatekeepers, monopolies, and cartels.  
We must build and foster a strong and sustainable economy in which everyone everywhere can thrive, 
that raises living standards for all, and does not benefit only a few at the detriment of the many.
We must continue to invest in research and scientific innovation, and ensure that we harness the positive 
developments of rapidly-changing digital and advancing technologies for the good of our societies and 
ensure that our fundamental human rights as stated in the Universal Declaration of Human Rights are 
protected both online and offline.
By our very nature, liberals are optimists. We are reformers and we constantly strive for progress that 
brings greater freedoms and rights to the individual. We see opportunities where others see challenges, 
and believe that our liberal values and beliefs offer the best guiding principles to our actions in our own 
countries and internationally. 
ALDE Party Extraordinary Congress Brussels 2024


---

# [PDF] radikale_venstre_studietur_riga.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/frced54a/radikale_venstre_studietur_riga.pdf

STUDIETUR 
TIL RIGA  
– Indsigt, inspiration og 
internationale perspektiver 
Hvordan står det egentlig til i de baltiske 
lande – og hvad kan Danmark lære af 
Letland? Det spørgsmål tog en gruppe 
radikale medlemmer med sig, da de 
midt i oktober drog på studietur til Riga. 
Turen, arrangeret af Radikale Venstres 
Internationale Udvalg (IU), bød på 
møder med politikere, diplomater, 
soldater og embedsfolk – og på et 
sjældent indblik i et land, der lever i 
skyggen af krigen i Ukraine. 
 
Camp Valdemar – dansk forsvar 
på baltisk jord 
Et af turens højdepunkter var besøget 
hos den danske bataljon i Camp 
Valdemar, hvor gruppen blev modtaget 
af kaptajn en af reserven . Her fik 
deltagerne et indblik i, hvordan danske 
soldater arbejder side om side med 
kollegaer fra 13 NATO -lande – under 
vanskelige, men vigtige forhold. 
Nordisk samarbejde og fælles 
udfordringer 
I Nordisk Ministerråds kontor i Riga blev 
gruppen budt velkommen af Ieva og 
Janus, som fortalte om deres arbejde 
med kultur, miljø og uddannelse – og 
om de udfordringer, Letland står overfor: 
befolkningsfald, udvandring og en svag 
økonomi. 
 
Politik og demokrati i en ung stat 
På Riga Rådhus tog byrådsmedlem 
Inese Voika imod delegationen. Hun 
fortalte om de spændinger, der stadig 
præger landet mellem den 
lettisksprogede majoritet og det store 
russisktalende mindretal. Trods 
udfordringerne mærkede deltagerne et 
stærkt engagement i det lettiske 
demokrati.
Samtale med en skarp analytiker 
Turen sluttede med et besøg hos Artis 
Pabriks, tidligere udenrigs - og 
forsvarsminister og nu leder af Northern 
Defence Policy Centre. Han delte sine 
skarpe synspunkter om Europas 
sikkerhed og Ruslands rolle i regionen – 
og udfordrede deltagerne med 
spørgsmålet: ’I Rusland ved de, hvad de 
vil – men ved vi det i Europa?’ 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Mellem politik, kultur og fællesskab 
Ud over de mange faglige møder bød 
turen på fællesskab, latter og gode 
samtaler. Fra drøftelser i 
parlamentssalen til rundvisning i 
regnvejr på militærbasen, og afsluttende 
refleksioner i ambassadens mødelokaler 
– stemningen var præget af 
nysgerrighed og engagement. 
Flere deltagere beskrev turen som både 
lærerig og inspirerende: ”Man kommer 
hjem med en dybere forståelse for 
Europas sikkerhed – og en stolthed 
over, hvad Danmark bidrager med.” 
Radikale Venstres studieture er for 
medlemmer, der vil udvide horisonten, 
få indsigt i internationale spørgsmål – og 
samtidig blive en del af et stærkt 
fællesskab. Skriv til IU@radikale.dk hvis 
du vil vide mere mulighederne i IU.


---

# [PDF] liberal-international-opslag.pdf

Source: https://www.radikale.dk/media/iq3buxha/liberal-international-opslag.pdf

Liberal International’s 209. Executive Committee Meeting  
i Den Haag, 21.–23. november 2025: 
 
Liberal International samles i kritisk tid:  
Den 21.–23. november 2025 mødtes Liberal International (LI) i Den Haag for at diskutere verdens 
aktuelle udfordringer. Med 177 deltagere fra 43 lande var mødet præget af åbenhed, netværk og en 
fælles bekymring for den globale udvikling – ikke mindst i lyset af Trumps ”fredsudspil” i Ukraine, som 
udfordrer den regelbaserede verdensorden. For Jørgen Boelskov og Maria Gullestrup fra Internationale 
Udvalg (IU) var det en vigtig mulighed for at mødes med søsterpartier, der deler samme syn på behovet 
for at forsvare internationale retsregler og institutioner. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Konflikter og netværk i fokus 
Mødet satte spot på verdens brændpunkter, fra Venezuela og Congo til Hong Kong og Taiwan. Der var 
særlig opmærksomhed på sikkerhedsudfordringer. Det var tankevækkende at opleve, hvordan nogle 
søsterpartier sidder på regeringsmagten, mens andre er forbudte, har medlemmer i fængsel eller lever 
i eksil. LI arbejder aktivt på at skabe netværk for eksilmedlemmer, hvilket understregede den globale 
kamp for demokrati.
Strategisk mingling og fremtidige projekter 
IU’s delegation havde en todelt 
strategi: På den ene side blev der 
opbygget kontakter med rumænere, 
ungarere og georgiere for at 
muliggøre fremtidige studieture til 
lande, der – ligesom Polen og 
Letland – betragtes som 
frontlinjestater i forhold til konflikten 
i Ukraine. På den anden side blev 
Maria Gullestrup introduceret til 
International Network of Liberal 
Women, et netværk, der udvikler og 
deler politiske kompetencer. 
Dramatik og beslutninger 
Mødet var ikke uden dramatiske øjeblikke. En akutresolution om at rose præsidentvalget i 
Elfenbenskysten blev afvist, da valget var tvivlsomt og ikke aktuel. Derudover opstod der en konflikt 
omkring en chilensk vicepræsident, der havde støttet en tidligere fascistisk kandidat. Efter 
forhandlinger blev krisen dog afværget. Alle ansøgerpartier blev accepteret, heriblandt Moderaterne 
fra Danmark. Vi er nu fire danske medlemmer af LI: Radikale Venstre, Venstre, Liberal Alliance og nu 
også Moderaterne. LA var dog ikke tilstede på dette møde. 
Sikkerhedsudfordringer og fremtidige møder 
En paneldebat mellem repræsentanter fra ALDE og CALD (Council of Asian Liberals and Democrats) 
satte fokus på sikkerhedstrusler i Europa og Asien. Rusland, Trumps USA og Kinas aggressive adfærd i 
det Sydkinesiske Hav blev fremhævet som centrale udfordringer. Mødet afsluttedes med en beslutning 
om at undersøge muligheden for at afholde næste Executive Committee-møde på Taiwan – et 
potentielt stærkt politisk signal. 
Konklusion 
For den danske delegation var mødet en vigtig platform for at styrke internationale kontakter og 
diskutere, hvordan liberale kræfter bedst kan samarbejde om at forsvare demokrati og sikkerhed i en 
usikker verden. Hvis næste møde bliver afholdt på Taiwan, vil det være en historisk mulighed for at vise 
støtte til regionen.


---

# Ny aktivitetspulje til lokalaktive - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/ny-aktivitetspulje-til-lokalaktive

Hvad er Internationalt Udvalgs aktivitetspulje Internationalt Udvalg har til opgave at udvikle international radikal politik og varetage partiets internationale relationer. Vi understøtter folketingsgruppens internationale arbejde, udvikler politiske programmer på det internationale område og er kontaktpunkt for Radikales søsterpartier i udlandet.
Som noget helt nyt tilbyder udvalget alle medlemmer af partiet muligheden for at søge om midler til afholdelsen af foreningsaktiviteter. Du kan søge på vegne af dig selv, din kommuneforening og din storkreds. Det eneste krav er, at aktivitetens tema lægger sig op ad udvalgets fire politiske fokusområder.  Læs mere om fokusområderne og søg puljen gennem formularen herunder.  Internationalt Udvalgs fokusområder 2025-26    Erosion af den regelbaserede verdensorden  I takt med at stormagtskonflikter tilspidses og autoritære regimer styrkes, udfordres den regelbaserede verdensorden, som Danmark og Radikale Venstre i årtier har været en del af og forkæmpere for. Institutioner som FN, WTO og Menneskerettighedsdomstolen svækkes, mens vilkårlige magtanvendelser og brud på folkeretten bliver stadig hyppigere.
Det rejser afgørende spørgsmål om dansk udenrigspolitiks rolle i en ny verdensorden og om,
Kan vi som enkelt parti være med til at forsvare og genopbygge tilliden til de strukturer, der skal sikre fred, retfærdighed og en bæredygtig global udvikling?
Hvad betyder udviklingen for små staters muligheder i en multipolær verden?
Hvordan skal et liberalt parti som Radikale Venstre svare, når det internationale samarbejde undermineres indefra og udefra?
Fake news eller free speech?  Demokratiske samfund står i stigende grad over for en grundlæggende udfordring: Teknologiske platforme er i dag blandt verdens mest magtfulde aktører, og deres beslutninger om moderation, algoritmer og datahåndtering påvirker milliarder af menneskers adgang til information og forståelse af virkeligheden. Samtidig forsøger autoritære stater at udnytte denne infrastruktur til at destabilisere demokratiske processer og undergrave tillid.
Disse spørgsmål kræver en ny radikal stillingtagen til ytringsfrihedens rolle i det 21. århundrede:
Hvor går grænsen mellem ytringsfrihed og skadelig misinformation?
Hvilken rolle bør EU spille i at regulere techgiganter, og hvordan bevarer vi pluralisme og åbenhed uden at åbne døren for manipulation?
Hvordan beskytter vi den åbne, frie debat i en digital offentlighed, hvor misinformation, propaganda og påvirkningskampagner trives?
Smeltetid og brydningstid i Rigsfællesskabet  Arktis og Nordatlanten er under hastig forandring – geopolitisk, klimamæssigt og indenrigspolitisk. Isen smelter, og med den åbnes nye sejlruter, nye muligheder for råstofudvinding og nye militære interesser. USA, Rusland og Kina øger deres tilstedeværelse, og Arktis er ikke længere en fredelig randzone, men en del af verdens sikkerhedspolitiske brændpunkter.
Samtidig rejser selvstændighedsdebatter og identitetspolitiske strømninger i Grønland og Færøerne spørgsmål om Rigsfællesskabets fremtid og Danmarks udenrigspolitiske ansvar.
Spørgsmål, som Radikale Venstre skal forholde sig til, omfatter:
Hvordan balancerer vi mellem stormagtsrivalisering, oprustning og behovet for fredelig udvikling i nord?
Hvordan fastholder vi en værdibaseret tilgang til Arktis, som respekterer befolkningernes rettigheder og behov i hele Rigsfællesskabet – også når det bliver svært?
Det handler om Mennesker: Udviklingsbistandens og nødhjælpens sammenbrud  De geopolitiske diskussioner kommer hurtigt til at handle om stormagter, styrkeforhold og handelsbalancer. Derfor fokuserer vi på alt det, der handler om mennesker:
I de seneste år har vi set markante tilbageskridt på disse områder. Både i Europa og i USA ser vi angreb på fundamentale rettigheder. Kvinders ret til fri abort er under pres i flere lande, og minoriteters rettigheder udfordres.
Med det abrupte stop for U.S.A.I.D har Trump-administrationen frataget millioner af mennesker adgang til basal fødevarehjælp, sundhedspleje og livsnødvendige forsyninger. Sammen med beslutningen om at trække USA ud af WHO, efterlader nedlukningen af programmer under U.S.A.I.D. et tomrum i den globale humanitære bistand. Det rejser akutte og vigtige spørgsmål for os i Danmark og Europa. Skal EU træde i karakter og kompensere? Ligger der en geopolitisk mulighed i at styrke nye partnerskaber?
Ser vi ind i en ny mulighed for det afrikansk-europæiske samarbejde? Ligeledes stiller klimaforandringer os over for nye globale udfordringer. Antallet af klimaflygtninge stiger, og vi må tage stilling til, om vores udviklingspolitik over for særligt Afrika skal tage form af øget bistand eller stærkere handelsrelation Søg Internationalt Udvalgs aktivitetspulje
Søg her
Internationalt Internationalt udvalg Internationalt Internationale relationer Internationalt Udviklingssamarbejde Vil du gerne følge med?  Skriv dig op på Internationalt Udvalgs mailingliste.
Mailingliste


---

# Valg til Internationalt udvalg - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/valg-til-internationalt-udvalg-d-3008

Det internationale Udvalg i Radikale Venstre arbejder for at give partiets medlemmer en stærk global platform. Udvalget vedligeholder partiets internationale relationer, deltager i europæiske og internationale liberale kongresser og faciliterer samarbejde med liberale partier verden over. Gennem studieture og lokale oplysnings- og debatarrangmenter styrkes desuden partimedlemmernes viden om internationale forhold. Viser slide 1 af 3   1/3   1/3  En studietur til Polens hovedstad Warszawa for partiets medlemmer planlagt af udvalget i oktober 2024. Tænketanken PISM beretter om Polens oprustning. Hvordan arbejder udvalget?    Forperson  Det internationale udvalgs overordnede leder og ansigt udadtil – både internationalt og nationalt. Forpersonen har det strategiske ansvar for det internationale arbejde i Radikale Venstres landsforbund og bærer titlen 'International Officer' i partiets internationale paraplyorganisationer.
Forpersonen uddelegerer ansvar til andre udvalgsmedlemmer efter behov. Eksternt skal forpersonen fremme relationer på partiets vegne. Dennes personlige netværk er derfor et aktiv for partiet. Derudover repræsenterer forpersonen Internationalt Udvalg i partiets forretningsudvalg, sammen med hvilke forpersonen forvalter partiets årlige bevilling gennem Hermod Lannungs fond.  Udvalgsmedlemmer  Internationalt Udvalg består af 10 HB-valgte medlemmer, der hver som en arbejder for at fremme partiets internationale platform.
Nogle arrangerer studieture, andre sikrer partiets indflydelse i det europæiske samarbejde. En tredje er mere interesseret i, at kommune- og storkredsforeningerne fastholder et internationalt fokus, mens en fjerde er optaget af at udvikle fremadsynet politik. Alle deler dog det globale udsyn - og arbejder sammen for at udbrede det i alle dele af partiorganisationen.   Paraplyorganisationer  Radikale Venstre er medlem af to internationale paraplyorganisationer, ALDE og Liberal International.
ALDE
ALDE - The Alliance of Liberals and Democrats for Europe - samler politiske partier med fælles liberale, demokratiske idealer fra mere end 30 europæiske lande.
ALDE-partiets rolle er at:
styrke den liberale demokratiske bevægelse i EU og i hele Europa
bistå liberale demokratiske politikere over hele Europa for at skabe bedre netværk og definere en fælles politisk vision
udarbejde og vedtage et fælles manifest for valg til Europa-Parlamentet
ALDE var de første til at oprette en europæisk politisk familie i 1976 - i lyset af det første valg til Europa - og oprettede ALDE som et europæisk politisk parti i 1993. I dette parti deltager Radikale Venstre som fuldbyrdet medlem, og hvert år sender vi til partiets kongresser og rådsmøder stærke delegationer for at præge ALDE - og trække fællesskabet i en mere social, grøn og europæisk retning.
Liberal International
Liberal International (LI) er en verdensomspændende sammenslutning af liberale politiske partier, organisationer og individuelle medlemmer, der arbejder for at fremme frihed, demokrati og menneskerettigheder på tværs af klooden. Netværket omfatter mere end 100 medlemsorganisationer fra over 70 lande.
Liberal Internationals rolle er at:
fremme liberale værdier globalt gennem fælles kampagner, erklæringer og politiske vedtagelser
støtte demokratiske kræfter i autoritære kontekster og opbygge stærke partnerskaber med liberale aktører i hele verden
skabe netværk mellem liberale partier og politikere med henblik på vidensdeling og fælles strategier
Radikale Venstre har været medlem af Liberal International siden organisationens tidlige år og deltager aktivt i kongresser, rådsmøder og arbejdsgrupper. Gennem LI bidrager Radikale til at formulere globale svar på liberale kerneudfordringer: hvordan vi beskytter retsstaten, sikrer klimaretfærdighed, og fremmer lige rettigheder og fredelig sameksistens.  International aktivitetspulje  Internationalt udvalg tilbyder alle medlemmer af partiet muligheden for at søge midler til afholdelsen af foreningsaktiviteter. Medlemmer kan søge på vegne af sig selv, deres kommuneforening eller storkreds. Det eneste krav er, at aktivitetens tema lægger sig op ad udvalgets fire politiske fokusområder.  Internationalt Udvalgs fokusområder 2025-26    Erosion af den regelbaserede verdensorden  I takt med at stormagtskonflikter tilspidses og autoritære regimer styrkes, udfordres den regelbaserede verdensorden, som Danmark og Radikale Venstre i årtier har været en del af og forkæmpere for. Institutioner som FN, WTO og Menneskerettighedsdomstolen svækkes, mens vilkårlige magtanvendelser og brud på folkeretten bliver stadig hyppigere.
Det rejser afgørende spørgsmål om dansk udenrigspolitiks rolle i en ny verdensorden og om,
Kan vi som enkelt parti være med til at forsvare og genopbygge tilliden til de strukturer, der skal sikre fred, retfærdighed og en bæredygtig global udvikling?
Hvad betyder udviklingen for små staters muligheder i en multipolær verden?
Hvordan skal et liberalt parti som Radikale Venstre svare, når det internationale samarbejde undermineres indefra og udefra?
Fake news eller free speech?  Demokratiske samfund står i stigende grad over for en grundlæggende udfordring: Teknologiske platforme er i dag blandt verdens mest magtfulde aktører, og deres beslutninger om moderation, algoritmer og datahåndtering påvirker milliarder af menneskers adgang til information og forståelse af virkeligheden. Samtidig forsøger autoritære stater at udnytte denne infrastruktur til at destabilisere demokratiske processer og undergrave tillid.
Disse spørgsmål kræver en ny radikal stillingtagen til ytringsfrihedens rolle i det 21. århundrede:
Hvor går grænsen mellem ytringsfrihed og skadelig misinformation?
Hvilken rolle bør EU spille i at regulere techgiganter, og hvordan bevarer vi pluralisme og åbenhed uden at åbne døren for manipulation?
Hvordan beskytter vi den åbne, frie debat i en digital offentlighed, hvor misinformation, propaganda og påvirkningskampagner trives?
Smeltetid og brydningstid i Rigsfællesskabet  Arktis og Nordatlanten er under hastig forandring – geopolitisk, klimamæssigt og indenrigspolitisk. Isen smelter, og med den åbnes nye sejlruter, nye muligheder for råstofudvinding og nye militære interesser. USA, Rusland og Kina øger deres tilstedeværelse, og Arktis er ikke længere en fredelig randzone, men en del af verdens sikkerhedspolitiske brændpunkter.
Samtidig rejser selvstændighedsdebatter og identitetspolitiske strømninger i Grønland og Færøerne spørgsmål om Rigsfællesskabets fremtid og Danmarks udenrigspolitiske ansvar.
Spørgsmål, som Radikale Venstre skal forholde sig til, omfatter:
Hvordan balancerer vi mellem stormagtsrivalisering, oprustning og behovet for fredelig udvikling i nord?
Hvordan fastholder vi en værdibaseret tilgang til Arktis, som respekterer befolkningernes rettigheder og behov i hele Rigsfællesskabet – også når det bliver svært?
Det handler om Mennesker: Udviklingsbistandens og nødhjælpens sammenbrud  De geopolitiske diskussioner kommer hurtigt til at handle om stormagter, styrkeforhold og handelsbalancer. Derfor fokuserer vi på alt det, der handler om mennesker:
I de seneste år har vi set markante tilbageskridt på disse områder. Både i Europa og i USA ser vi angreb på fundamentale rettigheder. Kvinders ret til fri abort er under pres i flere lande, og minoriteters rettigheder udfordres.
Med det abrupte stop for U.S.A.I.D har Trump-administrationen frataget millioner af mennesker adgang til basal fødevarehjælp, sundhedspleje og livsnødvendige forsyninger. Sammen med beslutningen om at trække USA ud af WHO, efterlader nedlukningen af programmer under U.S.A.I.D. et tomrum i den globale humanitære bistand. Det rejser akutte og vigtige spørgsmål for os i Danmark og Europa. Skal EU træde i karakter og kompensere? Ligger der en geopolitisk mulighed i at styrke nye partnerskaber?
Ser vi ind i en ny mulighed for det afrikansk-europæiske samarbejde? Ligeledes stiller klimaforandringer os over for nye globale udfordringer. Antallet af klimaflygtninge stiger, og vi må tage stilling til, om vores udviklingspolitik over for særligt Afrika skal tage form af øget bistand eller stærkere handelsrelation Indsend dit kandidatur Meld kandidatur inden deadline d. 27. august.
Kandider
Læs mere om Internationalt Udvalg  Internationalt Internationalt udvalg Nyhed Ny aktivitetspulje til lokalaktive Internationalt Internationale relationer


---

# Radikale Venstre søger nyt forpersonskab for udviklingssamarbejdet - Radikale Venstre

Source: https://www.radikale.dk/aktuelt/nyhed/stil-dig-i-spidsen-for-den-internationale-demokratiudvikling

Deadline for opstilling er den 12. august 2025. Forretningsudvalget udpeger herefter det kommende forpersonskab. Du kan stille op alene eller som samlet forpersonskab (husk da blot at markere dette i jeres kandidatur)
Stil op via følgende formular
Radikale Venstre og DIPD – vores internationale engagement Radikale Venstre bevilliges – ligesom en række andre partier – midler fra Dansk Institut for Partier og Demokrati (DIPD), en selvejende institution under Udenrigsministeriet. Bevillingen gør det muligt for os at udvikle, gennemføre og støtte demokratiudviklingsprojekter i nogle af verdens mest udfordrede politiske sammenhænge.
I dag er vi engageret i projekter i Nepal og Moldova, hvor vi i tæt samarbejde med lokale partnere kæmper for åbne, inkluderende og velforankrede politiske systemer. Størstedelen af bevillingen går direkte til disse lokalepartnere – som står for implementeringen aktiviteterne på jorden – mens vi bidrager med strategisk støtte, frivillige kræfter og erfaringen fra den danske partipolitiske kontekst.  Baggrund for valget DIPD har vedtaget en ny strategi for perioden 2026-2030, som betyder, at partiet går fra at råde over en større standardbevilling til i stedet at skulle søge om midler på baggrund af allerede definerede partnerskaber og projektprogrammer.
I samme ånd har forretningsudvalget besluttet en ny organisering af partiets udviklingssamarbejde og opretter nu et koordinationsudvalg, der består af en forperson, en næstforperson og en understøttende sekretariatsmedarbejder. Derudover tilknyttes forpersonen for Internationalt Udvalg. Det er de to poster i udvalgets forpersonskab, der nu besættes for første gang. Forpersonskabet vælges af FU med et toårigt mandat - med mulighed for forlængelse.
Koordinationsudvalget Udvalget koordinerer den samlede udviklingsindsats på tværs af de frivillige projektkoordinatorer (i.e. den ansvarshavende for et enkelt projekt), DIPD og vores partnere – og driver derudover rekruttering og onboarding af interesserede medlemmer samt udviklingen af fremtidige partnerskaber. Udvalget bestemmer selv, hvordan dette arbejde bedst struktureres - så længe det opererer på et niveau, der flugter med DIPDs krav til bevillingsforvaltning. I udvalget skal forpersonen rådføre sig med de resterende udvalgsmedlemmer, men sidder i sidste ende med den afgørende beslutningskompetence.
Følgende er eksempler på arbejdsområder under udviklingssamarbejdet:
Identificere nye partnere og projektmuligheder.
Træffe beslutninger om projektopstart og -lukning under partnerskaber.
Træffe beslutning om opstart og nedlukning af partnerskaber.
Fremme frivilligrekruttering og synlighed af arbejdet i partiet.
Rejse ud ifm. partnerbesøg, scoutingmissioner og tilsyn.
Hjælpe projektkoordinatorerne med overblik over administration.
Følge op på forbrugs- og statusrapporter.
Hvor står vi nu – og hvad er på vej? Rammen for Radikale Venstres udviklingsarbejde reguleres af en periodisk aftale med DIPD, og vi er netop ved at overgå fra den igangværende aftale for 2021-2025 til en ny for perioden 2026-2030. Derfor er partiet - støttet af ekstern konsulentbistand og i samarbejde med projektkoordinatorerne samt partnerne - allerede gået i gang med:
Udarbejdelsen af et nyt partnerskabsdokument , som skal rammesætte arbejdet og indeholde en fælles forandringsteori og monitoreringsmodel.
Idéudvikling af potentielle kommende projekter.
Planlægningen af en større workshop primo september, hvor alle centrale aktører samles for at lægge den videre kurs.
Et nyt forpersonskab vil altså hverken skulle genopfinde den dybe tallerken eller stå alene. Dog vil det være med til at sætte det måske vigtigste fingerpræg på rammerne for partiets udviklingssamarbejde de næste mange år - og der er stor frihed til at organisere arbejdet på den måde, der giver mening for en selv. Hvordan stiller jeg op? Udfyld formularen senest mandag den 12. august. Du kan stille op alene – eller som et samlet forpersonskab. Har du spørgsmål til ansøgningsprocessen eller rollen, er du velkommen til at kontakte organisationschef John Bo Northroup på John.Northroup@ft.dk og +45 6162 5137
Stil op via følgende formular
Læs mere om historikken og de enkelte projekter her  Internationalt Udviklingssamarbejde



---

## File: socialdemokratiet

Filename: `socialdemokratiet.md`

# Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/

VI HAR ET ANSVAR FOR HINANDEN
Vær med
Velkommen til
Kære dansker
Mette Frederiksen
Statsminister og formand for Socialdemokratiet
Nordjylland
Aalborg Øst
Se mere
Det er en urolig tid, vi lever i. Verden er blevet hårdere. Tonen skarpere. Tempoet højere. Og forskellene. De er blevet tydeligere. Og meget føles ikke helt så retfærdigt som før.
De seneste år har vi været optaget af at få Danmark og Europa igennem en svær tid. Det har fyldt meget. Det ved jeg.
Men vi er styrket i troen på vores værdier. Vores omsorg for hinanden. Tillid til andre. Den danske måde at gøre tingene på. Og nu skal Danmark styrkes indefra.
Danmark skal være stærkere. Mere retfærdigt. Ikke ved at splitte, men ved at stå sammen. Og ved at passe på dem, der har mest brug for det. Sikre, at ingen lades i stikken.
Genveje
Det vi mener
Politikere
Om os
Vær med
Giv et bidrag
Seneste nyt
Vi vil ikke dem, der ikke vil Danmark
De næste skridt i udlændingepolitikken.
Se mere
Rent drikkevand
Rent drikkevand for danskere i hele landet.
Se mere
En mere retfærdig pension
Stop for den stigende pensionsalder for dem med de længste arbejdsliv.
Se mere
Et bedre Danmark
Bedre lånemuligheder i landdistrikterne.
Se mere
Formueskat
Ny skat på store formuer skal finansiere Lilleskolen.
Se mere
Et konkurrence­dygtigt Danmark
1 milliard til styrket konkurrenceevne.
Se mere
Fødevarecheck
Se om du får en fødevarecheck.
Se mere
Lilleskolen
Maksimalt 14 elever i de små klasser.
Se mere
Vi står sammen
Se statsminister Mette Frederiksens tale om den aktuelle situation i Grønland lige her.
Se mere


---

# Politik | Socialdemokratiets politik og mærkesager

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener

Det vi mener
Frihed, lighed og fællesskab
Igennem 150 år har Socialdemokratiet kæmpet for at skabe det Danmark, vi har i dag. Et land med frihed, lighed og fællesskab. Et land med sammenhængskraft, hvor vi har tillid til hinanden. Et land, der skaber gode rammer for et lykkeligt liv. Efter vores mening: Det bedste land i verden.
Men vi er ikke i mål endnu. Vi står som samfund over for mange store udfordringer, der kræver politiske visioner, mod og handlekraft.
Her kan du blive klogere på, hvad Socialdemokratiet vil med Danmark.
Lilleskolen
Maksimalt 14 elever i de små klasser.
Se mere
Et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
Se mere
Pension
I Socialdemokratiet ønsker vi mere retfærdige og realistiske rammer for vores pension, end dem vi har i dag. For alle skal have mulighed for en værdig alderdom med tid og kræfter til at lege med børnebørnene.
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling.
Se mere
Stram udlændingepolitik
Antallet af indvandrere i vores samfund betyder noget, og der skal være styr på tilstrømningen af indvandrere, som kommer hertil, hvis vi skal passe på Danmark og vores værdier.
Vi skal stå vagt om vores fællesskab
Se mere
Miljø og landbrug
Et grønt landbrug og miljø for de næste generationer.
Se mere
Stærk økonomi
Danmark er et af verdens rigeste og mest lige lande – og det skal Danmark også være i fremtiden. Socialdemokratiet har altid haft som pejlemærke at føre en økonomisk politik, som er både ansvarlig og retfærdig, og på den måde til gavn for alle danskere – ikke kun de få.
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Se mere
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark.
Se mere
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Rigsfælleskabet
Et fællesskab i udvikling
Se mere
Klima og energi
Danmark er igen en grøn stormagt
Se mere
Land- og bydistrikter
Et Danmark i balance
Se mere
Udenrigs og EU
Danmark globalt og i Europa
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem
Ældre
Pleje med de ældre i centrum
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Retspolitik
Tryghed for alle
Skattepolitik
Skat er fundamentet for vores velfærd
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Kulturpolitik
Alle skal kunne deltage i kulturlivet
Transport
Vi vil binde Danmark sammen
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Socialpolitik
Et mere værdigt liv til flere
Ligestilling
Lige muligheder for alle
Vær med i fællesskabet!
Medlemmerne er rygraden hos Socialdemokratiet.
Som medlem bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Bliv medlem nu
Bliv medlem


---

# Politikere

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere?m=4671

Politikere
Alle politikere Partiets ledelseGruppeledelsenMinistreOrdførereFolketingsmedlemmerFolketingskandidaterBorgmestreRegionsrådsformændEuropa-KommissionenEuropa-Parlamentet  Alle storkredse BornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjylland Søg efter politiker på navn, funktion eller område       Mette Frederiksen Statsminister og formand for Socialdemokratiet Se mere om
Mette Frederiksen
Nordjylland, Aalborg Øst
formand@socialdemokratiet.dk Se mere    Mogens Jensen Næstformand Gruppeledelsen
Tilforordnet
Ordførerskaber
Kulturordfører, idrætsordfører og medieordfører
Se mere om
Mogens Jensen
Vestjylland, Herning Syd
mogens.jensen@ft.dk Se mere    Anders Andreasen Folketingskandidat  Se mere om
Anders Andreasen
Vestjylland, Struer
anders-a@os.dk Se mere    Anders Kronborg Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Skatteordfører og indfødsretordfører
Se mere om
Anders Kronborg
Sydjylland, Esbjerg
anders.kronborg@ft.dk Se mere    Anders Kühnau Folketingskandidat  Se mere om
Anders Kühnau
Østjylland, Aarhus Øst
kuhnau@outlook.com Se mere    Ane Halsboe-Jørgensen Skatteminister Se mere om
Ane Halsboe-Jørgensen
Nordjylland, Brønderslev
ane.halsboe@ft.dk Se mere    Anne Catherine Hoxcer Nielsen Folketingskandidat Se mere om
Anne Catherine Hoxcer Nielsen
Sydjylland, Varde
ahox@varde.dk Se mere    Anne Paulin Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Indenrigs- og kommunalordfører, boligordfører og ordfører for cirkulær økonomi
Se mere om
Anne Paulin
Vestjylland, Skive
anne.paulin@ft.dk Se mere    Asbjørn Reissmann Folketingskandidat Se mere om
Asbjørn Reissmann
København, Vesterbro - Kgs. Enghave
asbjoern.reissmann@gmail.com Se mere    Benny Engelbrecht Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppesekretær
Ordførerskaber
Finansordfører
Se mere om
Benny Engelbrecht
Sydjylland, Sønderborg
benny.engelbrecht@ft.dk Se mere    Birgitte Vind Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Verdensmålsordfører og digitaliseringsordfører
Se mere om
Birgitte Vind
Sydjylland, Vejle Syd
birgitte.vind@ft.dk Se mere    Bjørn Brandenborg Folketingsmedlem Ordførerskaber
Retsordfører
Se mere om
Bjørn Brandenborg
Fyn, Svendborg
bjoern.brandenborg@ft.dk Se mere    Bjørn Laursen Folketingskandidat  Se mere om
Bjørn Laursen
Sydjylland, Kolding Nord
bjoernlaursen@gmail.com Se mere    Camilla Fabricius Folketingsmedlem Ordførerskaber
Socialordfører
Se mere om
Camilla Fabricius
Østjylland, Aarhus Vest
camilla.fabricius@ft.dk Se mere    Camilla Hoffmann Folketingskandidat Se mere om
Camilla Hoffmann
København, Indre By og Christianshavn
camillahoffmann@outlook.dk Se mere    Carl Emil Lind Folketingskandidat  Se mere om
Carl Emil Lind
Sjælland, Køge
clc@dsu.net Se mere    Christian Faurholdt Jeppesen Folketingskandidat  Se mere om
Christian Faurholdt Jeppesen
Bornholm, Rønne
chfj@outlook.dk Se mere    Christian Rabjerg Madsen Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Politisk ordfører
Ordførerskaber
Politisk ordfører
Se mere om
Christian Rabjerg Madsen
Sydjylland, Kolding Syd
christian.rabjerg.madsen@ft.dk Se mere    Dorthe Hindborg Folketingskandidat  Se mere om
Dorthe Hindborg
Østjylland, Skanderborg
dorthe.skanderborg.odder.samsoe@gmail.com  Se mere    Emilla Møller Folketingskandidat Se mere om
Emilla Møller
København, Valby
emilla.m.p@hotmail.com Se mere    Erik Jensen Folketingskandidat Se mere om
Erik Jensen
København, Falkoner
erje1234@gmail.com Se mere    Erik Særkjær Folketingskandidat Se mere om
Erik Særkjær
Østjylland, Favrskov
Se mere    Eva Borchorst Mejnertz Folketingskandidat  Se mere om
Eva Borchorst Mejnertz
Vestjylland, Silkeborg
eva_mejnertz@hotmail.com Se mere    Fie Hækkerup Folketingsmedlem Se mere om
Fie Hækkerup
Nordsjælland, Hillerød
fie.haekkerup@ft.dk  Se mere    Filiz Sarah Thunø Folketingskandidat Se mere om
Filiz Sarah Thunø
Sjælland, Greve
filiz.thunoe@gmail.com Se mere    Flemming Møller Mortensen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Udenrigs- og udviklingsordfører og Grønlandsordfører
Se mere om
Flemming Møller Mortensen
Nordjylland, Himmerland
sflmm@ft.dk Se mere    Frederik Vad Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Udlændinge- og integrationsordfører og pensionsordfører
Se mere om
Frederik Vad
Sjælland, Slagelse
frederik.vad@ft.dk  Se mere    Gunvor Wibroe Folketingsmedlem Ordførerskaber
Ligestillingsordfører, LGBTQ+ ordfører samt ordfører for frivillighed.
Se mere om
Gunvor Wibroe
Københavns omegn, Taastrup
gwibroe@gmail.com Se mere    Henrik Møller Folketingsmedlem Ordførerskaber
Europaordfører
Se mere om
Henrik Møller
Nordsjælland, Helsingør
henrik.moller@ft.dk Se mere    Ida Auken Folketingsmedlem Ordførerskaber
Grøn trepartsordfører, ordfører for hovedstad og byer og landbrugsordfører
Se mere om
Ida Auken
København, Slot
ida.auken@ft.dk Se mere    Jarl	Feyling Folketingskandidat  Se mere om
Jarl	Feyling
København, Sundbyøster
jarlfeyling@gmail.com Se mere    Jens Anton Tingstrøm Folketingskandidat Se mere om
Jens Anton Tingstrøm
Københavns omegn, Gladsaxe
jatklinken@gmail.com Se mere    Jeppe Bruus Minister for Grøn Trepart Se mere om
Jeppe Bruus
Fyn, Middelfart
jeppe.bruus@ft.dk Se mere    Jesper Petersen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Klima-, energi- og forsyningsordfører
Se mere om
Jesper Petersen
Sydjylland, Haderslev
jesper.petersen@ft.dk Se mere    Julie Kølskov Folketingskandidat  Se mere om
Julie Kølskov
Sjælland, Guldborgsund
julie@kølskov.dk Se mere    Kaare Dybvad Beskæftigelsesminister Se mere om
Kaare Dybvad
Sjælland, Roskilde
pminsek@bm.dk Se mere    Kanishka Dastageer Folketingskandidat  Se mere om
Kanishka Dastageer
Sjælland, Ringsted-Sorø
kanishka.dastageer@gmail.com Se mere    Kasper B. G. Lauritsen Folketingskandidat  Se mere om
Kasper B. G. Lauritsen
Vestjylland, Holstebro
kasper200287@gmail.com Se mere    Kasper Flygare Folketingskandidat  Se mere om
Kasper Flygare
Bornholm, Aakirkeby
kasper.flygare@gmail.com Se mere    Kasper Roug Folketingsmedlem Ordførerskaber
Beredskabs- og veteranordfører
Se mere om
Kasper Roug
Sjælland, Lolland
kasper.roug@ft.dk Se mere    Katrine Evelyn Jensen Folketingskandidat Se mere om
Katrine Evelyn Jensen
Vestjylland, Viborg Øst
katrineevelyn@hotmail.com Se mere    Kiki Bille Bach Folketingskandidat  Se mere om
Kiki Bille Bach
Nordjylland, Aalborg
kiki_bach@hotmail.com Se mere    Kim	Aas Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Kirkeordfører og ordfører for øer
Se mere om
Kim	Aas
Fyn, Faaborg-Ærø
kim.aas@ft.dk  Se mere    Kim	Eskesen Folketingskandidat  Se mere om
Kim	Eskesen
Sydjylland, Esbjerg Omegn
kim_eskesen@msn.com Se mere    Kris Jensen Skriver Folketingsmedlem  Se mere om
Kris Jensen Skriver
Sydjylland, Vejen
kris.skriver@ft.dk  Se mere    Lars Fibæk Folketingskandidat  Se mere om
Lars Fibæk
Vestjylland, Silkeborg Nord
larsfibak@gmail.com Se mere    Lars Rømer Olsen Folketingkandidat  Se mere om
Lars Rømer Olsen
Sydjylland, Tønder
larsro41@gmail.com Se mere    Lasse Haugaard Pedersen Folketingsmedlem Se mere om
Lasse Haugaard Pedersen
Fyn, Nyborg
lasse.haugaard.pedersen@gmail.com Se mere    Lea Wermelin Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Sundhedsordfører og epidemiordfører
Se mere om
Lea Wermelin
Bornholm, Rønne
lea.wermelin@ft.dk Se mere    Leif Lahn Jensen Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppeformand
Se mere om
Leif Lahn Jensen
Østjylland, Djurs
leif.jensen@ft.dk Se mere    Lise Jørgensen Folketingskandidat  Se mere om
Lise Jørgensen
Vestjylland, Viborg Vest
lisejor67@gmail.com Se mere    Louise Mehnke Folketingskandidat  Se mere om
Louise Mehnke
Nordsjælland, Fredensborg
louisemehnke@outlook.dk Se mere    Louise Stenmann Folketingskandidat  Se mere om
Louise Stenmann
Østjylland, Hedensted
stenmann04@gmail.com Se mere    Magnus Barsøe Folketingskandidat Se mere om
Magnus Barsøe
Københavns omegn, Lyngby-Tårbæk
magnus.barsoe@gmail.com Se mere    Magnus Heunicke Miljøminister og minister for ligestilling Se mere om
Magnus Heunicke
Sjælland, Næstved
magnus.heunicke@ft.dk Se mere    Malte Larsen Folketingsmedlem Ordførerskaber
Iværksætterordfører
Se mere om
Malte Larsen
Østjylland, Randers Nord
malte.larsen@ft.dk Se mere    Marcus Vesterager Folketingskandidat Se mere om
Marcus Vesterager
København, Nørrebro
marcus@marcusvesterager.dk Se mere    Maria Durhuus Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Misbrugsordfører, ældreordfører og ordfører for §71-tilsynet
Se mere om
Maria Durhuus
Københavns omegn, Hvidovre
maria.durhuus@ft.dk Se mere    Maria Gudme Folketingskandidat Se mere om
Maria Gudme
Fyn, Odense Øst
mariagudme@icloud.com Se mere    Maria Radoor Folketingskandidat  Se mere om
Maria Radoor
Sydjylland, Fredericia
mariaradoor@gmail.com Se mere    Mathias Thybo Folketingskandidat  Se mere om
Mathias Thybo
Østjylland, Aarhus Nord
math486c@gmail.com Se mere    Matilde Powers Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Ordfører for gymnasie-, erhvervs- og voksenuddannelse, forebyggelsesordfører og ordfører for unges trivsel
Se mere om
Matilde Powers
Nordsjælland, Egedal
matilde.powers@ft.dk  Se mere    Mattias Tesfaye Børne- og undervisningsminister  Se mere om
Mattias Tesfaye
Københavns omegn, Brøndby
mattias.tesfaye@ft.dk Se mere    Mette Reissmann Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Erhvervsordfører
Se mere om
Mette Reissmann
København, Østerbro
mette.reissmann@ft.dk  Se mere    Morten Bødskov Erhvervsminister Se mere om
Morten Bødskov
Københavns omegn, Rødovre og Herlev
morten.bodskov@ft.dk Se mere    Morten Ryom Folketingskandidat  Se mere om
Morten Ryom
Nordjylland, Aalborg Vest
ryom18@gmail.com Se mere    Nicolai Wammen Finansminister Se mere om
Nicolai Wammen
Østjylland, Aarhus Syd
nicolai.wammen@ft.dk Se mere    Peder Key Kristiansen Folketingskandidat  Se mere om
Peder Key Kristiansen
Nordjylland, Frederikshavn
peder.key.kristiansen@gmail.com  Se mere    Per Husted Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Ordfører for innovation og kunstig intelligens, telekommunikationsordfører og Færøordfærer
Se mere om
Per Husted
Nordjylland, Mariagerfjord
Per.husted@ft.dk  Se mere    Per	Stefansen Folketingskandidat  Se mere om
Per	Stefansen
Vestjylland, Ringkøbing
stefansen1967@gmail.com Se mere    Peter Hummelgaard Justitsminister Se mere om
Peter Hummelgaard
København, Tårnby
peter.hummelgaard@ft.dk Se mere    Pia Halkjær Folketingskandidat Se mere om
Pia Halkjær
Østjylland, Randers Syd
Se mere    Rasmus Horn Langhoff Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppenæstformand
Ordførerskaber
Psykiatriordfører og ordfører for Udvalget til Valgs Prøvelse
Se mere om
Rasmus Horn Langhoff
Sjælland, Kalundborg-Odsherred
rasmus.langhoff@ft.dk Se mere    Rasmus Stoklund Udlændinge- og integrationsminister Se mere om
Rasmus Stoklund
Nordsjælland, Frederikssund
rasmus.stoklund@ft.dk Se mere    Sara Emil Baaring Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Børne- og skoleordfører
Se mere om
Sara Emil Baaring
Fyn, Assens
sara.baaring@ft.dk  Se mere    Simon Kollerup Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Forsvars- og hjemmeværnsordfører
Se mere om
Simon Kollerup
Nordjylland, Thisted
simon.kollerup@ft.dk Se mere    Sofie de Bretteville Folketingskandidat  Se mere om
Sofie de Bretteville
Københavns omegn, Ballerup
sofie.de.bretteville.olsen@regionh.dk Se mere    Sophie Hæstorp Andersen Social- og boligminister Se mere om
Sophie Hæstorp Andersen
København, Brønshøj
ssoha@icloud.com Se mere    Søren Rye Folketingkandidat  Se mere om
Søren Rye
Nordsjælland, Rudersdal
spro.155@hotmail.com Se mere    Stig Ekman Folketingskandidat  Se mere om
Stig Ekman
København, Bispebjerg
stig@strecker-ekman.dk Se mere    Tanja Larsson Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Turismeordfører og ordblindeordfører
Se mere om
Tanja Larsson
Sjælland, Faxe
tanja.larsson@ft.dk Se mere    Theis Kylling Hommeltoft Folketingskandidat  Se mere om
Theis Kylling Hommeltoft
Sydjylland, Aabenraa
theis.hommeltoft@gmail.com Se mere    Thomas Klimek Folketingskandidat Se mere om
Thomas Klimek
Nordjylland, Hjørring
klimek71@hotmail.com Se mere    Thomas Monberg Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Miljøordfører, postordfører og ordfører vedr. etisk råd
Se mere om
Thomas Monberg
Østjylland, Horsens
thomas.monberg@ft.dk  Se mere    Thomas	Skriver Jensen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Fødevarerordfører
Se mere om
Thomas	Skriver Jensen
Fyn, Odense Syd
thomas.skriver@ft.dk  Se mere    Tommi Christensen Folketingskandidat  Se mere om
Tommi Christensen
Sydjylland, Vejle Nord
tschristensen@mail.dk Se mere    Trine Birk Andersen Regionsrådsformand Se mere om
Trine Birk Andersen
Sjælland, Holbæk
trine_birk@yahoo.com Se mere    Trine Bramsen Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Gruppenæstformand
Ordførerskaber
Uddannelses- og forskningsordfører og familieordfører
Se mere om
Trine Bramsen
Fyn, Odense Vest
trine.bramsen@ft.dk Se mere    Valdemar Alban Folketingskandidat Se mere om
Valdemar Alban
Sjælland, Vordingborg
valbansocialdemokratiet@gmail.com Se mere    Vibeke Westh Folketingskandidat  Se mere om
Vibeke Westh
Københavns omegn, Gentofte
vibekewesth@yahoo.com Se mere    Vinnie Borbjerg Folketingskandidat Se mere om
Vinnie Borbjerg
Vestjylland, Herning Nord
Se mere    Yildiz Akdogan Folketingsmedlem Se mere om
Yildiz Akdogan
København, Sundbyvesterkredsen
yildiz.akdogan@ft.dk Se mere


---

# Mette Frederiksen | Statsminister og formand for Socialdemokratiet | Folketingskandidat Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/mette-frederiksen

Tilbage til oversigt
Mette Frederiksen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
formand@socialdemokratiet.dk
Nordjylland, Aalborg Øst
Politiske poster
Statsminister
Partiformand
Jeg vil leve op til din tillid
Jeg har været Danmarks statsminister i mere end seks år. Det har først og fremmest været en ære.
Men tiden blev en helt anden, end jeg havde forestillet mig. Først corona. Så krig i Europa. Og nu konflikten om Grønland – om Kongeriget.
Vi har taget et stort ansvar for Danmarks sikkerhed. Det har krævet et enormt fokus. Nogle gange også overskygget vores ambitioner om at styrke Danmark indadtil.
Det er mit ansvar. Og hvis jeg får din tillid, så vil jeg gøre mig umage. For at det vigtigste for dig. Også er det vigtigste i regeringens politik.


---

# Vi vil ikke dem, der ikke vil Danmark | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/vi-vil-ikke-dem-der-ikke-vil-danmark

Vi vil ikke dem, der ikke vil Danmark
De næste skridt i udlændingepolitikken
Verden omkring os er blevet mere urolig. Mellemøsten står igen i brand. Ufred og ustabilitet ulmer.
Når krig og ustabilitet breder sig, ved vi af erfaring, hvad der kan følge med: Mennesker på flugt og migranter, der søger mod Danmark og Europa. Derfor må vi allerede nu forholde os til risikoen for en ny migrant- og flygtningekrise, der igen kan lægge pres på Europas ydre grænser – og i sidste ende på Danmark.
Danmark er et trygt og tillidsfuldt fællesskab, som bygger på stærke værdier. Værdier, som mange borgere med anden etnisk baggrund hver dag bidrager positivt til og bakker op om.
Vi danskere ligner ikke hinanden. Og det skal vi heller ikke. Men vi skal ville hinanden. Og vi skal skelne mellem dem, der kan og vil Danmark. Og dem, der ikke vil.
Efterhånden anerkender de fleste, at hvis ikke der er styr på, hvor mange der kommer hertil, så er der meget andet, der er ligegyldigt. Vi ved af bitter erfaring, hvor svært det er at råde bod på en fejlslagen integration. For vi betaler stadig prisen for det. Vi må ikke gentage fejlene fra 2015. Dengang mistede Danmark kontrollen med asyltilstrømningen. Med store sociale, kulturelle og økonomiske konsekvenser til følge.
De konsekvenser har vi de seneste snart syv år været i gang med at rette op på. Og nu skal vi tage de næste skridt. Først og fremmest skal vi forberede os på de potentielt nye flygtningestrømme, der følger af ufreden i Mellemøsten. Flere kriminelle udlændinge skal udvises. Og vi skal sætte hårdere ind, når nogen forbryder sig mod vores fællesskab.
Udenlandsk arbejdskraft er med til at gøre Danmark rigere. Men det er ikke ligegyldigt, hvor arbejdskraften kommer fra. Vi vil hellere have arbejdskraft fra lande, som Danmark handler mest med, end vi vil have arbejdskraft fra lande, hvor vi erfaringsmæssigt ved, at det for mange er svært at tilpasse sig den danske kultur.
Læs udspillet
Vi vil ikke dem, der ikke vil Danmark
Læs Socialdemokratiets udlændingeudspil.
Se mere
Fra kaos til kontrol
Siden Socialdemokratiet overtog ansvaret i 2019, har vi ført en stram og ansvarlig udlændingepolitik og fået styr på asyltilstrømningen til Danmark. Fordi kontrol med tilstrømningen til Danmark og Europa er afgørende - både for danskernes sikkerhed og tryghed, og for at beskytte vores åbne og tillidsfulde velfærdssamfund.
Vi har fået kontrol med tilstrømningen. Og vi har i dag de laveste asyltal siden 2007, hvis man ser bort fra COVID-19-årene. Der er samtidig rekordfå afviste asylansøgere i udsendelsesposition. Og i 2025 blev næsten 1.100 udvisningsdømte udlændinge sendt ud af Danmark. Det er vigtigt. For beboere på Udrejsecenter Kærshovedgård skaber utryghed for lokalbefolkningen i det område, udrejsecentret er placeret.
Vi har styrket sammenhængskraften i Danmark. Flere med udenlandsk baggrund er kommet i arbejde. I 2019 var der 28 parallelsamfund i Danmark, hvor en stor andel havde udenlandsk baggrund og ikke var i arbejde. Det tal er reduceret til fem i dag. Men der er stadig store udfordringer.
De næste skridt i udlændingepolitikken
Selvom vi står et markant bedre sted i dag end i 2015, er problemerne ikke løst. Der er meget, vi skal have håndteret. Vi skal tage de næste skridt.
Nye problemer er opstået. I EU er man allerede ved at forberede sig på, at den aktuelle konflikt med Iran kan udløse nye flygtninge- og migrantstrømme.
Samtidig er der også problemer, som vi desværre endnu ikke er kommet i mål med at løse, trods mange års arbejde. Der er f.eks. stadig for mange kriminelle udlændinge, som ikke bliver udvist. De opgaver er vi ikke færdige med.
Vi skal begrænse tilstrømningen til Europa og øge hjælpen til nærområderne
Vi har fået styr på antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark. Men verden forandrer sig hurtigt. Nye konflikter kan skabe nye migrationsstrømme. Samtidig ser vi, hvordan Vestens modstandere bruger migration som et politisk våben mod Europa ved målrettet at sende migranter mod vores grænser for at skabe pres og splittelse.
Der er aktuelt drøftelser i EU om, hvordan man kan forhindre en ny migrant- og flygtningekrise som følge af krigen i Iran.
Danmark skal være forberedt på at tage alle nødvendige redskaber i brug. Vi skal fortsat arbejde for at oprette modtagecentre i lande uden for Europa. Og vi skal sammen med vores allierede i Europa styrke unionens ydre grænser. Samtidig ved vi, at den bedste hjælp til mennesker på flugt er at give den tæt på dér, hvor de bor. Alt for mange civile bliver ramt, når konflikter bryder ud. Derfor skal hjælpen i nærområderne styrkes.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# Rent drikkevand | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/rent-drikkevand

Rent drikke­vand
Rent drikkevand for danskere i hele landet
Vi finder mere og mere forurening i vores drikkevand. I over halvdelen af vores boringer finder vi rester af sprøjtegifte. Og i 249 vandværker overskrides en ny og lavere grænseværdi for nitrat. For store mængder af nitrat i drikkevandet øger risikoen for tarmkræft. Derfor skal vi beskytte vores drikkevand langt bedre, end vi gør i dag.
Udfordringen er ikke ny. Efter 27 års indsats har vi kun beskyttet omkring 1,5 pct. af vores drikkevandsområder. Det har i høj grad været en indsats præget af frivillige aftaler med landbruget. Det er selvfølgelig ikke godt nok.
Et sprøjteforbud vil være den billigste og mest effektive måde at beskytte fremtidens drikkevand mod forurening. Det løser dog ikke problemet med for store mængder nitrat på den korte bane. Flere steder må man allerede i dag rense drikkevandet for nitrat, fordi det øger risikoen for tarmkraft. Det er dyrt. Udfordringen er særligt slem i eksempelvis Aalborg, og i dag er det sådan, at regningen sendes videre til borgerne. Det mener vi ikke er fair. Alle danskere i hele landet skal trygt kunne drikke vandet direkte fra hanen uden at frygte, at det er forurenet.
Socialdemokratiet foreslår
At indføre et nationalt sprøjteforbud på de særligt sårbare drikkevandsområder.
Og fremlægge et lovforslag om dette allerede i næste folketingssamling. Det er både den billigste og mest effektive måde at sikre, at vi ikke sender sprøjtegifte direkte ned i vores drikkevand. I tillæg til sprøjteforbuddet vil vi også undersøge muligheden for at begrænse eller helt at forbyde gødskning på de nitratfølsomme områder.
At landbruget betaler regningen for rensning af drikkevand for nitrat.
Grænseværdien for nitrat skal sænkes, fordi nitrat i drikkevand kan give kræft. Men det er dyrt, og den regning vil vi ikke efterlade danske forbrugere med. Vi mener i stedet, at forureneren bør betale regningen. Vi foreslår derfor, at rensningen skal finansieres inden for den støtte, der tildeles landbruget.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# En mere retfærdig pension | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/en-mere-retfaerdig-pension

En mere retfærdig pension
Stop for den stigende pensionsalder for dem med de længste arbejdsliv
Vi foreslår en differentieret tilbagetrækningsalder. Hvor aldersgrænsen for tidlig pension fastfryses, så den ikke kan overstige 66 år.
Men om det kan blive til virkelighed afhænger af, hvor stærkt et mandat Socialdemokratiet får ved folketingsvalget tirsdag den 24. marts.
Socialdemokratiet foreslår en differentieret tilbagetrækningsalder
Folkepension
For dem, der kan blive ved med at arbejde, vil
folkepensionsalderen stadig stige. Men i et langsommere tempo
end nu.
Tidlig pension
For dem, der ikke kan blive ved med at arbejde og som startede
tidligt på arbejdsmarkedet, får man retten til en tidligere
pensionsalder.
Jeg kan godt være lidt bekymret for, hvad jeg kan, når jeg får børnebørn.
KRISTIAN, 46 ÅR, HAVNEARBEJDER
Først ind - først ud
Vi foreslår, at aldersgrænsen for tidlig pension fastfryses, så den ikke kan overstige 66 år - i stedet for at følge med op i takt med, at folkepensionsalderen stiger.
Og vi foreslår, at aldersgrænsen for tidlig pension sænkes for alle i forhold til, hvad der gælder i dag. Det vil for eksempel betyde, at aldersgrænsen for tidlig pension for en person på 52 år bliver 64 år – tre år tidligere i forhold til hvad der gælder i dag.
Jo længere arbejdsliv, desto tidligere mulighed for pension.
Ansvarlig økonomi
Et mere retfærdigt pensionssystem kræver ansvarlig finansiering.
Størstedelen af udgifterne kan dækkes inden for de midler, der allerede er afsat til tidlig pension.
Den resterende finansiering skal findes ved at rette op på skævheder i beskatningen af pensionsindbetalinger og pensionsudbetalinger.
Hvis vi efter et valg igen bliver betroet statsministerposten, skal forslagene i dette udspil forhandles med Folketingets partier. De konkrete modeller og vilkår vil afhænge af, hvad et flertal kan blive enige om.
Jeg har allerede haft en diskusprolaps. Og jeg overvejer, om jeg er nødt til at have andre opgaver eller måske et helt andet arbejde.
PIA, 54 ÅR, PÆDAGOG
Læs udspillet
En mere retfærdig pension
Stop for den stigende pensionsalder for dem med de længste arbejdsliv.
Se mere
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# Bedre lånemuligheder i landdistrikterne | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/et-bedre-danmark

Et bedre Danmark
Bedre lånemuligheder i landdistrikterne
Danmark er for lille til store forskelle. Formuerne samler sig i toppen. Og mens boligpriserne er steget meget i byerne, har priserne i andre dele af landet næsten stået stille. Det er en ulighed, der er med til at trække Danmark skævt.
Derfor har vi foreslået at fjerne ejendomsværdiskatten for boliger, der er mindre end 1 mio. kr. værd.
Det skal gøre det billigere og mere attraktivt at være boligejer i landdistrikterne.
Desværre oplever mange danskere, at det kan være svært at få lov til at låne til et parcelhus i et lille lokalsamfund. Sådan skal det ikke være. For så afskærer vi dele af vores land fra udvikling og nye tilflyttere. Og danskerne får ikke lov at bo, som de gerne vil.
Det sker samtidig med, at antallet af lokale bankfilialer de sidste 20 år er styrtdykket. Til trods for at mange banker de seneste år har haft milliardoverskud. Med centraliseringen forsvinder det lokale kendskab og det lokale ansvar.
Derfor indførte vi i 2022 en statsgaranti på boliglån i landdistrikter. Alligevel er bankerne fortsat tilbageholdende med at give lån til boliger i landdistrikterne. Når bankerne ikke vil, er vi nødt til politisk at løfte ansvaret for, at der bliver bedre lånemuligheder i landdistrikterne.
Socialdemokratiet peger derfor på en række konkrete tiltag for at styrke muligheden for boliglån på landet.
Socialdemokratiet foreslår
Udpege én bank eller realkreditinstitut, som fremover skal udbyde boliglån med statsgaranti. Vores forslag er at lave et udbud, som skal afgøre, hvem der får opgaven. Udgifter forbundet med ordningen skal betales af den samlede finansielle branche - ikke kun af den bank, som løfter opgaven. Udgifterne omfatter både den offentlige administration og den nødvendige garantistillelse. Dermed betaler branchen selv for at rette op på den skævhed, der er opstået i muligheden for at få boliglån.
Udvide ordningen for statsgaranti på boliglån, så der fremover garanteres for 100 pct. af den del af boliglånet, der er statsgaranteret. Dertil foreslår vi at øge dækningsgraden, så der kan opnås statsgaranti for en større andel af ejendommens kontantværdi.
Ejendomsmæglere, banker og realkreditinstitutter pålægges at oplyse kunder om muligheden for statsgaranterede boliglån – både når de giver tilbud om lån, og når de giver afslag på lån.
Skærpe Finanstilsynets tilsyn med bankernes udlån til boliger i landdistrikterne, så der føres nøje tilsyn med bankernes adfærd og kreditvurderinger i forbindelse med långivning på landet.
Undersøge muligheden for at udvide ordningen til også at omfatte nybyg og
energirenoveringer.
Socialdemokratiets øvrige forslag til bedre liv på landet
Udover at forbedre lånemulighederne i landdistrikterne, har Socialdemokratiet også præsenteret to andre forslag, som skal gøre det mere attraktivt at leve og bo i alle dele af landet:
1. Fjerne ejendomsværdiskatten for boliger under 1 mio. kr.
Vi foreslår at fjerne ejendomsværdiskatten for boliger under 1 mio. kr. Det vil især gavne landdistrikterne. For eksempel har mere end hver tredje bolig i Nordjylland og Vestjylland en ejendomsvurdering, der er lavere end 1 mio. kr. I Sydjylland er det hver fjerde bolig. Derimod er det nul procent af boligerne i København.
Forslaget vil give de danskere, der typisk ikke har en stor friværdi, flere penge mellem hænderne.
F.eks. vil en boligejer med en bolig, der i dag er vurderet til 900.000 kr., kunne spare omkring 3.500 kr. hvert år.
2. Stop for skolelukninger i landdistrikterne
I Socialdemokratiet mener vi, at børn og forældre i hele landet skal kunne være trygge ved, at de har en skole tæt på. Derfor skal vi holde hånden under de mindre skoler i landdistrikterne.
I Socialdemokratiets folkeskoleudspil Lilleskolen har vi foreslået et klasseloft på 14 elever i 0.-3. klasse. Klasseloftet og de medfølgende ressourcer kan i sig selv være med til at modvirke skolelukninger nogle steder, hvor det i dag er svært at få økonomien til at hænge sammen. Andre steder vil det ikke være nok.
Derfor foreslår vi også at afsætte 500 mio. kr. årligt til et nyt tilskud målrettet skoler i landdistrikterne.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# Formueskat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/formueskat

Formueskat
Ny skat på store formuer skal finansiere Lilleskolen
Socialdemokratiet går til valg på at indføre Lilleskolen. Med forslaget skal der ansættes ca. 4.000 nye lærere og investeres 5 mia. kr. mere i folkeskolen. Socialdemokratiet er samtidig optaget af at bekæmpe den stigende ulighed, som udfordrer sammenhængskraften. I Danmark og i hele den vestlige verden. Derfor foreslår Socialdemokratiet at finansiere udgifterne til Lilleskolen med en skat på store formuer.
Uligheden vokser i disse år. Og det har den faktisk gjort i næsten hvert eneste år, siden vi begyndte at måle på den for snart 40 år siden.
Det nye er, at det i stigende grad er forskellene på danskernes formuer, der særligt driver den voksende ulighed i indkomster. Omkring tre fjerdedele af den stigende indkomstulighed, stammer fra formueindkomster.
Selvfølgelig må der være forskelle. Vi tror ikke på, at alle skal have det samme i indkomst. Men hvis afstandene bliver for store, så mister vi noget, der er særligt for vores samfund. En del af Danmark. Derfor skal vi reagere, når toppen er ved at stikke af fra resten.
Vi skal ikke reagere ud af misundelse. Men af kærlighed til velfærdssamfundet og demokratiet. Fordi vi ved, at hvis pengene bliver samlet på få hænder, følger magten som regel med. Og i sidste ende fordi en sådan udvikling både truer stabiliteten og tilliden i samfundet. Og det har hverken den allerrigeste, pensionisten eller lønmodtageren nogen interesse i.
Socialdemokratiet foreslår
At der indføres en skat på formuer over 25 mio. kr. for enlige og 50 mio. kr. for par. Vi foreslår, at satsen skal være 0,5 pct. om året, og at skatten kun betales af den del af formuen, der ligger over grænsen.
I grundlaget for formueskatten skal værdien af både reale og finansielle værdier indgå. Dog foreslår vi, at man ikke skal betale formueskat af de første 10 mio. kr. (20 mio. kr. for par) af friværdien af ens primære bolig.
En formueskat som den foreslåede forventes at give et provenu på omkring 6,5 mia. kr.
Socialdemokratiet foreslår, at den tilbageværende del af provenuet bruges på at fjerne ejendomsværdiskatten for de billigste boliger i Danmark. Hvis det omfatter boliger, der er vurderet til under 1 mio. kr., svarer det til, at omkring 200.000 boliger, primært uden for de største byer, helt kan slippe for at betale ejendomsværdiskat. Forslaget koster 0,5 mia. kr.
Dertil afsættes 1 mia. kr. til en erhvervspakke, der skal styrke produktiviteten og konkurrenceevnen i dansk erhvervsliv.


---

# Et konkurrencedygtigt Danmark | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/et-konkurrencedygtigt-danmark

Et kon­kurrence­dygtigt Danmark
1 milliard til styrket konkurrenceevne
Danmark er et konkurrencedygtigt og innovativt land. Men verden omkring os udvikler sig i et tempo, der betyder, at Danmark og Europa vil sakke bagud, hvis ikke vi øger vores produktivitet og omstiller os til fremtidens teknologier. Det gælder ikke mindst fortsat automatisering og mere systematisk brug af kunstig intelligens.
For Socialdemokratiet er det vigtigt at skabe gode rammer for vores erhvervsliv. Danske styrkepositioner skal stå endnu stærkere i konkurrence med omverdenen. Vi skal understøtte entreprenørskab, initiativ og idérigdom. Og vi skal gøre det smidigt og let at drive og udvikle virksomhed i Danmark. Erhvervsliv og iværksætteri må ikke drukne i byrder og bureaukrati.
Danmark er allerede et attraktivt land at drive virksomhed i. Vi har et økonomisk og politisk stabilt samfund med høj tillid til myndighederne og til hinanden. Vi har et højt uddannelsesniveau, et fleksibelt arbejdsmarked, en kompetent arbejdsstyrke og et af verdens bedste velfærdssamfund. Det er ikke kommet af sig selv. Det er tværtimod et produkt af ansvarlige politiske beslutninger.
Stolte danske virksomheder har i vores lille fantastiske land udviklet sig til store verdensførende internationale koncerner. Opgaven er, at nye skal komme til. Derfor er det vores ambition, at Danmark skal være verdens bedste land at starte og drive virksomhed i.
Socialdemokratiet foreslår at afsætte mindst 1 mia. kr. til en ny erhvervs- og iværksætterpakke. Finansieringen kommer fra Socialdemokratiets forslag om at indføre en ny formueskat på 0,5 pct. af den del af formuen, der overstiger 25 mio. kr. for enlige og 50 mio. kr. for ægtefæller.
Ingen kender barriererne bedre end erhvervslivet selv. Derfor lægger vi op til, at den konkrete pakke skal drøftes sammen med parterne og erhvervslivet. Socialdemokratiet vil, hvis vi får muligheden efter valget, invitere arbejdsmarkedets parter til en trepart om erhvervslivets konkurrenceevne. Vi foreslår at afsætte 1 mia. kr. til formålet og er samtidig klar til at øge rammen, hvis der kan tilvejebringes yderligere finansiering f.eks. gennem saneringen af erhvervsstøtten eller ved at tilpasse eksisterende fradragsordninger.
Trepart om erhvervslivets konkurrenceevne
Danmarks konkurrenceevne er stærk. Det er den blevet, fordi arbejdsmarkedets parter og skiftende regeringer har arbejdet tæt sammen. Hvis vi skal fastholde en stærk konkurrenceevne, skal vi fortsætte den tradition.
Vi foreslår, at invitere til en trepart om erhvervslivets konkurrenceevne. Treparten skal arbejde i tre spor:
1. Målrettede erhvervsskattelettelser
2. Bedre vilkår for iværksættere og små og mellemstore virksomheder
3. Lettelse af byrder for erhvervslivet
Socialdemokratiets konkrete forslag inden for trepartens tre spor
1. Målrettede erhvervsskattelettelser, der fremmer ny teknologi Den teknologiske udvikling går stadig stærkere, og særligt hvad angår automatisering og kunstig intelligens er det afgørende at holde trit med forandringstempoet. Derfor foreslår vi en målrettet forhøjelse af fradraget for investeringer i digitalisering, robotter, kunstig intelligens og ny teknologi. Den nærmere afgrænsning af hvilke virksomheder og teknologier, der skal omfattes, ønsker vi at drøfte med parterne i en kommende erhvervstrepart.
2. Bedre vilkår for iværksættere Iværksættere skal kunne fokusere på deres nyopstartede forretning. Ikke bøvl, bureaukrati og langstrakte sagsgange med myndighederne. Derfor bringer Socialdemokratiet tre konkrete forslag med ind i en kommende erhvervstrepart:
Fripas for nystartede virksomheder. Vi foreslår at indføre en ordning, hvor nye iværksættere får fripas for regler og krav, der står i vejen for vækst og udvikling, i de første år af virksomhedens levetid.
”One-stop-shop” for iværksættere. Vi foreslår at indføre en digitalt understøttet ”One-stop-shop” med én fælles indgang til det offentlige for iværksættere.
Fordobling af momsregistreringsgrænsen. Vi foreslår, at grænsen for hvornår man skal momsregistreres fordobles. Dermed skal man først momsregistreres, når omsætningen runder 100.000 kr. Det vil samtidig gavne de mindste virksomheder og foreninger. Forslaget koster 100 mio. kr.
3. Færre byrder for erhvervslivet: Udpegning af en ”forenklingsgeneral” Vi foreslår at udpege en ”forenklingsgeneral”, der får til opgave at reducere kompleksiteten i den regulering, som virksomhederne er underlagt. Lederen af et sådant forenklingsprojekt skal have bred erfaring fra erhvervslivet. Tiltaget skal følges op med en konkret målsætning om at reducere administrative byrder for danske virksomheder.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# Se om du får en fødevarecheck | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/foedevarecheck

Se om du får en fødevarecheck👇
Har du hjemmeboende børn under 18 år og modtager børne- og ungeydelse?
Ja
Nej
Var din indkomst i 2025 over grænsen (ca. 475.300 kr. efter AM-bidrag)?
Ja
Nej
Tilbage
Deler du børne- og ungeydelsen for dit yngste barn med barnets anden forælder?
Ja
Nej
Tilbage
Modtog du folkepension i november 2025, og har du en likvid formue under 350.000 kr.?
Ja
Nej
Tilbage
Var du i november 2025 enten udeboende SU-studerende, modtager af andre skole- og uddannelsesydelser, lærling på erhvervsuddannelse, under uddannelse til fængsels-/transportbetjent eller politibetjent/kadet (uden SU), i lønnet praktik med tidligere udeboende SU eller slutlån til samme uddannelse, eller militær elev som sergentelev, officerskadet eller på Hærens reaktionsstyrkeuddannelse?
Ja
Nej
Tilbage
Har du modtaget offentlig forsørgelse i november 2025?
Ja
Nej
Tilbage
Er du uden lovligt ophold i Danmark – dvs. ulovligt ophold og har en verserende udsendelsessag, tålt ophold eller udvist ved endelig dom – pr. 25. marts 2026?
Ja
Nej
Tilbage
Resultat
Start forfra
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder,
invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
*Vejledende beregninger


---

# Lilleskolen: Maksimalt 14 elever i de små klasser | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/lilleskolen

Lille­skolen
Maksimalt 14 elever i de små klasser
I mange børneliv står første skoledag som en helt særlig milepæl. Den dag glemmer de færreste børn og deres forældre – også selvom den ligger mange år tilbage.
Der er meget i folkeskolen, som fungerer godt. Dygtige lærere og skolepædagoger over hele landet sørger for, at langt de fleste børn lærer, trives og går trygge i skole. De lægger hver dag grundstenene til, at vores børn i alt overvejende grad klarer sig godt resten af livet. De danner den næste generation af samfundsborgere til hele, demokratiske mennesker. Som tager ansvar for sig selv og for fællesskabet.
Som et spejl af vores samfund er folkeskolen gået gennem en rivende udvikling de sidste 200 år. Fra brændeovnsopvarmede skolestuer uden vinduer med op til 50 elever og én lærer. Til den moderne folkeskole, vi kender i dag.
Også de sidste år har vi taget vigtige skridt for at styrke vores børns trivsel og læring. Vi har sikret kortere skoledage for de yngste og flere fysiske bøger i stedet for skærme. Sikret flere valgfag og faglokaler samt indført juniormesterlære for de ældste elever.
Alle børn har fortjent en god skolegang. Derfor vil Socialdemokratiet investere massivt i, at alle børn får en tryg skolestart.
Mette Frederiksen
Samtidig ser vi i disse år faresignaler: Mange børn oplever skolestarten som en brat overgang. Fra børnehavens mindre fællesskaber til større klasser med mere uro og færre voksne. Særligt i de mindste klasser er vold og udadreagerende adfærd taget til. Der er en stigende mistrivsel og flere børn med langvarigt skolefravær. Flere forstyrrelser og afbrydelser af undervisningen. Samtidig består alt for mange børn stadig ikke dansk og matematik.
Når vores samfund udvikler sig, og når vi bliver stadig rigere, skal folkeskolen følge med. Så den også i fremtiden kan danne og uddanne fremtidens generationer. For Socialdemokratiet er folkeskolen og skolestarten et naturligt sted at sætte massivt ind i den fortsatte udvikling af vores velfærdssamfund. For det er her, vores børn formes som robuste og kompetente mennesker med mod på livet. Derfor vil vi nu tage de næste store skridt for at sikre, at alle børn kommer godt fra start i fællesskabets folkeskole.
Vores vision for folkeskolen
Mindre klasser for de mindste
I Socialdemokratiet mener vi, at tiden er kommet til at sætte ambitiøst ind og styrke vores folkeskole. Vi vil sikre, at børn og unge fra starten har de bedst mulige rammer for trivsel, fællesskab og læring.
Læs udspillet
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo


---

# Mette Frederiksen til grønlænderne: Vi står sammen

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt/mette-frederiksen-til-groenlaenderne-vi-staar-sammen

Mette til Grønland: Vi står sammen
Statsminister Mette Frederiksens tale om den aktuelle situation i Grønland


---

# [PDF] pes-declaration_of_principles.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/uh1h2scm/pes-declaration_of_principles.pdf

PES Declaration of principles  
Adopted by the PES Council on 24  November 2011 
 
 
Socialism and Social Democracy ha ve a long and proud history of 
achievement. The welfare state, universal access to education and 
to health care, and the struggl e for fundamental rights have 
improved the lives of countless in dividuals and created more equal, 
just and secure societies. In the 21
st century, our movement 
continues to shape a better future for all.  
 
Freedom, equality, solidarity and justice are our fundamental 
values. These universal values belong together. Democracy is a 
prerequisite to their full expression. Combined, our values form our 
moral compass to build progressive societies in today’s world. 
These are societies in which individuals do not struggle against each 
other but work together for the benefit of all. These are thriving, 
trusting societies which take care of their environment now and as 
an investment for the future. These are societies in which each and 
every person is able to create the conditions for his or her 
emancipation.  
  
Our values are being challenged. People, money, goods, information 
and ideas travel incessantly. But the reality of deregulated 
globalization provokes a more fragmented sense of living. Market 
forces, driven by finance and greed, are annexing huge amounts of 
power from democratic control. These forces serve the interests of a 
privileged few. Conservatives and neo-liberals, have deepened 
economic, geographic and social in equalities, promoting a system 
of short-termism, easy profits and loose rules that has led to the 
worst crisis in modern times.  
 
We reject the politics of pessimism  that claim that nothing can be 
done. We reject the language of hate that makes people, and whole 
communities, scapegoats for the ills in societies. Instead, we work 
to build inclusive societies and a better future for all. We need a new 
progressive global agenda to enable  the fruits of globalization to 
benefit all. This is a matter of political choice and responsibility.
Our principles for action 
 
 
1. Democracy  must prevail in all areas of life to enable citizens to 
decide. Democracy must be pluralistic, transparent, truly 
representative of society’s diversity and enable everyone to 
participate, with an open public sphere, an independent media 
and free access to internet. Freedom of speech is fundamental 
to a democratic society. 
2. Strong public authorities  all along the democratic chain, from 
the local, regional and national levels, to the European level of 
government, are essential. Together, they preserve the public 
good, guarantee the common inte rest and promote justice and 
solidarity in society. Good governance, the rule of law, 
accountability and transparency ar e the pillars of strong public 
authorities.  
3. We want to shape the future so that people regain control over 
their lives. True freedom  means that people are active citizens, 
not passive consumers, empowe red to build societies which 
have a richness that goes beyond material wealth, so that each 
individual’s fulfillment is also part of a collective endeavour.  
4. Decent work  is the keystone in ensuring people are the 
architects of their future. Giving  back a real meaning, a real 
value and a real continuity to work  in life, is central to ensuring 
people’s emancipation and sense of pride. 
5. A society based on our values means a new economy that 
embodies them. Values-driven growth , means that 
environmental sustainability, human dignity and well being are 
fundamental to wealth creation. This new economy must foster 
social progress that raises living standards, secures homes and 
creates jobs. The public sector plays an essential role in this 
new economy. 
6. Our politics work to preserve the planet’s resources rather than 
exhaust them. Environmental sustainability  means that we 
safeguard nature for present and future generations, not only in 
European cities and countries but across the globe.   
 
 
 
 
7. Our renewed vision of solidarity is a joint investment in our 
common future. It means lasting justice and solidarity between 
generations . It means we preserve the planet, protect the 
elderly and invest in young peop le. Access to universal and free 
education is a cornerstone in ensuring our children and 
grandchildren have the means for emancipation. 
8. A strong and just society  is one that instills confidence and 
inspires trust. To guarantee this  trust and confidence, we must 
ensure that the wealth generated by all is shared fairly. This 
collective responsibility embodi es our conviction that we are 
stronger when we work together. It also reflects our 
determination to enable all people to live a dignified life, free of 
poverty. All members of society are entitled to protection from 
social risks in life. 
9. We foster a sense of belonging based on a confident inclusion of 
all and not the fearful exclusion of some. An open and inclusive 
society values the individual and embraces diversity . This 
means the same dignity, freedom and equal access to rights, 
education, culture and public services for all, regardless of sex, 
racial or ethnic origin, religion or belief, disability, sexual 
orientation, gender identity or ag e. In this society, religion is 
separated from the State. 
10. Building on the achievements of the feminist movement, we 
continue to fight for gender equality . This means that women 
and men equally share work, share power, share time and share 
roles, both in the public and in the private realms.  
11. Our shared pride in society guarantees our shared security
. A 
free, peaceful and just society is one in which people are safe as 
they go about their lives.  
12. International solidarity  means our political practice is always 
outward looking. Our solidarity goes beyond national borders. 
Ensuring long lasting prosperity, stability and above all, peace 
requires effective coordination in the international realm based 
on democracy, mutual respect and human rights.
To put our principles in to action in a world of  economic, social and 
cultural interconnection, new progressive politics linking local, 
regional, national and European levels are needed to regain 
democratic control. A comprehens ive approach to policy making 
that integrates all levels of governance is the guarantee to making 
each and every individual’s life more secure in the global, multi-
polar age. A progressive, democratic European Union, with solidarity 
between European people’s and countries,  reinforces democratic 
sovereignty on the national level on one side, and the international 
on the other. 
 
Our commitment to European integration transcends competition 
between countries  and reflects our determination to oppose the 
erosion of social rights. It embodi es our pledge to build a European 
Union with lasting common political, social and economic realities, 
not only provisional cooperation between governments. There can 
be no political decision making without democratic control, no 
economic Union without a social Un ion, and no social Union without 
a common budget to support investment  and reduce inequalities in 
the European Union. Alongside a political and economic European 
Union, an integrated Social Europe is crucial to improve the living 
conditions for citizens, in all countries indiscriminately. Our 
historical task is to work towards a progressive harmonization 
within a political Union, making it a tool for justice and 
emancipation. 
 
A political voice that is truly progressive is needed in Europe. 
Unified action by the socialist, social democratic, labour and 
democratic progressive movement in the European Union and 
throughout Europe, and in cooperatio n with our partners within civil 
society and trade unions is required. The Party of European 
Socialists embodies these principl es for action. Together, we will 
continue our political struggle in the European Union for progressive 
societies in the 21
st century.  
 
 
 
 
 
 
“Click 4 Progress” photo competition was organised in 2011 to illustrate the PES 
Declaration of principles with our everyday vision of progressive values. 20 photos 
were pre-selected by a jury of political & photographic professionals. The winning 
photo was chosen to appear on the front page of the Declaration of principles.   
 
Credits: Jek,  Aurore Belot, Mo Li, Gordon Co le, Laure Delcroix,   Sandrine Bertin, Roland 
Lengauer, Aleksander Glogowski, Clément Pinel,  Ambra Patarini, Illya Rozenbaum,   Denis 
Libeau,  Vasileios Filis, Donal Lyons,   Ci co,   Gopher, Flaviu Petean, Cedric Lambert, 
Alexandra Salmonbobek, Delavar Ajgeiy.


---

# Politikere

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere?m=1191

Politikere
Alle politikere Partiets ledelseGruppeledelsenMinistreOrdførereFolketingsmedlemmerFolketingskandidaterBorgmestreRegionsrådsformændEuropa-KommissionenEuropa-Parlamentet  Alle storkredse BornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjylland Søg efter politiker på navn, funktion eller område       Mogens Jensen Næstformand Gruppeledelsen
Tilforordnet
Ordførerskaber
Kulturordfører, idrætsordfører og medieordfører
Se mere om
Mogens Jensen
Vestjylland, Herning Syd
mogens.jensen@ft.dk Se mere    Anders Kronborg Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Skatteordfører og indfødsretordfører
Se mere om
Anders Kronborg
Sydjylland, Esbjerg
anders.kronborg@ft.dk Se mere    Anne Paulin Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Indenrigs- og kommunalordfører, boligordfører og ordfører for cirkulær økonomi
Se mere om
Anne Paulin
Vestjylland, Skive
anne.paulin@ft.dk Se mere    Benny Engelbrecht Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppesekretær
Ordførerskaber
Finansordfører
Se mere om
Benny Engelbrecht
Sydjylland, Sønderborg
benny.engelbrecht@ft.dk Se mere    Birgitte Vind Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Verdensmålsordfører og digitaliseringsordfører
Se mere om
Birgitte Vind
Sydjylland, Vejle Syd
birgitte.vind@ft.dk Se mere    Bjarne Laustsen Folketingsmedlem Ordførerskaber
Fiskeriordfører
Se mere om
Bjarne Laustsen
Nordjylland, Frederikshavn
bjarne.laustsen@ft.dk Se mere    Bjørn Brandenborg Folketingsmedlem Ordførerskaber
Retsordfører
Se mere om
Bjørn Brandenborg
Fyn, Svendborg
bjoern.brandenborg@ft.dk Se mere    Camilla Fabricius Folketingsmedlem Ordførerskaber
Socialordfører
Se mere om
Camilla Fabricius
Østjylland, Aarhus Vest
camilla.fabricius@ft.dk Se mere    Christian Rabjerg Madsen Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Politisk ordfører
Ordførerskaber
Politisk ordfører
Se mere om
Christian Rabjerg Madsen
Sydjylland, Kolding Syd
christian.rabjerg.madsen@ft.dk Se mere    Flemming Møller Mortensen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Udenrigs- og udviklingsordfører og Grønlandsordfører
Se mere om
Flemming Møller Mortensen
Nordjylland, Himmerland
sflmm@ft.dk Se mere    Frederik Vad Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Udlændinge- og integrationsordfører og pensionsordfører
Se mere om
Frederik Vad
Sjælland, Slagelse
frederik.vad@ft.dk  Se mere    Gunvor Wibroe Folketingsmedlem Ordførerskaber
Ligestillingsordfører, LGBTQ+ ordfører samt ordfører for frivillighed.
Se mere om
Gunvor Wibroe
Københavns omegn, Taastrup
gwibroe@gmail.com Se mere    Henrik Møller Folketingsmedlem Ordførerskaber
Europaordfører
Se mere om
Henrik Møller
Nordsjælland, Helsingør
henrik.moller@ft.dk Se mere    Ida Auken Folketingsmedlem Ordførerskaber
Grøn trepartsordfører, ordfører for hovedstad og byer og landbrugsordfører
Se mere om
Ida Auken
København, Slot
ida.auken@ft.dk Se mere    Jens Joel Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppenæstformand
Ordførerskaber
Beskæftigelsesordfører
Se mere om
Jens Joel
Østjylland, Aarhus Øst
jens.joel@ft.dk Se mere    Jesper Petersen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Klima-, energi- og forsyningsordfører
Se mere om
Jesper Petersen
Sydjylland, Haderslev
jesper.petersen@ft.dk Se mere    Karin Gaardsted Folketingsmedlem Ordførerskaber
Forbrugerordfører
Se mere om
Karin Gaardsted
Vestjylland, Viborg Vest kredsen
karin.gaardsted@ft.dk Se mere    Kasper Roug Folketingsmedlem Ordførerskaber
Beredskabs- og veteranordfører
Se mere om
Kasper Roug
Sjælland, Lolland
kasper.roug@ft.dk Se mere    Kim	Aas Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Kirkeordfører og ordfører for øer
Se mere om
Kim	Aas
Fyn, Faaborg-Ærø
kim.aas@ft.dk  Se mere    Lea Wermelin Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Sundhedsordfører og epidemiordfører
Se mere om
Lea Wermelin
Bornholm, Rønne
lea.wermelin@ft.dk Se mere    Malte Larsen Folketingsmedlem Ordførerskaber
Iværksætterordfører
Se mere om
Malte Larsen
Østjylland, Randers Nord
malte.larsen@ft.dk Se mere    Maria Durhuus Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Misbrugsordfører, ældreordfører og ordfører for §71-tilsynet
Se mere om
Maria Durhuus
Københavns omegn, Hvidovre
maria.durhuus@ft.dk Se mere    Matilde Powers Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Ordfører for gymnasie-, erhvervs- og voksenuddannelse, forebyggelsesordfører og ordfører for unges trivsel
Se mere om
Matilde Powers
Nordsjælland, Egedal
matilde.powers@ft.dk  Se mere    Mette Reissmann Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Erhvervsordfører
Se mere om
Mette Reissmann
København, Østerbro
mette.reissmann@ft.dk  Se mere    Morten Klessen Folketingsmedlem Ordførerskaber
Handicapordfører
Se mere om
Morten Klessen
Nordjylland, Aalborg Nord kredsen
Se mere    Per Husted Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Ordfører for innovation og kunstig intelligens, telekommunikationsordfører og Færøordfærer
Se mere om
Per Husted
Nordjylland, Mariagerfjord
Per.husted@ft.dk  Se mere    Rasmus Horn Langhoff Folketingsmedlem Gruppeledelsen
Gruppenæstformand
Ordførerskaber
Psykiatriordfører og ordfører for Udvalget til Valgs Prøvelse
Se mere om
Rasmus Horn Langhoff
Sjælland, Kalundborg-Odsherred
rasmus.langhoff@ft.dk Se mere    Sara Emil Baaring Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Børne- og skoleordfører
Se mere om
Sara Emil Baaring
Fyn, Assens
sara.baaring@ft.dk  Se mere    Simon Kollerup Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Forsvars- og hjemmeværnsordfører
Se mere om
Simon Kollerup
Nordjylland, Thisted
simon.kollerup@ft.dk Se mere    Tanja Larsson Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Turismeordfører og ordblindeordfører
Se mere om
Tanja Larsson
Sjælland, Faxe
tanja.larsson@ft.dk Se mere    Thomas Jensen Folketingsmedlem Ordførerskaber
Transportordfører
Se mere om
Thomas Jensen
Vestjylland, Silkeborg Syd
thomas.jensen@ft.dk Se mere    Thomas Monberg Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Medlem
Ordførerskaber
Miljøordfører, postordfører og ordfører vedr. etisk råd
Se mere om
Thomas Monberg
Østjylland, Horsens
thomas.monberg@ft.dk  Se mere    Thomas	Skriver Jensen Folketingsmedlem  Ordførerskaber
Fødevarerordfører
Se mere om
Thomas	Skriver Jensen
Fyn, Odense Syd
thomas.skriver@ft.dk  Se mere    Trine Bramsen Folketingsmedlem  Gruppeledelsen
Gruppenæstformand
Ordførerskaber
Uddannelses- og forskningsordfører og familieordfører
Se mere om
Trine Bramsen
Fyn, Odense Vest
trine.bramsen@ft.dk Se mere


---

# Organisation

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation

Organisation
Opbygning og partilov
Socialdemokratiets formål er at virke for de demokratiske, socialistiske idéers udbredelse og anerkendelse i henhold til partiets programmer og at fremme økonomiske, kulturelle og politiske interesser i overensstemmelse med idégrundlaget. Socialdemokratiet er en nonprofit organisation.
Enhver, som anerkender Socialdemokratiets principprogram, og som vil tilslutte sig partiloven, kan optages som medlem af Socialdemokratiet.
Som medlem af Socialdemokratiet er man som hovedregel tilsluttet en partiforening. Man kan frit vælge hvilken forening, man vil tilsluttes. Typisk er man medlem der, hvor man bor.
Som medlem af Socialdemokratiet og tilsluttet en partiforening har man efter seks ugers medlemskab ret til:
At deltage i valg af kandidater til organisatoriske tillidshverv på opstillingsmøder og gennem urafstemninger (hvis man er fyldt 13 år)
At stille op til organisatoriske tillidsposter (hvis man er fyldt 13 år)
At deltage i opstilling og valg af kandidater til politiske tillidshverv på opstillingsmøder og gennem urafstemninger (hvis man er fyldt 13 år), dog med de begrænsninger, at man ikke kan være med til at opstille kandidater, som man pga. folkeregisteradresse ikke kan stemme på. For danske statsborgere bosiddende i udlandet følges valgloven.
At søge opstilling til politiske valg til kommunalbestyrelser, regionsråd, Folketinget, Europa-Parlamentet og andre nærdemokratiske råd efter et års medlemskab. Reglen om et års medlemskab tæller fra den dag, opstillingsvalget i den kompetente forsamling finder sted. Dog kan der gives dispensation ved generalforsamlinger for perioden ud over de første seks ugers medlemskab.
Se vores partilov her
Lokalafdelinger
PartiforeningVi har ca. 200 partiforeninger. Partiforeningerne er grundorganisationen, og det er her, man er medlem af partiet. De lokale og de frivillige er fundamentet for Socialdemokratiet.
KommuneDette led i vores organisation opstiller kandidater til kommunalbestyrelserne.
KredsDette led i vores organisation opstiller folketingskandidater.
RegionSocialdemokratiets regioner opstiller kandidater til regionsrådene.
Find din lokalafdeling her
Årsmøde og kongresKongressen er partiets lovgivende og i alle forhold øverste myndighed. Der holdes kongres hvert fjerde år. Her vælges partiets formand, to næstformænd og partisekretæren. Derudover behandler kongressen partiloven, ligesom der kan vedtages programmer og udtalelser på baggrund af indstillinger fra hovedbestyrelsen og forslag fra organisationen. Årsmøde afholdes i år, hvor der ikke er kongres.
Partiets ledelseSocialdemokratiets ledelse består af en formand, to næstformænd og en partisekretær. Blandt formand og næstformænd skal begge køn være repræsenteret. Blandt de to næstformænd skal der mindst være en, der ikke er folketingsmedlem eller medlem af Europa-Parlamentet. Partiets ledelse vælges af kongressen.
Se medlemmerne af ledelsen
HovedbestyrelsenMellem kongresserne er det Socialdemokratiets hovedbestyrelse, der er ansvarlig for partiets politiske og organisatoriske udvikling og virksomhed.
Hovedbestyrelsen består af den kongresvalgte ledelse, regionsformændene samt regionalt valgte medlemmer, en række politikere samt en repræsentant fra DSU.
Se hovedbestyrelsens medlemmer
NetværkSocialdemokratiets hovedbestyrelse har nedsat en række netværk. Netværkene arbejder for at mobilisere partiets medlemmer, skabe aktivisme og skabe debat, der rækker ud i organisationen blandt medlemmerne.
Du kan læse mere om netværkene her


---

# Medarbejdere i Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere

Medarbejdere
AIA
Partikontoret
Europa-Parlamentet


---

# Socialdemokratiets internationale projekter

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/internationalt-arbejde/internationale-projekter

Internationale projekter
Globalt Samarbejde
Socialdemokratiet har siden 2011 været engageret i udviklingen af globale samarbejdsprojekter finansieret gennem DIPD. Det globale projektsamarbejde bidrager til at styrke vores søsterpartier og støtte deres arbejde for en demokratisk udvikling. Projekterne gennemføres i samarbejde med samarbejdspartnere i udviklingslandene, der deler Socialdemokratiets værdier om social velfærd, lighed, inklusion og udvikling af flerparti demokrati. Du kan læse mere om vores projekter på siderne herunder.
Projekterne har en ting til fælles: De kan ikke lade sig gøre uden stærke frivillige kræfter. Igennem de sidste mange år har frivillige socialdemokrater været med til at gøre en forskel ude i verden.
Har du lyst til at være frivillig i vores internationale projekter? Så tøv ikke med at kontakte vores internationale konsulent Annette Larsen, annette.larsen@ft.dk eller 61624492
Rødt-grønt samarbejde i Mongoliet og Filippinerne
Socialdemokratiet og SF har i samarbejde et rødt-grønt projekt i Mongoliet og Filippinerne. Projektet vil bidrage til at styrke og udbygge det politiske partisamarbejde på den grønne og sociale dagsorden. Det sker bl.a. ved at udvikle fælles politikker om grøn udvikling, beskyttelse af miljøet samt forbedring af velfærd og levevilkår.
Projektet udspringer af et ønske om at bidrage til løsninger på de lokale klimaudfordringer og den sociale ulighed for marginaliserede grupper i begge lande. Projektet koordineres gennem SocDem Asia.
Har du lyst til at styrke og udbygge det politiske partisamarbejde på den grønne og sociale dagsorden i Mongoliet og Filippinerne, kan du kontakte vores internationale konsulent.
Et levende lokaldemokrati i Kenya
I Kenya samarbejder vi med Venstre, de Konservative og SF om at styrke det lokale demokrati. Vi er nemlig helt enige om, at et velfungerende demokrati starter og slutter ude hos den enkelte borger. Derfor arbejder vi benhårdt for at styrke de politiske partier i Kenya og det lokale nærdemokrati i fire udvalgte regioner. Det gør vi blandt andet ved af understøtte udvikling af stærke lokalafdelinger, som har fokus på lokale behov for udvikling og ved at støtte det kenyanske folkemøde, som hvert år er en anledning til at borgere og politikere kan diskutere politik, demokrati og menneskerettigheder.
Har du gode erfaringer med lokaldemokratiet, og har du lyst til at dele dem og være med til at styrke de politiske partier i Kenya? Så hører vi meget gerne fra dig.
Bæredygtig, socialdemokratisk udvikling i Asien
I Sydøstasien har demokratiet svære kår. Derfor arbejder organisationen Social Democracy in Asia (Socdem Asia) på at styrke de socialdemokratiske partier i 11 forskellige sydøstasiatiske lande. Det hjælper vi dem med ved at understøtte deres arbejde med udvikling af bæredygtig, socialdemokratisk politik med fokus på social velfærd, grøn omstilling og større opmærksomhed på FN's verdensmål.
Frem mod 2025 fokuserer vi særligt på de socialdemokratiske partier i Thailand, Malaysia, Østtimor og Filippinerne. Sammen med Socdem Asia og de nationale partier arbejder vi på at udvikle bæredygtig politik og skabe opbakning til socialdemokratiske velfærdsstater. Det gør vi både gennem erfaringsudveksling, studieture, politikudvikling og fokus på FN's verdensmål og ved at trække på den store viden om velfærdspolitik, som danske politikere og eksperter ligger inde med.
Har du gode ideer eller lyst til at være med til at styrke de socialdemokratiske projekter i Sydøstasien, så kontakt endelig vores internationale konsulent.
Fra sort kul til grøn energi i Bosnien-Hercegovina
Kul er stadig helt afgørende for energisektoren i Bosnien-Hercegovina. Men det vil vores socialdemokratiske søsterparti gerne lave om på. Derfor kigger de mod Danmark og de erfaringer, vi har med at omstille vores energi – blandt andet gennem sol og vind. Sammen forsøger vi at skabe rammerne for, at politikerne og eksperter i Bosnien-Hercegovina kan udvikle en ny strategi for omstillingen fra kul til vedvarende energi.
Det gør vi blandt andet med kyndig ekspertise fra danske politikere og interesseorganisationer.
Kontakt vores internationale konsulent, hvis du vil bidrage til dette projekt.
Kvinder i lokalpolitik
Sammen med Enhedslisten, SF, Radikale Venstre, Venstre og de Konservative har vi udviklet et globalt projekt med fokus på at øge kvinders deltagelse i lokalpolitik.
Projektet fokuserer på erfaringsudveksling og på gensidig udvikling. Socialdemokratiet støtter politiske partier i Nepal, Filippinerne, Thailand og Malaysia i at udvikle og implementere nye strategier og metoder til at fremme kvinders indflydelse og repræsentation i lokal politik.
Har du lyst til at være med til at fremme kvinders deltagelse i lokalpolitik? Så kontakt vores internationale konsulent.
Styrke unge politikeres indflydelse i Nordmakedonien
I Nordmakedonien arbejder vi sammen med vores socialdemokratiske søsterparti, Social Democratic Union of Macedonia (SDUM) og deres ungdomsafdeling Social Democratic Youth of Macedonia (SDYM), for at styrke de unges stemme og indflydelse i politik. Unge er ofte underrepræsenterede i de politiske beslutningsprocesser, og derfor støtter vi et projekt, der skal give dem de rette redskaber, netværk og muligheder for at deltage aktivt og gøre deres indflydelse gældende i partiet.
Gennem målrettet træning, mentorforløb og kapacitetsopbyggende workshops hjælper vi unge i SDYM med at udvikle deres kompetencer inden for politisk udvikling, debat, interessevaretagelse og alliancedannelse.
Har du lyst til at være med til at styrke unges indflydelse i politik? Så kontakt endelig vores internationale konsulent.
Fotos der fremgår på siden er taget af vores partnere, Bent Nicolaisen, m. fl.
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# [PDF] samvaerspolitik-okt-2021.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/fzvhhcmb/samvaerspolitik-okt-2021.pdf

1
SOCIALDEMOKRATIETS  
SAMV ÆRSPOLITIK
2
Socialdemokratiet skal være et parti og en 
organisation med plads til alle. Et fællesskab, 
hvor alle skal føle sig velkomne, være trygge 
og mødes med gensidig respekt. Der skal være 
plads til den enkelte uanset køn, seksualitet, 
kønsidentitet, etnicitet, religiøs overbevisning 
mv. Vores udgangspunkt er, at alle mennesker 
er unikke, tænkende og reflekterende 
mennesker. Alle skal behandles ligeværdigt. 
V
ores grundlæggende politiske værdier om frihed, lighed 
og solidaritet skal også være bærende internt i partiet 
og organisationen og i vores måde at omgås hinanden. 
I Socialdemokratiet stræber vi efter en kultur, hvor alle bliver 
hørt, set og involveret. 
Som politisk parti skal vi kunne rumme forskelligheder, 
uenigheder og en politisk debat med højt til loftet, hvilket 
forudsætter en helt grundlæggende tryghed. Vi skal sammen 
skabe et trygt miljø, hvor krænkende adfærd (chikane, mob-
ning, seksuel chikane, homo-, bi- og transfobi og alle former 
for diskrimination) ikke finder sted, og hvor der bliver handlet, 
hvis det alligevel forekommer  
Formålet med samværspolitikken er at udtrykke, hvilken kultur 
der skal være bærende i Socialdemokratiet samt hvilket ansvar 
man har som leder i Socialdemokratiet.
3
Socialdemokratiets samværspolitik består af:
1. Lederkodeks; der beskriver det særlige ansvar, der 
påhviler tillids- og folkevalgte.
2. Adfærd i Socialdemokratiet; der beskriver, hvilken adfærd 
der ønskes.
3. Kursus- og aktivitetspolitik; der beskriver særlige regler og 
opmærksomhedspunkter for arrangementer i partiet. 
4. Uddannelse af ledere og undervisere; der beskriver, 
hvordan partiets tillids- og folkevalgte uddannes ift. det 
særlige ansvar, der påhviler disse. 
Samværspolitikken gælder for alle medlemmer af Socialdemo-
kratiet, men er særligt henvendt til ledere i partiet. Ved ledere 
forstås alle partiets tillidsvalgte og folkevalgte. 
1. LEDERKODEKS
Alle har et ansvar for, hvilken kultur der udvikles i organisati-
onen, men som leder har man et særskilt ansvar. Som ledere 
i Socialdemokratiet forstås alle, som besidder et tillidshverv. 
Ledere i Socialdemokratiet er kulturbærere og afgørende 
medskabere af et trygt og tillidsfuldt fællesskab. 
Som ledere skal vi gå forrest i løsningen af en af vores ker-
neopgaver: Socialdemokratiet skal være det politiske parti 
i Danmark, der har den stærkeste medlemsorganisation. 
Altid med tryghed og tillid som udgangspunkt. Vi er en med-
lemsorganisation, der har til formål at udvikle politik, vælge 
repræsentanter for politikken og føre valgkampe for at få gen-
nemført politikken. Det gælder til kommunerne, regionerne, 
Folketinget og Europa-Parlamentet. Det forudsætter også, at 
ledere i alle led har fokus på at sikre ligeværdige relationer og
4
et godt, tillidsfuldt og trygt internt liv i organisationen. 
Det socialdemokratiske lederskab skal være:
Demokratisk: Alle skal kunne komme til orde. En leder skal 
være imødekommende overfor nye idéer og forslag og be-
handle alle ligeværdigt.  
Visionært: En leder skal understøtte en kultur, hvor med-
lemmer har lyst til at engagere sig og udvikle sig – og måske 
opstille til organisatoriske eller politiske poster i partiet.
Trygt: En leder skal sikre et godt samvær i organisationen, 
hvor der er plads til forskellighed og altid er ligeværd. En leder 
skal tage sig godt af alle medlemmer – nye som gamle. En 
leder skal sikre en sober og professionel omgangstone. Det 
gælder også den digitale omgangstone. Krænkende adfærd 
tolereres ikke. En leder er forpligtet til at tage henvendelser 
om krænkende adfærd alvorligt og handle på disse.
Professionelt: En leder skal være en god ambassadør for 
Socialdemokratiet – både internt og eksternt. En leder skal 
frigøre sig fra egne evt. stereotype forestillinger og agere 
nøgternt. Uenigheder skal håndteres respektfuldt og sagligt. 
Som leder går man forrest og agerer loyalt overfor det social-
demokratiske lederkodeks.
Efter valg til en tillidspost er det obligatorisk at deltage i onli-
netræning om bl.a. kultur, ligestilling, ledelse og magtforhold 
(se mere under punkt 4).
5
2. ADFÆRD I SOCIALDEMOKRATIET
Socialdemokratiets medlemmer og ledere yder et stort bidrag 
til Socialdemokratiet og til, at partiet lever op til vælgernes 
tillid. Det gør sig gældende i både ord og handling. Adfærden 
både mellem medlemmer og udadtil skal være præget af 
ordentlighed, anstændighed og respekt. 
Krænkende adfærd tolereres ikke, uanset på hvilket organisa-
torisk niveau det finder sted i Socialdemokratiet, og der skal 
altid blive handlet på henvendelser vedrørende krænkende 
adfærd. Det gælder på ethvert tidspunkt både i hverdagen og 
ved festlige lejligheder. Alkohol er aldrig en undskyldning for 
krænkende adfærd. 
Alle medlemmer har ret og opfordres til at sige fra, hvis 
deres grænser overtrædes. Det gælder både, hvis man selv 
krænkes eller hvis man er vidne til, at andre bliver krænkede. 
Krænkende adfærd sanktioneres proportionelt (se retnings-
linjer mod krænkende adfærd herunder chikane og seksuel 
chikane). 
3. KURSUS- OG AKTIVITETSPOLITIK 
Alle medlemmer skal føle sig trygge og velkomne til Social-
demokratiets aktiviteter og arrangementer, hvad enten de er 
lokalt, regionalt eller centralt arrangerede og foregår fysisk 
eller online. Arrangører, ledere og undervisere har en særlig 
forpligtelse til at sikre dette. 
Alle undervisere og ledere i Socialdemokratiet skal derfor 
uddannes i samværspolitik, herunder også håndtering af 
krænkende adfærd, ledelse af frivillige, magtforhold, ligestil-
6
ling, ligeværdige relationer, konflikthåndtering m.m. (se mere 
under punkt 4).
Kurser og aktiviteter i Socialdemokratiet er oftest henvendt til 
voksne. Man skal være minimum 13 år for at kunne deltage 
i aktiviteter i Socialdemokratiet uden ledsagelse af en egen 
udpeget ansvarlig person over 15 år. Såfremt en lokal organi-
sation har tilknyttet et medlem under 15 år, og vedkommende 
deltager fast i aktiviteter mere end to gange om måneden, skal 
der udpeges en ansvarlig person, som også er til stede hver 
gang. Der skal indhentes børneattest på vedkommende. Hvis 
et medlem under 15 år deltager fast i en afgrænset periode, 
f.eks. i en kampagne eller i en valgkamp, skal der ligeledes 
tilknyttes en ansvarlig person, og der skal indhentes børneat-
test på vedkommende. Hvis medlemmet ledsages af en egen 
udpeget person over 15 år, behøver der ikke indhentes børne-
attest. Medlemmer under 15 år kan ikke deltage i aktiviteter i 
Socialdemokratiet, hvor der er overnatning, uden ledsagelse af 
en egen udpeget ansvarlig person. 
4. UDDANNELSE AF  
LEDERE OG UNDERVISERE
Ledere i Socialdemokratiet og undervisere til nationale akti-
viteter kan ofte være dem, som håndterer sager på stedet ift. 
krænkende adfærd. Derfor er det vigtigt kontinuerligt at give 
ledere og undervisere redskaber og værktøjer til at kunne 
håndtere forskellige komplekse situationer og udfordringer, 
som kan opstå i et stort og bredtfavnende parti. 
Derfor vil alle nyvalgte bestyrelsesmedlemmer hvert forår 
gennemgå et online træningsforløb. Alle nyvalgte efter valg til
7
Folketinget og Europa-Parlamentet samt efter kommunal- og 
regionsrådsvalg vil også gennemgå samme online træningsfor-
løb. Deltagelse i det online træningsforløb er obligatorisk. 
Træningsforløbet vil bl.a. omhandle:
  Organisationskultur
  Håndtering af krænkende adfærd herunder chikane, 
seksuel chikane, mobning og diskrimination
  Ledelse af frivillige
  Ligestilling og styrken ved mangfoldighed
  Magtforhold og ligeværdige relationer
  Konflikthåndtering
Udvalgte punkter vil også blive gennemgået på det månedlige 
onlinemøde for nye formænd, ligesom de tages op i andre 
kursussammenhænge i partiet. 
Alle formænd og undervisere skal uddannes i håndtering af 
sager ift. krænkende adfærd, og der stilles vejledninger til 
rådighed for håndtering af sager indeholdende bl.a. spør-
geguide, håndtering af anonymitet og fortrolighed samt evt. 
efterværn til de involverede parter. Ligeledes vil alle ledere og 
undervisere en gang årligt modtage online opmærksomheds-
træning ift. krænkende adfærd. 
Samværspolitikken evalueres af Hovedbestyrelsen årligt 
senest ved udgangen af fjerde kvartal, hvorefter den vide-
reformidles til alle tillidsvalgte, folkevalgte og undervisere. 
Ligeledes modtager nyvalgte tillidsvalgte og folkevalgte sam-
værspolitikken. 
Vedtaget i Hovedbestyrelsen, februar 2021
8


---

# Retningslinjer mod krænkende adfærd

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/samvaerspolitik/retningslinjer-mod-kraenkende-adfaerd

Retningslinjer mod krænkende adfærd, herunder chikane og seksuel chikane
Socialdemokratiet er et fællesskab, hvor der er plads til alle, og hvor alle skal føle sig trygge.
Socialdemokratiet og partiets repræsentanter skal gå forrest og sikre godt samvær og aktivt modvirke krænkende adfærd. Partiets folkevalgte, tillidsvalgte og politisk udpegede personer har en særlig forpligtelse for dette.
Som et led i dette har Socialdemokratiet etableret en uafhængig ordning med advokatfirmaet Norrbom Vinding, hvor man kan henvende sig, hvis man er vidende om eller selv er blevet udsat for krænkende adfærd.
Ordningen omfatter folkevalgte, tillidsvalgte og politisk udpegede personer.
Henvendelser skal ske til security@norrbomvinding.com eller via telefonnummer +45 61 22 37 23.
Retningslinjerne er vedtaget af hovedbestyrelsen i september 2020 og senest revidere i december 2022.
Retningslinjerne findes her.
Databeskyttelsespolitik for Socialdemokratiets advokatordning findes her.


---

# Socialdemokratiet | Moderation af sociale medier

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/moderation-af-sociale-medier

Moderation af sociale medier
Her kan du læse vores retningslinjer om, hvordan vi håndterer kommentarer på sociale medier.
På vores sociale mediekanaler værdsætter vi dialog, og vi reagerer på spørgsmål og kommentarer i det omfang, vi kan. Vi kommenterer som udgangspunkt ikke på enkeltsager som eksempelvis domstolsafgørelser, myndighedsafgørelser eller forhold vedrørende borgeres privatøkonomi.
Det er vigtigt for os, at alle føler sig velkommen til at kommentere og deltage i debatten på vores sociale medier. Derfor tager vi aktivt ansvar for, at diskussionerne i kommentarfeltet holdes i en god tone.
Ordensregler
Kommentarer skal skrives i en ordentlig tone og et respektfuldt sprog.
Vis respekt for alle du skriver om og med.
Upassende og nedladende kommentarer er ikke tilladt.
Diskriminerende kommentarer med eksempelvis racistisk, antisemitisk, sexistisk og homofobisk indhold er ikke tilladt.
Hadefulde, hånende og stødende kommentarer er ikke tilladt.
Personlige angreb, latterliggørelse og chikane er ikke tilladt.
Falsk, ukorrekt og indlysende fejlagtig information er ikke tilladt.
Kommentarer og links med svindel og phishing er ikke tilladt.
Personer, der bryder ovenstående ordensregler, eller som opfordrer andre til at gøre det, får ud fra en konkret vurdering deres kommentarer fjernet eller skjult. Sker det flere gange kan en profil blive blokeret fra siden. Trusler og chikane bliver meldt til politiet.
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Arbejdsmarked | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/arbejdsmarked

Arbejds­marked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Socialdemokratiet ønsker et moderne dansk arbejdsmarked med ordentlige løn- og arbejdsvilkår, et solidt økonomisk sikkerhedsnet og stærke virksomheder, der kan konkurrere i en globaliseret verden. Det er forudsætningerne for, at vi også i fremtiden er et rigt, trygt og lige land.
Arbejdsmarkedet er under hastig forandring. Den grønne omstilling, den teknologiske udvikling og globaliseringen ændrer virksomhedernes behov og stiller nye krav til arbejdsstyrkens kompetencer. Derfor skal vi sikre flere hænder og hoveder på arbejdsmarkedet, samtidig med at vi skaber større tryghed for den enkelte.
At have et arbejde gavner både den enkelte og samfundet. Men det skal samtidig understøttes af et solidarisk sikkerhedsnet, der griber dem, der i en periode mister deres arbejde. Vi vil fortsat kæmpe for gode jobs med ordentlige løn- og arbejdsvilkår og sikre opbakningen til det organiserede arbejdsmarked. Det er essensen af en stærk samfundsmodel.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Et stærkt arbejdsfællesskab i en robust dansk økonomi
Dansk økonomi står enormt stærkt i disse år. Mere end 3 millioner lønmodtagere er i beskæftigelse. Arbejdsløsheden er rekordlav, og andelen af ikke-vestlige indvandrere, der er i arbejde, er på sit højeste. Det betyder konkret, at der er flere hjem i Danmark, hvor vækkeuret ringer om morgenen. Hvor børnene ser far og mor gå på arbejde. Hvor flere mærker den selvtillid og værdighed, der følger med, når man kan forsørge sig selv og sine.
Det er enormt positivt og resultatet af, at Danmark håndterede corona-pandemien bedre end de fleste lande i verden og gennem en årrække har ført en ansvarlig økonomisk politik.
Samtidig er det en mulighed for at få endnu flere med i arbejdsfællesskabet, når virksomheder efterspørger mere arbejdskraft. Vi har allerede gjort meget, men vi skal fortsat udvikle vores arbejdsmarked, så flest muligt, der kan og vil, kan komme i arbejde.
Det gælder vores seniorer, hvor vi allerede har fjernet barrierer og gjort det mere attraktivt at arbejde. Resultatet er en kæmpe stigning i seniorer, som i dag er en del af arbejdsmarkedet. Det er enormt glædeligt og et område, hvor vi skal gøre mere.
Det handler også om gruppen af unge, som hverken er i uddannelse eller arbejde, og som måske har ondt i livet. Til dem har vi afsat 2,3 mia. kr. over 10 år og afgivet et ungeløfte om, at vi de kommende år vil forsøge at finde nye veje. For alle har brug for at mærke, at der er behov for én, og at det gør en forskel, når vi gør os umage.
Og det handler også mennesker med anden etnisk herkomst end dansk. For alt for mange indvandrere, især kvinder med ikke-vestlig baggrund, er ikke en del af det danske arbejdsmarked. Med arbejdspligten insisterer vi nu på, at alle der kan, også skal arbejde og forsørge sig selv. Det er både rimeligt for samfundetog værdigt for den enkelte.
En del af de gode beskæftigelsestal kommer i disse år også fra udenlandsk arbejdskraft. Det bidrager positivt til økonomien, men vi må heller ikke være blinde for de sociale skyggesider. Det er afgørende for Socialdemokratiet, at udenlandsk arbejdskraft altid kommer hertil på ordnede vilkår og i udgangspunktet kun er her, så længe vi har lav ledighed i Danmark. For antallet betyder noget – for vores arbejdsmarked, vores lokalmiljøer, og de konkrete arbejdspladser.
Mere værdigt beskæftigelsessystem
Danmark er blandt de lande, der bruger allerflest penge på beskæftigelsesindsatsen, og gennem tiden er der fyldt på med nye regler og mere kontrol, som har gjort systemet både bureaukratisk, dyrt og uværdigt.
Samtidig har op mod en fjerdedel af de ledige en oplevelse af, at de ikke får en værdig indsats, når de er kontakt med beskæftigelsessystemet. Det er ikke holdbart, at vores beskæftigelsessystem tvinger folk igennem forløb, de ikke har brug for, eller som ikke passer til deres behov, og som i værste fald risikerer at skubbe dem længere væk fra et job.
Derfor har vi gennemført en historisk forenkling af vores beskæftigelsessystem med den nye beskæftigelsesreform. Vi reducerer antallet af obligatoriske samtaler, fjerner en masse proceskrav og særregler og gør det muligt at undtage mange ledige fra den kommunale indsats, hvis de alligevel godt kan selv. Og for dem længere væk fra arbejdsmarkedet nedbringer vi antallet af sanktioner markant og gør det muligt at holde ”pauser” fra den aktive jobindsats, når den enkeltes situation tilsiger det.
Det skal skabe et bedre og mere værdigt system, hvor kommunerne får større frihed til at give den indsats, der er bedst for den ledige og passer til deres behov. Ideen er, at vi skal bruge færre penge på bureaukrati og regler og fokusere ressourcerne på det, det handler om: at folk, der kan, skal hjælpes i arbejde. Det er godt for den enkelte, og det er godt for vores samfund.
Det har vi gjort
Afbureaukratiseret og forenklet vores beskæftigelsessystem, bl.a. fjernet proceskrav, særregler og krav om opfølgning hos kommunen. Det betyder 500.000 færre samtaler, og at op mod 70.000 sygemeldte flyttes helt ud af beskæftigelsesindsatsen.
Indført ID-kort på større bygge- og anlægsprojekter, så myndighederne får bedre mulighed for at kontrollere, at arbejdet foregår på lovlig vis og under ordnede forhold.
Afgivet et ungeløfte for de 43.000 unge uden uddannelse eller beskæftigelse, hvor vi forpligter kommuner, foreninger, virksomheder og andre aktører på sammen at finde nye løsninger, så alle får en plads i fællesskabet.
Indført arbejdspligt for personer, som ikke opfylder opholdskravet og beskæftigelseskravet i kontanthjælpssystemet, sådan at alle udlændinge, der kan, skal arbejde og forsørge sig selv.
Indført en ny overenskomstbaseret ordning for udenlandsk arbejdskraft, der den danske arbejdsmarkedsmodel og sikrer, at arbejdskraften kommer hertil på danske løn- og arbejdsvilkår.
Prioriteret 1,3 mia. kr. over fire år til en arbejdsmiljøaftale, der skal sikre et sikkert og sundt arbejdsmarked for alle.
Gjort det mere attraktivt at fortsætte med at arbejde som senior, bl.a. ved at fjerne modregningen for arbejdsindkomst i egen og partners folkepension og aftalt en forhøjelse af den skattefri seniorpræmie og et ekstra beskæftigelsesfradrag for seniorer.
Styrket kompensationsgraden og sikkerhedsnettet i den danske model ved at hæve dagpengene til maks. 23.000 kroner om måneden i de første tre måneder.
Apropos...
Dagtilbud og folkeskole
Det fælles fundament for gode børne- og ungeliv
Se mere
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Se mere
Pension
Vi ønsker et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Boligpolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/boligpolitik

Bolig­politik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Alle skal have råd og adgang til et godt sted at bo, uanset hvor man befinder sig i Danmark. For Danmark er for lille et land til store forskelle. Derfor er det også afgørende for Socialdemokratiet, at vi har en boligpolitik, der tager hånd om alle dele af Danmark.
Blandede storbyer
En af Socialdemokratiets vigtigste prioriteter er, at almindelige lønmodtagere fortsat skal have råd til at bo i de største byer. Vores samfundsmodel bygger på et stærkt fællesskab, som styrkes, når vi bor blandet på tværs af etniske, sociale og økonomiske skel.
Boligpriserne stiger i de største byer, hvor danskere med almindelige indkomster derfor har svært ved at finde et sted, de har råd til at bo. Særligt hvis man er yngre og ikke har en stor friværdi eller opsparing i bagagen, kan det være vanskeligt at komme ind på boligmarkedet i de store byer.
Det er ødelæggende for en velfærdsstat som Danmark, da forudsætningen for vores samfundsmodel er en stærk sammenhængskraft blandt alle danskere, hvor advokatens børn mødes med kontanthjælpsmodtagerens børn på legepladsen og i skolen, og hvor danskere i al almindelighed mødes på tværs af social baggrund, indkomst og etnicitet i opgangen, i Netto og til forældremøder.
Det er ikke mindst en udfordring i København, hvor det efterhånden særligt er dem med høje indkomster og store formuer, der har mulighed for at bosætte sig.
Vi har et mål om, at København og andre større byer herhjemme skal være blandede byer med plads til alle. København og andre større danske byer må aldrig blive som London eller New York, hvor det kun er de rigeste, der har råd til at bo.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Levende landdistrikter
Selvom boligpriserne generelt er lavere i landdistrikterne, kan det alligevel være svært at få lov at købe ens drømmehus. Måske fordi banken er bange for, hvad huset kan sælges videre for. Eller bare fordi huset ligger, hvor det gør.
Det er grundlæggende urimeligt, hvis det er dit postnummer, som afgør, om du kan låne til drømmeboligen, hvis man ellers har en sund økonomi.
I mange år har vi hørt, at affolkningen i yderområderne var en nærmest naturgiven udvikling, som der ikke kunne gøres noget ved. Det tror vi ikke på i Socialdemokratiet. Vi skal sikre bedre muligheder i landdistrikterne og på den måde skabe et Danmark i balance, også på boligområdet.
Det er afgørende for sammenhængskraften og fællesskabet på tværs af landet, at der er vækst og udvikling i hele landet. Og forudsætningen for det er, at almindelige mennesker kan få lov til at købe en bolig og har et godt sted at bo.
Det har vi gjort
Etableret en fond, der skal fremme byggeriet af almene boliger med fem mia. kr. frem mod 2031.
Sikret et stop for kortsigtede boligspekulanter, der opkøber ejendomme og fordobler huslejen på private lejeboliger med Blackstone-indgrebet.
Gennemført en række initiativer, som forbedrer vilkårene for at leve uden for de store byer – blandt andet oprettet skattecentre, nye uddannelser og nærpolitistationer.
Prioriteret mere end 600 mio. kr. ekstra til landsbyfornyelse og nedrivning af boliger i landdistrikterne for at sikre, at vores landdistrikter forbliver smukke og velholdte steder at bo.
Indført et midlertidigt loft over huslejestigninger for lejeboliger, da priserne i steg allermest på grund af krigen i Ukraine, for at give ro i maven hos de mange danskere, der bor i lejemål landet over, mens vi fik styr på inflationen.
Åbnet for at bygge billige boliger på Christiania, hvor danskere med helt almindelige indkomster får mulighed for at bo i hjertet af København. Samlet set vil der blive opført 15.000 kvm. almene boliger.
Apropos...
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Dagtilbud og folkeskole
Det fælles fundament for gode børne- og ungeliv
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Dagtilbud og folkeskole | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/dagtilbud-og-folkeskole

Dag­tilbud og folke­skole
Alle børn og unge skal trygt fra start
Når børn begynder i folkeskolen, skal rammerne understøtte livsmod, nysgerrighed og lyst til fordybelse. Meget fungerer godt i dag. Dygtige lærere og skolepædagoger over hele landet sikrer, at langt de fleste børn lærer, trives og føler sig trygge. De lægger hver dag grunden til, at vores børn klarer sig godt senere i livet, og de danner næste generation til ansvarlige, demokratiske samfundsborgere.
Vi ser desværre tydelige faresignaler. Mange børn oplever skolestarten som en brat overgang – fra børnehavens mindre fællesskaber til større klasser med mere uro og færre voksne. Særligt i de yngste klasser er vold og udadreagerende adfærd taget til. Mistrivslen stiger, og flere børn har langvarigt skolefravær. Undervisningen præges oftere af forstyrrelser, og alt for mange består fortsat ikke dansk og matematik.
I Socialdemokratiet har vi en vision om en stærkere folkeskole. Børn og unge skal fra første skoledag møde rammer, der understøtter trivsel, fællesskab og læring. Det begynder med en tryg start på skolelivet og fortsætter med stærke faglige og sociale fællesskaber gennem hele skoleforløbet. Med vores folkeskoleudspil om en “Lilleskole” i de mindste klasser vil vi lave en markant investering i folkeskolen og tage næste skridt for at sikre, at alle børn får den bedst mulige start. Læs mere om Lilleskolen.
Fordi vores fælles folkeskole skal være det oplagte førstevalg for alle forældre og børn i Danmark. For det er helt afgørende for vores fælles samfund, at vores børn går på den lokale skole og mødes på tværs af sociale lag og kulturelle baggrunde.
Socialdemokratiet tror samtidig på, at foreninger og fritidsjob kan bidrage til, at unge opbygger karakter. Udvikler ansvarlighed og empati. Indgår i andre fællesskaber end det, som de møder i skolen.
Det har vi gjort
Socialdemokratiet har frem mod folketingsvalget lanceret et folkeskoleudspil om “Lilleskolen”, der lægger op til at prioritere 5 mia. kr. årligt og ansætte mere end 4.000 flere lærere og børnehaveklasseledere i folkeskolen for at sikre, at alle børn kommer godt fra start.
Indgået aftale om folkeskolen med 33 initiativer til at styrke kvalitet, frihed og fordybelse i skolen, bl.a. kortere skoledage, juniormesterlære, færre bindende mål, erhvervspraktik til alle og skolens timebank, der kan bruges på timer med to lærere eller pædagoger i indskolingen.
Afsat over en halv mia. kr. til flere fysiske bøger i skolen som modvægt til det store brug af skærme i undervisningen og prioriteret 2,6 mia. kr. til flere og bedre faglokaler, der bl.a. kan bidrage til mere varieret og praktisk undervisning.
Afsat 854 mio. kr. til en national forsøgsordning for skolemad, der gennem det fælles måltid skal understøtte sundhed, trivsel og læring i folkeskoler og frie grundskoler.
Nedsat Trivselskommissionen, som afrapporterede i 2025 med 35 anbefalinger til at understøtte børn og unges trivsel, myndiggørelse og livsmod. Anbefalingerne indgår i Socialdemokratiets arbejde for at skabe de bedste børne- og ungeliv.
Et nyt evaluerings- og bedømmelsessystem, der bl.a. handler om at fjerne unødigt bureaukrati, skabe mindre pres på elever og afskaffe markøren ’ikke-uddannelsesparat’. Fordi vi mener, at alle elever er parate til noget.
Reduceret klasseloftet for 0.-2. klasse fra 28 til 26 elever og dermed sænket klasseloftet i folkeskolen for første gang i næsten 30 år.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Dagtilbud med nærvær, tryghed og voksne nok
Alle børn har ret til en god start på livet. Men vi fødes under vidt forskellige forudsætninger, og en god start på livet desværre ikke givet for alle. Derfor skal fællesskabet og velfærdssamfundet stå klar.
I Socialdemokratiet mener vi, at gode børneliv forudsætter dagtilbud af høj kvalitet, med voksne nok til at sikre en fagligt funderet, nærværende og omsorgsfuld hverdag. Dygtige pædagoger, assistenter og medhjælpere skal se og høre hvert enkelt barn, så forældre trygt kan aflevere deres barn. Et trygt fundament i de tidlige år er afgørende for, at børn får de bedste forudsætninger for et godt liv.
Det har vi gjort
Indført lovbundne minimumsnormeringer i dagtilbud, og vi prioriterer særskilt over 350 mio. kr. årligt til sociale normeringer, så der er mere uddannet pædagogisk personale i dagtilbud med flest børn i udsatte positioner.
Givet et historisk lønløft til en lang række offentligt ansatte, herunder pædagoger, med henblik på at forbedre rekrutterings- og fastholdelsessituationen.
Aftalt en ny og bedre pædagoguddannelse som en del af reformen af professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelserne. Det betyder bl.a. flere undervisningstimer, mere vejledning og feedback, undervisning på mindre hold, mere øvelsesbaseret undervisning og forbedret praktikforløb.
Prioriteret samlet over 1 mia. kr. fra 2023-2030 til at uddanne pædagoger og pædagogiske assistenter og til voksen- og efteruddannelse af pædagogisk personale.
Apropos...
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Ligestilling
Lige muligheder for alle
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Ervhervspolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/ervhervspolitik

Ervhervs­politik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Det går generelt godt i dansk økonomi og for danske virksomheder. Aldrig har så mange danskere gået på arbejde hver dag. Det skyldes blandt andet et moderne og omstillingsparat erhvervsliv med høj produktivitet og de gode relationer mellem danske lønmodtagere og arbejdsgivere.
Både danske og europæiske virksomheder oplever dog konsekvenserne af en usikker verden. Krig i Europa, geopolitiske spændinger og handelskonflikter skaber udfordringer og svækker danske såvel som europæiske virksomheders muligheder på det internationale marked. Det skal vi tage alvorligt.
Socialdemokratiet ønsker at holde hånden under og styrke danske virksomheders konkurrenceevne i den nye virkelighed, vi står i. Det har også betydning for, hvordan vi i fremtiden kan sikre vores arbejdspladser, ikke bare i Danmark, men også i hele Europa. Derfor vil vi også gøre det nemmere at drive virksomhed i Danmark ved at fjerne unødigt bøvl og bureaukrati, som gør det sværere at drive virksomhed, og som ikke giver værdi for samfundet.
Vi tror på, at danske virksomheders vækst og konkurrenceevne kan styrkes i samspil med den grønne omstilling. Vi skal gøre os uafhængige af energi fra fremmede magter, som ikke vil os det godt, og Danmarks grønne energieventyr er langt fra slut. Grøn vækst skaber arbejdspladser og sikrer, at Danmark også i fremtiden er både et produktions- og landbrugsland.
Vores stærke velfærdssamfund spiller en central rolle i danske virksomheders konkurrenceevne og produktivitet – når vi leverer gratis uddannelse i høj kvalitet til virksomhedernes medarbejdere; pasning til børnene, når vi går på arbejde; et effektivt sundhedssystem, hvis vi bliver syge og meget, meget mere. For Socialdemokratiet går vækst og velfærd – det private erhvervsliv og det offentlige – derfor hånd i hånd.
Det har vi gjort
Vedtaget iværksætteraftale for 1,2 mia. kr. årligt fra 2027 og frem med 46 initiativer, der markant styrker vilkårene for danske start-ups og iværksættere.
Gennemført en erhvervspakke med et permanent forhøjet forsknings- og udviklingsfradrag på 120 pct.
Oprettet en grøn investeringsordning, hvor der er afsat ca. 1,3 mia. kr. til at fremme investeringer i produktionsanlæg til teknologi.
Aftalt en ”rød løber”-ordning for produktionsvirksomheder, så det gøres let og attraktivt at etablere og udvide produktion i Danmark, ved bl.a. at oprette industriparker i udvalgte kommuner.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Apropos...
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Se mere
Skattepolitik
Skat er fundamentet for vores velfærd
Se mere
Finanspolitik
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Finanspolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/finanspolitik

Finans­politik
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Selvom omverdenen er usikker og omskiftelig, er der grund til at have stor tillid til Danmarks finanser – nu og i fremtiden.
Dansk økonomi er bundsolid, beskæftigelsen er rekordhøj, og dansk erhvervsliv har under svære vilkår klaret sig godt på den internationale scene. Samtidig er der styr på statsgælden, og inflationen har efter en periode med store prisstigninger igen fundet et normalt leje i Danmark, selv om der forsat er høje prissininger på nogle områder.
Danmark er et af verdens rigeste og mest lige lande – og det skal Danmark også være i fremtiden. Socialdemokratiet har altid haft som pejlemærke at føre en økonomisk politik, som er både ansvarlig og retfærdig, og på den måde til gavn for alle danskere – ikke kun de få.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Vi har råd til at udvikle velfærden og styrke forsvaret
Selv om Danmark står i en stærk økonomisk situation, er der for Socialdemokratiet også en række vigtige prioriteter, som kommer til at medføre betydelige regninger i den nærmeste fremtid.
Vi har allerede sat mange penge af til forsvaret, og det vil vi blive ved med i fremtiden. Vi skal også investere i den grønne omstilling og klimasikring af vores kyster og byer – store som små.
Samtidig insisterer Socialdemokratiet på at sikre vores velfærdssamfund og at skabe et mere retfærdigt pensionssystem. Med Socialdemokratiet i spidsen har vi indført det grundlæggende princip, at pengene følger med i vores velfærd, når der kommer flere børn, unge og ældre. Samtidig har vi investeret historisk høje beløb i velfærden i kommuner og regioner i 2025 og igen i 2026.
Trygheden først – også når priserne stiger
Selv om der i Danmark nu generelt er kontrol over inflationen, er der mange som oplever, at mange fødevarer er blevet dyrere de seneste år.
Vi kan ikke forvente, at alle priser falder tilbage til niveauet før perioden med høj inflation ovenpå corona-pandemien og Ruslands angrebskrig i Ukraine. Derfor ønsker Socialdemokratiet at sikre danskernes økonomi, så der er råd til både hakkekød, vinterstøvler og en sommerferie.
Vi har allerede gjort meget, f.eks. ved at lette skatten i bunden, hæve ældrechecken, og med lønløftet har mange medarbejdere i velfærden fået flere penge mellem hænderne hver måned. Samtidig har virksomhederne og medarbejderne aftalt gode og ansvarlige overenskomster, som også hjælper med at give danskerne flere penge mellem hænderne.
Danskernes privatøkonomi er fortsat et helt centralt opmærksomhedspunkt for Socialdemokratiet. For i et samfund så rigt som vores, skal være råd til det helt almindelige, gode danske hverdagsliv i de danske familier – også selvom verden omkring os er mere usikker end før.
Det har vi gjort
Vedtaget en fødevarecheck til de danskere, som oplever, at de høje fødevarepriser presser privatøkonomien mest, b.la. folkepensionister og personer på overførselsindkomster, lærlinge og de børnefamilier, som har de laveste indkomster
Afsat 6 mia. kr. i ramme til at sænke momsen på fødevarer eller frugt og grønt.
Styrket kommunernes og regionernes økonomi til det højeste niveau i 15 år.
Givet et ekstraordinært lønløft til velfærdsmedarbejdere på 6,8 mia. kr.
Gennemført en permanent forhøjelse af ældrechecken med 5.000 kr.
Gennemført skattelettelser for over 10 mia. kr. til de danskere, som arbejder – særligt til de enlige forsørgere. Det giver 3,3 mio. danskere flere penge mellem hænderne i hverdagen.
Sikret dansk forsvar gennem oprettelsen af en Accelerationsfond til opbygning af det danske forsvar.
Apropos...
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Se mere
Skattepolitik
Skat er fundamentet for vores velfærd
Se mere
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Forsvarspolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/forsvarspolitik

Forsvars­politik
Vi passer på Danmark
Socialdemokratiet ønsker et stærkt, robust og moderne forsvar, der står vagt om et trygt, frit og fredeligt Danmark.
Vi lever i den for Europa mest udfordrende tid siden Anden Verdenskrig. Vi lever ikke længere i fredstid, men oplever et stadig mere aggressivt Rusland, som truer Europas sikkerhed og udgør en stigende udfordring – ikke mindst i Østersøen og Arktis.
I alt for mange år har vi ikke prioriteret vores forsvar, men forventet, at amerikanerne kunne klare opgaven for os. Den tid er forbi. Set i det lys skal vi selvsagt opruste massivt, så vi bliver i stand til at forsvare os selv og vores værdier.
Og vi skal fastholde og styrke vores støtte til Ukraines frihedskamp så længe, som det er nødvendigt. En svækket støtte til Ukraine må ikke blive en trædesten for Rusland til at mobilisere og opruste, så de kan angribe med fornyet styrke i Ukraine eller andre steder ind i Europa.
Derfor er vi glade for, at Danmark og resten af landene i NATO-alliancen i juni 2025 tog ansvar og blev enige om at hæve forsvarsudgifterne til fem pct. af BNP. Det vil styrke NATO’s afskrækkelse og forsvar.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Danmark skal løfte sit ansvar
Vi er allerede godt i gang med den nødvendige oprustning af dansk forsvar.
Vi har afsat store milliardbeløb til at købe luftforsvar, kampkøretøjer og droner samt øget Danmarks tilstedeværelse i Arktis og Nordatlanten.
Samtidig har vi brug for, at flere danskere stiller op, så vi kan styrke Danmarks afskrækkelse og kampkraft.
Derfor har vi sørget for, at værnepligten nu er fuldt ligestillet mellem kønnene, hvor mænd og kvinder bidrager på lige vilkår til Danmarks sikkerhed. For vi ser værnepligten som en del af en generationskontrakt: Når vi nyder godt af frihed, demokrati og sikkerhed, har vi også et fælles ansvar for at viderebringe et frit og trygt samfund til fremtidige generationer.
Et stærkt Hjemmeværn
Derudover er det meget glædeligt, at flere og flere danskere nu ønsker at blive en del af Hjemmeværnet. Vores frivillige soldater spiller en helt central rolle i vores forsvar og beredskab og løfter vigtige, konkrete opgaver hver eneste dag.
Hjemmeværnet er en afgørende del af den folkelige oprustning, som har stor betydning for, at vi kommer godt igennem den alvorlige situation, som vores land og resten af verden aktuelt befinder sig i.
Derfor har vi givet Hjemmeværnet en økonomisk saltvandsindsprøjtning til bl.a. at understøtte den store interesse for at blive en del af Hjemmeværnet.   Fællesskab og frivillighed er grundstenene i det danske samfund. Og netop nu – med de udfordringer vi står over for – har vi mere end nogensinde brug for, at vi står sammen.
Det har vi gjort
Styrket dansk forsvar markant og afskaffet forsvarsforbeholdet ved folkeafstemning.
Sikret med adskillige donationer, at Danmark er en af de største bidragydere til Ukraines frihedskamp.
Etableret Accelerationsfonden på 50 mia. kr. til brug i 2025 og 2026, som skal styrke Forsvarets kampkraft.
Indført fuld ligestilling i værnepligten og forlænget værnepligten fra 4 til 11 måneder.
Styrket vilkårene for veteraner og deres pårørende.
Styrket Forsvarets evne til at rekruttere og fastholde medarbejdere og frivillige.
Givet Hjemmeværnet en økonomisk saltvandsindsprøjtning på 600 mio. kr. i 2025. En stor del af beløbet er afsat til soldaternært materiel.
Apropos...
Udenrigs og EU
Danmark globalt og i Europa
Se mere
Rigsfælleskabet
Et fællesskab i udvikling
Se mere
Finanspolitik
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Se mere
Retspolitik
Tryghed for alle
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Indvandring | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/indvandring

Indvan­dring
En ansvarlig og fair udlændingepolitik
Antallet af indvandrere i vores samfund betyder noget, og der skal være styr på tilstrømningen af indvandrere, som kommer hertil, hvis vi skal passe på Danmark og vores værdier.
10 år er gået, siden hundredvis af flygtninge og migranter i 2015 omdannede vores motorveje til en menneskestrøm. Der var gået hul på Europa, og det blev alt for tydeligt, at der var ikke nok kontrol med, hvem der kom til Danmark, og under hvilke forhold mennesker blev fragtet til Europa.
Siden da har vi gjort vigtige fremskridt. Vi har i Danmark fået større overblik og mere kontrol over, hvem der kommer til vores land. Vi har oplevet et markant fald i antallet af asylansøgere, og vores indsats på hjemrejseområdet har betydet, at vi nu har rekordfå afviste asylansøgere i udsendelsesposition. Og vi har på år skabt stor opbakning i Europa bag Socialdemokratiets forslag om et modtagecenter for asylsøgere uden for Europa.
Det er rigtig glædeligt. For ukontrolleret indvandring er en trussel mod stabile, åbne demokratier. Og vi er nødt til at kunne tale om, at konsekvenserne rammer skævt.
Det er særligt de ufaglærte og lavtlønnede, der konkurrerer med nytilkomne om arbejdspladserne og risikerer at miste deres job. Og det er de samme grupper, som bor i de boligområder, hvor integrationen fejler og kriminaliteten stiger. Som oplever, at deres lokalområde forandrer sig drastisk. Derfor er Socialdemokratiet forpligtet på at tage disse bekymringer meget alvorligt.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Vi skal stå vagt om vores fællesskab
Danmark er et trygt og tillidsfuldt fællesskab, som bygger på stærke værdier. Værdier, som mange borgere med anden etnisk baggrund hver dag bidrager positivt til og bakker op om.
Men der er desværre mennesker, som trods vores gæstfrihed eller en opvækst i Danmark, og uddannelse og job, følger antidemokratiske normer og regler. Mennesker, som ikke vil acceptere vores værdier og måske endda forsøger at modarbejde og undergrave vores land.
Vi ser massiv overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne, når det kommer til mandlige indvandrere og efterkommere med oprindelse i Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet. Unge drenge skaber frygt, når de med aggressiv og truende adfærd i det offentlige rum udøver dominansadfærd. Alt for mange er arbejdsløse og mangler det stærke fællesskab, man møder på sit arbejde. Og mange piger og kvinder kæmper en hjerteskærende kamp mod undertrykkelse og negativ social kontrol.
Vi skal være ubøjelige i mødet med dem, som vil knægte andres frihedsrettigheder i vores samfund. Og vold og dominansadfærd skal mødes med styrke og konsekvens, så der ikke hersker tvivl om, hvilke spilleregler og normer, som gælder i Danmark.
Det har vi gjort
Gennemført en lang række stramninger af udlændingepolitikken, der har skabt styr på tilstrømningen af asylansøgere og familiesammenførte til Danmark.
Styrket hjemrejseindsatsen og sørget for, at historisk mange udlændinge rejser retur til deres hjemlande.
Strammet udvisningsreglerne til det yderste, så vi nu kan udvise flest muligt kriminelle udlændinge indenfor konventionerne. Samtidig udfordrer vi den Europæiske Menneskerettighedsdomstols aktivistiske fortolkning af konventionerne til at være mere nutidig.
Indført en arbejdspligt for arbejdsløse indvandrere.
Styrket parallelsamfundsindsatsen, som indebærer flere nedrivninger af boligblokke, så områderne kan blive omdannet.
Sikret at flere end halvdelen af EU’s medlemslande nu bakker op om at oprette modtagecentre for asylansøgere uden for Europa.
Fastholdt den midlertidige grænsekontrol.
Apropos...
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Udenrigs og EU
Danmark globalt og i Europa
Se mere
Socialpolitik
Et mere værdigt liv til flere
Se mere
Land- og bydistrikter
Et Danmark i balance
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Klima og energi | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/klima-og-energi

Klima og energi
Danmark er igen en grøn stormagt
Socialdemokratiet gik i 2019 til valg på en ambition om, at Danmark igen skulle være en grøn stormagt. Det er Danmark i dag.
Vi har stået i spidsen for en ny og ambitiøs retning for den grønne omstilling. For fem år siden satte vi en målsætning om en reduktion af vores drivhusgasudledning på 70 procent i 2030. Ingen kunne på forhånd sige, hvordan målet skulle indfries. Siden har vi aftale for aftale vist, at det er muligt at lave grøn omstilling uden at gå på kompromis med hverken vækst, arbejdspladser eller et stærkt velfærdssamfund.
Vi ser ud til at overopfylde vores klimamål for 2025. Og vi har vist vejen til 2030-målet, selvom der stadig er usikkerhed om vejen dertil. Alligevel kan vi godt være stolte. Men det var ikke lykkedes uden et bredt samarbejde med de fleste af Folketingets partier, erhvervslivet og grønne organisationer, der både har presset på og taget ansvar.
Energipolitik er blevet sikkerhedspolitik
At vi ser ud til at nå vores klimamål betyder ikke, at arbejdet stopper her. For aldrig har udbygning af grøn energi været vigtigere. Med ét blev verden forandret, da Rusland i 2022 gik i krig med Ukraine. Det ændrede ikke bare vores opfattelse af fred og sikkerhed, men gjorde også energipolitik til et spørgsmål om sikkerhedspolitik. Derfor besluttede vi at gøre Danmark fri af russisk gas. For hver eneste øre, Rusland får fra os, er en hjælp til Putins krigsmaskine.
For at blive helt uafhængige af Rusland og andre stater, vi ikke deler interesser med, skal vi bygge meget mere grøn energi. Danmark er verdensmestre i vindkraft. Og med vores unikke havvindsressource i Nordsøen og Østersøen, har vi sammen med en række EU-lande sat ambitiøse målsætninger for udbygningen af havvindmøller i danske farvande. For i takt med, at vi udskifter fossile energikilder, får vi brug for endnu mere grøn strøm til de mange elbiler, der kører på de danske veje, og til alle danske hjem.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Danmark skal være et grønt foregangsland
Hvis vi skal værne om Europas sikkerhed og vores fremtidige generationer, skal vi øge vores ambitionsniveau på det grønne område yderligere. Ikke bare i Danmark, men i EU og globalt.
Selvom Danmark er et lille land, der kun står for ca. 0,1 pct. af de globale drivhusgasudledninger, kan vi gøre en stor forskel som grønt foregangsland. Som det første land har vi for eksempel indført en CO2-afgift på landbruget. Med det viser vi, at grøn omstilling godt kan gå hånd i hånd med vækst, arbejdspladser og en stærk velfærdsstat. Samtidig arbejder vi for at eksportere vores grønne løsninger, og vi presser på for ambitiøse målsætninger i EU. På den måde kan vores indsats i Danmark få en stor betydning ude i verden.
Vi må sikre os mod nye og mere ekstreme vejrforhold
Kloden bliver stadigt varmere. I 2024 slog vi globalt varmerekorder hver eneste måned. Det betyder ikke kun hedebølger og mere omfattende tørkeperioder, men også hyppigere skybrud og mere nedbør. De nye vejrforhold bliver vi som samfund nødt til at tilpasse os til og sikre os imod.
I Danmark er det særligt vand, der er en udfordring. Både det der kommer oppe fra, fra siden og nedefra. Klimasikring er blevet et nødvendigt redskab, hvis vi skal holde vores kældre tørre og vores kyster sikre. Derfor arbejder vi hele tiden for at give både husejere og kommuner de bedst mulige redskaber til at sikre vores samfund mod oversvømmelse og stigende grundvand. For det er en bunden opgave at sikre Danmark bedre mod konsekvenserne af klimaforandringerne.
Det har vi gjort
Anvist vejen til at nå målet om 70 pct. reduktion i 2030.
Indført verdens første CO₂-afgift på landbruget.
Overopfyldt vores klimamål for 2025.
Sat et mål om udfasning af gasfyr i 2035 og 100 pct. grøn gas i 2030.
Indgået aftale om tre nye havvindmølleparker i Nordsøen og Kattegat.
Sikret historisk mange elbiler på de danske veje.
Indført CO₂-afgift på industriens udledninger.
Med Klimatilpasningsplan I afsat ca. 1 mia. kr. til kystbeskyttelse og bedre mulighed for sikring mod stigende grundvand.
Apropos...
Miljø og landbrug
Et grønt landbrug og miljø for de næste generationer
Se mere
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark
Se mere
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Se mere
Udenrigs og EU
Danmark globalt og i Europa
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Kulturpolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/kulturpolitik

Kultur­politik
Alle skal kunne deltage i kulturlivet
Den røde tråd i socialdemokratisk kulturpolitik har altid været at give flere adgang til kultur- og foreningslivet. For alle – uanset alder, postnummer og økonomisk formåen skal kunne engagere sig i kultur-, idræts- og foreningslivet. Det mener vi er vigtigt, fordi sport, scenekunst, film eller litteratur samler os og skaber fælles ståsteder.
Vi skal samtidig kunne være trygge og sikre i vores fællesskaber online. Vi har ikke råd til, at vores demokratiske samtale bryder sammen under presset fra store internationale selskaber, som vil tjene penge på vores opmærksomhed – eller andre, som vil os det ondt og ønsker at splitte os.
Derfor vil vi styrke vores modstandskraft med stærke public service-medier og sikre, at tech-giganterne tager ansvar på deres platforme. Det er afgørende, hvis vi skal beskytte vores demokrati, vores trivsel og fælles samtale i den digitale verden.
Det har vi gjort
Fjernet bureaukrati for landets foreninger, så det er blevet lettere at danne nye fællesskaber og tage del i det danske foreningsliv. Vi har også foreslået flere tiltag, som understøtter foreningslivet og frivilligheden i bred forstand.
Styrket mediestøtten til lokale og regionale medier samt danske public service-medier som Danmarks Radio i den seneste medieaftale.
Skærpet den demokratiske kontrol med techgiganterne.
Styrket beskyttelsen mod digitale efterligninger, herunder gjort det ulovligt at dele eksempelvis deepfakes og andre digitale efterligninger af personlige kendetegn.
Sikret produktionsrabat til danske og internationale produktioner i Danmark, sådan at vi også i fremtiden har danske film, serier og dokumentarer i verdensklasse.
Afsat 10 mio. kr. til kulturhjælp til ældre borgere, så flere ældre kan få kulturoplevelser og fornøjelser.
Gennemført en museumsreform, så de statsanerkendte museer får et permanent økonomisk løft på 75 millioner kroner årligt.
Aftalt at indføre kulturpas for de 43.000 unge, der hverken har en ungdomsuddannelse eller er i beskæftigelse.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Skriv dig på A-listen
HØR FRA OS
Fornavn *
E-mail *
Postnr.
Ikke i DK?
Land *
Afghanistan
Aland Islands
Albania
Algeria
American Samoa
Andorra
Angola
Anguilla
Antarctica
Antigua and Barbuda
Argentina
Armenia
Aruba
Australia
Austria
Azerbaijan
Bahamas
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belarus
Belgium
Belize
Benin
Bermuda
Bhutan
Bolivia, Plurinational State of
Bonaire, Sint Eustatius and Saba
Bosnia and Herzegovina
Botswana
Bouvet Island
Brazil
British Indian Ocean Territory
Brunei Darussalam
Bulgaria
Burkina Faso
Burundi
Cambodia
Cameroon
Canada
Cabo Verde
Cayman Islands
Central African Republic
Chad
Chile
China
Christmas Island
Cocos (Keeling) Islands
Colombia
Comoros
Congo
Congo, the Democratic Republic of the
Cook Islands
Costa Rica
Côte d'Ivoire
Croatia
Cuba
Curaçao
Cyprus
Czech Republic
Denmark
Djibouti
Dominica
Dominican Republic
Ecuador
Egypt
El Salvador
Equatorial Guinea
Eritrea
Estonia
Ethiopia
Falkland Islands (Malvinas)
Faroe Islands
Fiji
Finland
France
French Guiana
French Polynesia
French Southern Territories
Gabon
Gambia
Georgia
Germany
Ghana
Gibraltar
Greece
Greenland
Grenada
Guadeloupe
Guam
Guatemala
Guernsey
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Heard Island and McDonald Islands
Holy See (Vatican City State)
Honduras
Hong Kong
Hungary
Iceland
India
Indonesia
Iran, Islamic Republic of
Iraq
Ireland
Isle of Man
Israel
Italy
Jamaica
Japan
Jersey
Jordan
Kazakhstan
Kenya
Kiribati
Korea, Democratic People's Republic of
Korea, Republic of
Kuwait
Kyrgyzstan
Lao People's Democratic Republic
Latvia
Lebanon
Lesotho
Liberia
Libya
Liechtenstein
Lithuania
Luxembourg
Macao
North Macedonia
Madagascar
Malawi
Malaysia
Maldives
Mali
Malta
Marshall Islands
Martinique
Mauritania
Mauritius
Mayotte
Mexico
Micronesia, Federated States of
Moldova, Republic of
Monaco
Mongolia
Montenegro
Montserrat
Morocco
Mozambique
Myanmar
Namibia
Nauru
Nepal
Netherlands
New Caledonia
New Zealand
Nicaragua
Niger
Nigeria
Niue
Norfolk Island
Northern Mariana Islands
Norway
Oman
Pakistan
Palau
Palestine, State of
Panama
Papua New Guinea
Paraguay
Peru
Philippines
Pitcairn
Poland
Portugal
Puerto Rico
Qatar
Réunion
Romania
Russian Federation
Rwanda
Saint Barthélemy
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha
Saint Kitts and Nevis
Saint Lucia
Saint Martin (French part)
Saint Pierre and Miquelon
Saint Vincent and the Grenadines
Samoa
San Marino
Sao Tome and Principe
Saudi Arabia
Senegal
Serbia
Seychelles
Sierra Leone
Singapore
Sint Maarten (Dutch part)
Slovakia
Slovenia
Solomon Islands
Somalia
South Africa
South Georgia and the South Sandwich Islands
South Sudan
Spain
Sri Lanka
Sudan
Suriname
Svalbard and Jan Mayen
Swaziland
Sweden
Switzerland
Syrian Arab Republic
Taiwan
Tajikistan
Tanzania, United Republic of
Thailand
Timor-Leste
Togo
Tokelau
Tonga
Trinidad and Tobago
Tunisia
Turkey
Turkmenistan
Turks and Caicos Islands
Tuvalu
Uganda
Ukraine
United Arab Emirates
United Kingdom
United States
United States Minor Outlying Islands
Uruguay
Uzbekistan
Vanuatu
Venezuela, Bolivarian Republic of
Viet Nam
Virgin Islands, British
Virgin Islands, U.S.
Wallis and Futuna
Western Sahara
Yemen
Zambia
ZimbabweDenmark
Ja, jeg vil gerne modtage kommunikation om Socialdemokratiets politik og muligheder for at engagere mig
Ja, jeg vil gerne modtage invitationer til arrangementer
Ja, jeg vil gerne modtage spørgeskemaundersøgelser om samfundsforhold
Læs, hvordan vi håndterer dine oplysninger.
Tilmeld dig for at få e-mail-opdateringer fra Socialdemokratiet
Handling af: Christian
Sponsoreret af: Socialdemokratiet
Action Network Logo
Apropos...
Pension
Vi ønsker et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
Se mere
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Se mere
Ligestilling
Lige muligheder for alle
Se mere
Skattepolitik
Skat er fundamentet for vores velfærd
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Land- og bydistrikter | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/land-og-bydistrikter

Land- og by­distrikter
Et Danmark i balance
Vi skal kunne bo, arbejde og uddanne os i hele Danmark. Socialdemokratiet arbejder for et Danmark i balance, hvor vi gør op med centraliseringen og skaber muligheder i hele landet. Og alle skal møde et stærkt velfærdssamfund, uanset hvor i landet, vi bor.
De seneste årtier har mange haft en oplevelse af, at Danmark er blevet trukket mere skævt. At skoler, sygehuse, politistationer eller seminarier er blevet lukket, og butikkerne er forsvundet fra gadebilledet. Og at velfærden ikke har den samme kvalitet i hele landet.
Men centralisering er ikke nogen naturkraft. Og Socialdemokratiet har arbejdet målrettet på at ændre udviklingen.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at det også i fremtiden er attraktivt at bosætte sig uden for de store byer. Men det kan være svært at låne penge til at købe et hus i et landdistrikt. Vi har styrket mulighederne, så flere får muligheden for at købe drømmeboligen og bosætte sig uden for de store byer. Og vi har arbejdet for at skabe levende bysamfund, som kan danne rammen om stærke, lokale fællesskaber.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Velfærd og muligheder i hele landet
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vores velfærdssamfundet skal være for hele Danmark. Uanset hvor i landet, man bor, skal der være adgang til børnehaver, sundhedstilbud, uddannelser og værdig ældrepleje af høj kvalitet.
Derfor har vi sikret et mere retfærdigt udligningssystem, så yderkommunerne får flere penge. Og dermed bedre forudsætninger for at levere en velfærd af høj kvalitet til borgerne. Og vi har arbejdet på at sikre en bedre fordeling af læger, så alle kan få adgang til en læge tæt på.
Adgang til arbejde og uddannelse er afgørende for, at man ønsker at bo uden for de store byer. Vi har blandt andet oprettet nærpolitienheder og skattecentre uden for de store byer. Og vi har skabt bedre muligheder for at uddanne sig i hele landet, både ved at oprette nye uddannelser rundt om i landet, og ved at holde hånden under de uddannelsesinstitutioner, som ellers har stået overfor at skulle lukke.
Det har vi gjort
Sikret et mere retfærdigt udligningssystem mellem kommunerne, hvor vi blandt andet flytter flere penge til yderkommunerne.
Etableret otte nye skattecentre og 20 nye nærpolitienheder placeret rundt om i Danmark.
Flyttet uddannelser ud i hele landet og styrket gymnasierne i tyndtbefolkede områder. Aftalen om en ny erhvervs- og professionsrettet gymnasieuddannelse lægger vægt på uddannelsesdækningen i hele landet, så alle unge i fremtiden har attraktive uddannelsesmuligheder og ungdomsmiljøer tæt på, uanset hvor i landet de bor.
Aftalt en sundhedsreform, som fordeler flere læger ud til de områder i landet, hvor der er lægemangel, og afsat penge til at styrke akutindsatsen, så lægebiler og ambulancer kommer hurtigt frem i alle dele af landet.
Justeret i planloven og afsat penge til byfornyelse og udvikling af bymidter uden for de store byer.
Gjort det nemmere at købe en bolig i et landdistrikt gennem en ordning med statsgaranterede lån.
Hævet kørselsfradraget i yderkommuner og sænket færgepriserne til småøerne.
Apropos...
Miljø og landbrug
Et grønt landbrug og miljø for de næste generationer
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Ligestilling | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/ligestilling

Lige­stilling
Lige muligheder for alle
Ligestilling er grundlæggende et spørgsmål om frihed og lige muligheder. Det handler om at give stadig flere mennesker muligheden for at forme deres eget liv – uanset hvem man er, hvem man elsker og hvilken baggrund man har.
På mange områder er vi nået langt med ligestillingen i Danmark. Men vi er ikke i mål.
Vi ser stadig for meget vold i nære relationer. For mange mister hvert året livet til partnerdrab. For mange mænd får aldrig en uddannelse og har svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet, og mænd har i det hele taget større risiko for udsathed og for at ende på samfundets bund. Mange steder i verden er LGBT+-personer forfulgte, og flere steder er LGBT+-personers rettigheder og kvinders rettigheder til at bestemme over egen krop under fornyet pres.
Vi skal insistere på, at vi skal gøre det bedre. Ligestilling gavner os alle, og den er vores fælles ansvar. Derfor arbejder Socialdemokratiet ufortrødent for lige rettigheder og muligheder uanset køn og seksualitet.
Det har vi gjort
Aftalt en LGBT+-handlingsplan med 30 initiativer for at styrke LGBT+-personers rettigheder, beskyttelse og trivsel, bl.a. med indsatser mod hadforbrydelser, homofobi og negativ kontrol mod minoritetsetniske LGBT+-personer.
Indført skærpede straffe for partnervold, vold mod børn og for de mest alvorlige voldtægter.
Igangsat forsøg med omvendt fodlænke og kriminaliseret stalking i straffeloven.
For første gang nogensinde udarbejdet handlingsplan for mænd og drenges ligestilling.
Indført fuld ligestilling i værnepligten, så kvinder kan få værnepligtstjeneste på lige fod med mænd.
Styrket indsatserne mod social kontrol.
Vedtaget en samtykkelov om voldtægt og styrket voldtægtsofres forhold i retssystemet.
Hævet abortgrænsen til 18. uge.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Miljø og landbrug | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/miljoe-og-landbrug

Miljø og land­brug
Et grønt landbrug og miljø for de næste generationer
Vi skal forbedre den verden, vi giver videre til de næste generationer. Den skal være grønnere og renere, og naturen skal være vildere. Det fortjener vores børn og børnebørn.
En grøn fødevareproduktion
Socialdemokratiet arbejder for, at vi får verdens mest fremsynede, miljøsikre og klimavenlige landbrug.
Danmark er blandt de mest opdyrkede lande i verden, og en stor del af vores samlede areal er under plov. Dansk landbrug og den danske fødevaresektor skaber jobs og eksportindtægter i hele landet. Men Danmark er også et grønt foregangsland med et af verdens mest ambitiøse klimamål. Og selvom landbruget har nedbragt sit udslip af drivhusgasser, vil sektoren stå for omtrent 41 pct. af Danmarks netto CO2-udledning i 2030, hvis vi ikke gør mere.
Med aftalen Grøn Trepart indfører vi verdens første CO2-afgift på landbrugets drivhusgasudledninger. Samtidig investerer vi i klimateknologier, så vi omstiller landbruget til en grøn vækstmotor og viser resten af verden, at vi kan skabe grønne arbejdspladser og producere klima- og miljøvenlige fødevarer af høj kvalitet.
Mere skov og natur
Alt for længe har vi ikke taget naturens og biodiversitetens kritiske tilstand alvorligt. Vilde bier og sommerfugle er truet, og dyr og levesteder forsvinder.  Derfor har vi i Socialdemokratiet arbejdet for at give naturen mere plads.
Med Grøn Trepart omlægger vi 15 pct. af landbrugsjorden, som i stedet bliver til skov og natur. Det betyder, at vi vil få markant mere skov, svarende til størrelsen af Lolland, Falster og Bornholm tilsammen. Og så skal 100.000 hektar blive til urørt skov, som er særligt vigtig for biodiversitet og klimaet. Når man rejser igennem landet, er det en forskel, der vil være til at se og mærke. Dansk natur vil forandres på en måde, vi ikke har set, siden man drænede vådområderne i 1864.
Vi fortsætter samtidig arbejdet for at etablere flere naturnationalparker.  Med flere store sammenhængende naturområder, får naturen og biodiversiteten førsteprioritet. I naturnationalparkerne skal der udsættes store græssende dyr, som skaber en vildere natur med levesteder til dyr og planter. Samlet set bliver der etableret 21 naturnationalparker i Danmark.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Rent drikkevand
Vi har noget af verdens bedste vand, og det skal vi trygt kunne drikke. Det er naturligt for os danskere at åbne for vandhanen og drikke vandet direkte derfra. Uden smag af klor og uden, at det er pakket ind i plastik. Sådan skal det også være i fremtiden.
Det er bekymrende, når vi finder flere og flere rester af sprøjtemidler i vores grundvand. De rester, der findes i grundvandet, er af stoffer, som har været forbudt i flere år.
Jo klogere vi bliver, jo mere står det klart, at vi skal beskytte vores drikkevand langt bedre. Så vores børn kan vokse op uden at blive syge af pesticider eller forurening. Derfor har vi igangsat en kortlægning af vores grundvand, så vi ved, hvor grundvandet er sårbart. Med kortlægningen i hånden vil vi arbejde for en langt bedre beskyttelse af drikkevandet ved et nationalt sprøjteforbud på de særligt sårbare drikkevandsområder.
Livet tilbage i vores have
Vores have skal have ro til, at livet kan komme tilbage. Alt for store mængder kvælstof ledes til vores indre fjorde og nære havområder. Ophobningen af kvælstof betyder, at store områder plages af iltsvind, hvor livet i vandet forsvinder.
Samtidig betyder fiskeri med bundtrawl, at man ødelægger havnaturen og dræber levesteder og mange af de bunddyr, som vores torsk, rødspætter og marsvin lever af.
Vi skal beskytte vores hav langt bedre ved at minimere kvælstofudledning og sikre flere store områder, hvor økosystemer får ro, så livet kan vende tilbage.
Det har vi gjort
Indført verdens første CO2-afgift på landbrugets drivhusgasudledninger.
10 procent af Danmarks samlede areal omlægges til natur og skov frem mod 2045.
250.000 hektar ny skov svarende til størrelsen på Lolland-Falster og Bornholm tilsammen, heraf 100.000 hektar urørt skov.
43 milliarder kroner til opkøb og omlægning af nuværende landbrugsjord, som skal give mulighed for mere natur i Danmark.
Forbud mod bundslæbende redskaber i områder, der svarer til ca. 19 pct. af det danske farvand.
Afsat 50 millioner kronet til udvidelse af 15 besluttede naturnationalparker frem til 2030 og ekstra 6 naturnationalparker, så vi i alt får 21 naturnationalparker.
Apropos...
Klima og energi
Danmark er igen en grøn stormagt
Se mere
Transport
Vi vil binde Danmark sammen
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Pension | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/pension

Pension
Vi ønsker et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
I Socialdemokratiet ønsker vi mere retfærdige og realistiske rammer for vores pension, end dem vi har i dag. For alle skal have mulighed for en værdig alderdom med tid og kræfter til at lege med børnebørnene.
Det var derfor, vi lavede Arne-pensionen. Fordi vi ville sikre en værdig tilbagetrækning for de mennesker, der har haft den længste og hårdeste liv på arbejdsmarkedet.
Men når pensionsalderen i de kommende år stiger, så følger alderen for tidlig pension – altså hvor gammel man skal være for at få Arne-pension og seniorpension – med op. Og på et tidspunkt giver det ikke længere mening, at pensionsalderen og muligheden for tidlig tilbagetrækning bare bliver ved og ved med at stige.
Derfor er tiden nu kommet til, at vi skaber et mere socialt retfærdigt og realistisk pensionssystem. Med et bedre bud på fremtidens pensionsalder.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Der er stadig for store forskelle i vores pension
Det er et sundt princip, at vi arbejder længere i takt med, at levealderen stiger.
Det var det, vi aftalte med Velfærdsforliget fra 2006 sammen med et bredt flertal. Det er med til at sikre, at vi kan finansiere vores velfærd nu og i fremtiden.
Og i mange slags job kan man have gode arbejdsliv, selvom man for længst har rundet de 70 år. Det er godt! Men vi må erkende, at der fortsat er store forskelle i vores pension og alderdom i Danmark. Mandlige akademikere får eksempelvis i gennemsnit to år længere på pension, end ufaglærte mænd gør.
Der er for mange jobs i dette land, hvor det ikke giver mening, at pensionsalderen og adgangen til tidlig tilbagetrækning stiger med det tempo, der lige nu er lagt op til. For dem med de hårdeste og længste arbejdsliv er det nok ikke realistisk.
Derfor har vi sagt, at vi ønsker at genforhandle Velfærdsforliget fra 2006, som regulerer stigningen i vores pensionsalder, og at vi vil kigge på vores tilbagetrækningsmuligheder som et samlet hele.
Den næste beskyttelsesring
Arne-pensionen var den første beskyttelsesring i kampen for værdig tilbagetrækning. Nu er det tid til den næste.
Vi vil et pensionssystem med endnu mere social balance. Og med mere sund fornuft.
Vi har ikke lagt os fast på en konkret model endnu. Men det er afgørende for os, at fremtidens pensionssystem tager hensyn til, at vores arbejdsliv er forskellige.
Og ligesom vi gjorde det med Arne-pensionen, som af mange blev kaldt et bluff, da vi foreslog det – så vil vi også denne gang levere på det, vi har lovet.
Det har vi gjort
Indført en ret til en tidlig pension, ofte kaldet Arne-pension, som giver mennesker med de længste og ofte hårdeste arbejdsliv ret til at trække sig tidligere tilbage.
Over 82.000 personer har fået tildelt minimum ét år med ret til tidlig pension, siden ordningen trådte i kraft (opgjort august 2025).
Lovet at genforhandle Velfærdsforliget fra 2006 om vores pensionsalder, og at vi kommer til at fremlægge en model for et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem.
Permanent hævet ældrechecken til pensionister med de laveste indtægter med 5000 kr.
Fjernet modregningen i folkepensionen fra 1. januar 2023 for både egen arbejdsindkomst og for ægtefælles arbejdsindkomst.
Apropos...
Ældre
Pleje med de ældre i centrum
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Land- og bydistrikter
Et Danmark i balance
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Retspolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/retspolitik

Rets­politik
Tryghed for alle
Socialdemokratiet tror på, at frihed hænger sammen med, at alle kan føle sig trygge. Ingen skal være bange for at gå ud at handle om aftenen, feste i nattelivet, vente på bussen eller tage toget på arbejde tidligt om morgenen. Er man utryg kan det indskrænke hverdagen, hvis man begynder at indrette sit liv efter frygten. Det må vi aldrig acceptere.
I dag er for mange mennesker utrygge der, hvor de bor og lever, særligt i og omkring udsatte boligområder. Kvinder føler sig mindre trygge end mænd i det offentlige rum. Og de unge føler sig mindre trygge end de ældre borgere.
Mange oplever, at politiet er for langt væk fra lokalsamfundet eller har for travlt. Socialdemokratiet har arbejdet for at sikre flere ressourcer til politiet og hele vores retsvæsen, god politidækning i hele landet og straffe, som passer til den forbydelse, der er begået. Vi er kommet langt – men ikke i mål.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Straffen skal passe til forbrydelsen
De seneste år har vi set været flere eksempler på meget grov og afstumpet vold og voldtægt, hvor straffen efter vores opfattelse ganske enkelt ikke har stået mål med forbrydelsen.
For hver voldsdom er der et offer, som må leve med traumerne – i nogle tilfælde resten af livet. Samtidig falder alt for mange dømte i dag tilbage i ny kriminalitet efter deres afsoning. Det er hverken de eller samfundet tjent med.
I Socialdemokratiet har vi længe haft et ønske om, at hammeren skal falde hårdere over for personer, der begår alvorlig voldskriminalitet. Men vi har også været meget bevidste om, at politiet, anklagemyndigheden, domstolene og kriminalforsorgen har været udfordret – på behandlingstider, personale og pladser.
I dag tager det ofte lang tid, fra offeret anmelder en forbrydelse, til gerningsmanden kommer i fængsel. Mange ofre kan først for alvor begynde at komme videre med deres liv, når sagen er afsluttet. De skal ikke betale en endnu højere pris, fordi der mangler personale i retssystemet. Eller fordi der ikke er plads i fængslerne.
Vi har gennem de sidste år og ikke mindst med strafreformen hævet straffen for en lang række alvorlige forbrydelser, bl.a. grov vold og vold i nære relationer, besiddelse af overgrebsmateriale mod børn, voldtægt, vanvidskørsel og salg af opioider. Samtidig har vi investeret massivt i vores fængsler og bredere i vores retssystem. For det må ikke være kapaciteten i vores system, der afgør vores retspolitik her i Danmark.
Kriminelle udlændinge skal ikke misbruge vores gæstfrihed
Vi vil ikke acceptere, at nogle udlændinge, som kommer hertil, igen og igen begår kriminalitet overfor det samfund, som har taget imod dem.
Banderne skaber stadig utryghed i Danmark. De rekrutterer nye medlemmer blandt vores børn og unge, udnytter den danske velfærdsstat og svindler med offentlige midler. Og de gør almindelige danskere utrygge – ikke mindst de borgere, som oplever bandernes tilstedeværelse i deres nærområder.
Derfor sætter vi ind hele vejen rundt om banderne – fra at afskære dem fra deres fødekæde af sårbare unge til at styrke politiets handlemuligheder, øge straffene og ramme den organiserede økonomiske svindel.
Socialdemokratiet mener, at det alene skal være os i Danmark, som bestemmer, om kriminelle udlændinge skal udvises. Så selvom vi som lille land har stor interesse i, at det regelbaserede internationale samfund fungerer, og bakker op om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolen, vil vi blive ved med at udfordre konventionens rammer, når det kommer til udvisning af kriminelle udlændinge.
Mens dette arbejde står på, har vi indgået samarbejdsaftale med Kosovo om at leje 300 fængselspladser til udvisningsdømte kriminelle udlændinge.
Det har vi gjort
Hævet straffene for personfarlig kriminalitet markant, styrket den forebyggende indsats og finansieret mere end 2.000 nye fængselspladser.
Hævet lønnen for fængselsbetjente og andre ansatte i Kriminalforsorgen med lønløftet til offentligt ansatte.
Igangsat forsøgsordning med omvendt fodlænke for at beskytte ofre for partnervold og stalking.
Indgået samarbejdsaftale med fængsel i Kosovo om modtagelse af udvisningsdømte kriminelle udlændinge fra 2027.
Etableret 20 nye nærpolitistationer.
Hævet straffen for salg af opioider med op til 400 procent.
Ulovliggjort rekruttering af børn og unge til kriminalitet, skærpet straffe for knivoverfald og økonomisk kriminalitet, skærpet kontrol og tilsyn med prøveløsladte bandemedlemmer og udvidet politiets muligheder for brug af civile agenter og telefonaflytning som led i Bandepakke IV.
Apropos...
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark
Se mere
Socialpolitik
Et mere værdigt liv til flere
Se mere
Indvandring
En ansvarlig og fair udlændingepolitik
Se mere
Miljø og landbrug
Et grønt landbrug og miljø for de næste generationer
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Rigsfællesskabet | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/rigsfaellesskabet

Rigs­fællesskabet
Et fællesskab i udvikling
I en tid med store geopolitiske forandringer er Socialdemokratiet optaget af at styrke Vestens sammenhold. Det gælder i Danmark, det gælder i Europa, og det gælder i rigsfællesskabet.
Vi er bedre rustet til at møde de udfordringer, vi står over for, både sikkerhedsmæssigt og økonomisk, hvis vi arbejder tæt sammen. Derfor mener vi, at rigsfællesskabet skal udvikles til et stærkt og moderne fællesskab. Sådan kan vi sikre et ligeværdigt og holdbart rigsfællesskab, som alle tre folk kan se sig selv i.
I de kommende år står vi over for en markant styrkelse af vores fælles sikkerhed, og Socialdemokratiet støtter op om og arbejder for at investere mere i Arktis samt at løfte sikkerheden, bl.a. gennem NATO.
Grønland
Grønland og Danmark har været udsat for et stort pres. I Socialdemokratiet står vi fast på, at det er grønlænderne, der skal bestemme Grønlands fremtid. Intet land kan eller må diktere, hvad der skal ske i Grønland, andre end grønlænderne selv.
Socialdemokratiets holdning er, at vi skal skrue op for samarbejdet. Danmark skal investere i det grønlandske samfund, styrke det økonomiske fundament, kritisk infrastruktur og erhvervsudvikling. Og hvis Grønland ønsker at revidere selvstyreloven, bør vi se på den. Socialdemokratiet mener også, at vi skal arbejde videre med at få afdækket vores fælles historie og konsekvenserne deraf for det grønlandske folk.
Færøerne
Færøerne er en vigtig partner, som engagerer sig aktivt i udviklingen af rigsfællesskabet. Det har bl.a. ledt til, at vi har etableret et kontaktudvalg for at sikre en struktureret udveksling af centrale informationer på udenrigsområdet.
Færøerne har også ytret ønske om at blive en del af WTO, hvortil Danmarks statsminister sammen med Færøernes Lagmand har forelagt spørgsmål til §6-nævnet, som kan tage stilling til sådanne emner.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Apropos...
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark
Se mere
Udenrigs og EU
Danmark globalt og i Europa
Se mere
Klima og energi
Danmark er igen en grøn stormagt
Se mere
Land- og bydistrikter
Et Danmark i balance
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Skattepolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/skattepolitik

Skatte­politik
Skat er fundamentet for vores velfærd
Skat er grundlaget for alt det, vi er fælles om. Det er skatten, der finansierer behandlinger på sygehuset, en god folkeskole, veje vi kan køre på, omsorg for de ældre og alt det andet, som udgør vores velfærdssamfund. Virksomheder og lønmodtagere bidrager til at få vores samfund til at køre rundt, når de betaler deres del til fællesskabet. Via skatten sikrer vi, at vi kan betale for dem, som er for syge eller af andre årsager ikke kan sørge for sig selv.
Samtidig bruger vi skatter og afgifter til at fremme det, vi ønsker mere af – eksempelvis den grønne omstilling og sundere levevis, som vi kan understøtte ved at lægge afgifter på CO₂-udledninger og cigaretter.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Gevinst ved at arbejde
Vores samfund hænger sammen, fordi så mange danskere går på arbejde hver dag. Når vi arbejder, bidrager man ikke kun økonomisk til samfundet – man får også fællesskab, værdighed og selvstændighed.
Rekordmange er i job i Danmark. Unge tager fritidsarbejde, og mange seniorer vælger at tage en ekstra tørn. Det er vi stolte af.
Derfor vil vi have et skattesystem, der belønner alle, som arbejder. Det skal kunne betale sig at tage et ekstra vagtskifte, tage et job efter uddannelsen eller blive lidt længere på arbejdsmarkedet. Og vi holder fast i, at de rigeste danskere også skal bidrage mest.
Socialdemokratiets skattepolitik handler om at sikre en stærk fælles velfærd, fremme grøn udvikling og belønne dem, der yder en indsats. Vi tror på et Danmark, hvor vi løfter i fællesskab – og hvor det kan betale sig at bidrage.
Effektiv kontrol
Skattevæsenet skal fungere. Det er en forudsætning for, at vi kan have et stærkt og retfærdigt velfærdssamfund.
Derfor er det centralt for Socialdemokratiet at genoprette og styrke tilliden til skattevæsenet. Vi skal gå effektivt efter dem, der bevidst snyder fællesskabet med sort arbejde, hvidvask, social dumping eller andre aktiviteter, der undergraver vores fællesskab. Det skal være svært for dem, som vil snyde – men samtidig let for alle, som gerne vil bidrage til fællesskabet og betale sin skat.
Det har vi gjort
Forhøjet det almindelige beskæftigelsesfradrag.
Forhøjet det ekstra beskæftigelsesfradrag til enlige forsørgere.
Indført et nyt ekstra beskæftigelsesfradrag til seniorer og forhøjet seniorpræmien.
Indført en bonus til unge uden uddannelse og beskæftigelse.
Indført toptopskatten, så de rigeste danskere bidrager mere til fællesskabet.
Ansat 1.000 ekstra kontrolmedarbejdere i skattevæsenet, som skal styrke kontrollen med skattefusk og organiseret kriminalitet.
Sikret stabile økonomiske rammer for skattevæsenet, så vi med ro og retning kan bygge et stærkt og velfungerende skattesystem op.
Apropos...
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Pension
Vi ønsker et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
Se mere
Ervhervspolitik
Vækst og arbejdspladser i usikre tider
Se mere
Finanspolitik
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Socialpolitik | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/socialpolitik

Social­politik
Et mere værdigt liv til flere
Socialdemokratiet har altid stået på, at hjælpen skal stå klar til dem, som har allermest brug for det. Fra Peter Sabroes kamp for bedre forhold på landets børnehjem i starten af 1900-tallet til udviklingen af det moderne velfærdssamfund i 1960’erne. Der skal altid være en plads i fællesskabet for dem, som kommer af svære vilkår.
Børnene først
Vi mener, at alle børn har ret til en god start på livet. Hvis vi skal sætte børnene først, kræver det, at velfærdssamfundet griber de børn, som starter livet svært – og lytter til børnenes eget perspektiv på det, som der fylder for dem.
Det kræver færre skift og mere stabilitet i udsatte familier og børns liv. Det kræver, at vi står på børnenes side, og at børnene får flere rettigheder. Fordi alle børn skal vokse op med tryghed og muligheder for at udfolde deres potentiale.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Værdighed for de mest udsatte
Vi skal sikre et mere værdigt liv for de allermest udsatte borgere i Danmark. Der skal være plads til at leve skæve liv på kanten af samfundet – men hjælpen skal stå klar, når der er brug for den. Det handler om lægehjælp, varmestuer og rusmiddelbehandling - og hjælpen skal være let at komme til, både i byerne og i landdistrikterne.
Fællesskabet skal stå klar
Mennesker med en fysisk eller mental funktionsnedsættelse skal have den rette hjælp og støtte, så de kan deltage i samfundslivet på lige fod med alle andre. Vi skal sikre, at faglighed, kvalitet og omsorg går hånd i hånd på offentlige og private tilbud. Og vi skal have mere enkle regler, så det er lettere at forstå og navigere i systemet og få hjælp for borgere med handicap og deres pårørende.
Det har vi gjort
Indgået aftalen “Børnene Først”, som skal hjælpe flere af de mest udsatte børn og unge tidligere og bedre end i dag.
Styrket børns rettigheder med Barnets Lov, så børn får en stærkere stemme i deres egne sager.
Indført skærpede straffe for vold mod børn og nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med anbefalinger til at bekæmpe vold mod børn.
Igangsat arbejdet med specialeplanlægning på handicapområdet, så den fælles faglighed og kvalitet i forhold til personer med beslægtede behov kan styrkes.
Vi vil etablere “Gadens Huse” i de større byer og udkørende hjælp i resten af landet, så de mest udsatte kan få hurtig og tilgængelig hjælp i hele Danmark.
Vi vil styrke muligheden for eftergivelse af gæld til det offentlige for de mest udsatte, så flere kan få hjælp til at komme af med deres gæld.
Apropos...
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Dagtilbud og folkeskole
Det fælles fundament for gode børne- og ungeliv
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Sundhed og psykiatri | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/sundhed-og-psykiatri

Sund­hed og psyki­atri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Sundhed er en hjørnesten i vores velfærdssamfund. For Socialdemokratiet er det helt afgørende, at alle kan leve et sundt liv og har adgang til behandling af høj kvalitet, hvis sygdom eller ulykke rammer. Uanset hvem man er, hvor i landet man bor eller hvor stor pengepungen er. Fri og lige adgang skal derfor fortsat være en central værdi i vores samfund.
Vi har stadig ulighed i sundhed, både socialt og geografisk. Derfor skal vi styrke sundhedstilbud i hele landet. Og vi skal have fokus på forebygge, særligt i forhold til børn og unge.
Der er rigtig meget, som fungerer godt i vores sundhedsvæsen. Ikke mindst takket være de titusindvis af dygtige medarbejdere, som hver dag gør en stor indsats for patienterne. Det så vi under coronapandemien, som Danmark var et af de lande, der klarede sig bedst igennem.
Vores sundhedsvæsen står også over for en række udfordringer. Det betyder, at alt ikke bare kan forsætte som hidtil. Blandt andet fordi vi bliver flere ældre i de kommende år. Og selvom det er fantastisk, at flere lever længere, så betyder det også flere patienter med kroniske sygdomme som KOL og diabetes. Vi skal derfor sørge for, at pengene følger med, når der bliver flere ældre.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Behandling tættere på
Der er de seneste årtier sket en specialisering af vores sundhedsvæsen. Blandt andet med de nye supersygehuse. Det er på mange måde en god udvikling, som sikrer behandling af den højeste kvalitet og bidraget til, at flere i dag overlever kræft. Men det har også betydet, at mange har fået langt til det nærmeste hospital. Også når der er tale om mere ukomplicerede indgreb, scanninger, kontrolbesøg og lignende.
Vi skal gøre flere ting samtidig – nemlig nytænke vores sundhedsvæsen og flytte mere behandling tættere på borgerne, og vi skal styrke sundhedsvæsnet i de dele af landet, hvor der i dag er langt til nærmeste læge. Flere skal derfor i fremtiden behandles hjemme eller tæt på, hvor de bor, frem for at skulle rejse hen til de store sygehuse. Det kunne for eksempel være på nye nærhospitaler.
En 10-årsplan for psykiatrien
I alt for mange år er psykiatrien blevet nedprioriteret i forhold til resten af vores sundhedsvæsen. Mange får derfor ikke den hjælp og støtte, de har brug for. Børn og unge må vente for længe på at komme i behandling. Patienter er blevet kastebolde mellem forskellige dele af systemet. Og alt for mange patienter bliver udskrevet og indlagt kort tid efter.
Derfor har det været centralt for Socialdemokratiet, at vi nu har fået aftalt en 10-årsplan for psykiatrien,  hvor vi opstiller langsigtede mål for psykiatrien og tilfører mange flere penge. Det betyder blandt andet flere sengepladser til mennesker med svære psykiske lidelser, og at vi sikrer bedre hjælp til børn og unge, som får én samlet indgang.
Det har vi gjort
Gennemført en akutplan for sundhedsvæsnet, som har fået nedbragt ventelisterne til niveauet fra før coronapandemien.
Givet et historisk lønløft til mange sundhedsansatte, bl.a. sygeplejersker, jordemødre og social- og sundhedsassistenter.
Indgået en sundhedsaftale, som sikrer flere læger til hele landet, indfører nye patientrettigheder til bl.a. kronikere og afsætter penge til flere sundhedstilbud tættere på danskerne.
Aftalt en samlet 10-årsplan for psykiatrien, som løfter området med i alt 4,6 mia. kr., blandt andet til at hjælpe børn og unge samt patienter med svære psykiske lidelser.
Indgået en forebyggelsesaftale om at begrænse børn og unges forbrug af alkohol, tobak og nikotin.
Præsenteret Kræftplan V, der styrker indsatsen i forhold til både forebyggelse, behandling og livet efter kræft.
Etableret en sundhedsfond på 22 mia. kr. i perioden 2026 til 2035 til vedligeholdelse og modernisering af sygehuse i hele landet, både bygninger og apparatur.
Flere læger til hele Danmark
Vores praktiserende læge har længe spillet en central rolle i vores sundhedsvæsen. Men i dag er der desværre store områder i landet, hvor der er mangel på læger. Derfor skal vi i fremtiden både uddanne flere læger og fordele dem bedre, så der kommer flere læger til de dele af landet, hvor der er størst behov. For eksempel de dele, hvor der bor flest ældre med kroniske sygdomme.
Mange oplever i dag, at det kan være svært at finde rundt i sundhedsvæsnet, og at de selv skal koordinere indsatserne mellem egen læge, regionen og kommunen. Derfor ønsker vi en tydeligere ansvarsfordeling i sundhedsvæsnet og klare rettigheder for patienterne med forløb på tværs af sundhedsvæsnet, f.eks. i form af nye kronikerpakker.
Apropos...
Ældre
Pleje med de ældre i centrum
Se mere
Dagtilbud og folkeskole
Det fælles fundament for gode børne- og ungeliv
Se mere
Socialpolitik
Et mere værdigt liv til flere
Se mere
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Transport | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/transport

Trans­port
Vi vil binde Danmark sammen
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at danskerne nemt og betaleligt kan bevæge sig rundt, uanset hvor man bor i Danmark. Derfor er det vigtigt at løfte både den kollektive transport og transporten i landdistrikter og sikre, at der er gode veje med mindre trængsel og støj. Samtidig prioriterer vi investeringer i grøn transport og cyklisme.
Vi løfter landdistrikterne
Der er brug for nye greb for at løfte transport i landdistrikterne. Derfor har Socialdemokratiet sikret, at 17-årige med kørekort kan køre uden ledsager i tidsrummet kl. 5-20. Det giver fleksibilitet og sikrer, at vores unge i større grad kan transportere sig til skole, læreplads eller fritidsaktiviteter. Det skal nemlig ikke være ens bopæl, der definerer, om man kan komme hjem i ordentlig tid, eller om man kan gå til gymnastik, håndbold eller spejder.
Socialdemokratiet har også indført et befordringsfradrag til studerende bosat i en af de 25 yderkommuner og på småøerne fra 2026. Det betyder, at unge kan få et fradrag, når de kører mellem deres bopæl og uddannelsessted. Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at familier kan få hverdagen til at hænge sammen – særligt i kommuner, hvor der kan være langt til uddannelse eller fritidsaktivitet, og hvor en bil er nøglen til at få det hele til at gå op.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Vi skal rejse grønt til lands, til vands og i luften
Socialdemokratiet arbejder for at fremme grønne transportformer. Med uddeling af midler fra cykelpuljen sikrer vi, at kommuner får støtte til at bygge nye cykelstier - for kommunerne ved bedst, hvor de lokale behov er. Socialdemokratiet understøtter også ladeinfrastruktur til gavn for elbilister, så vi kan vinke farvel til rækkeviddeangsten, når der kommer flere og flere elbiler på de danske veje. Således var der i 2019 omtrent 2500 ladepunkter, men i 2025 er tallet steget til ca. 30.400 offentlige ladepunkter.
I den kollektive transport har vi været med til at sikre, at tognettet bliver elektrificeret, bl.a. med midler til batteritogsdrift. Og som parti har vi arbejdet hårdt for, at vores fly skal være grønne. Resultatet er, at vi har lavet et udbud på en grøn indenrigsrute for fly med så stor en andel grønt flybrændstof i tanken på de enkelte fly, som det er muligt.
Det har vi gjort
Afsat 160 mia. kroner til at forbedre veje, kollektiv transport og infrastruktur i hele landet med infrastrukturaftalen 2035.
Uddelt midler til 71 nye cykelstier spredt i hele Danmark alene i 2025.
Skabt mere fleksibilitet i hverdagen for 17-årige med kørekort ved at give dem mulighed for at køre uden ledsager i løbet af dagen.
Indført befordringsfradrag til studerende og elever i de 25 yderkommuner.
Afsat 700 mio. kr. til at styrke trafiksikkerheden på de danske veje.
Opstillet over 30.000 ladestandere til elbiler, så man kan lade i hele Danmark.
Apropos...
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Land- og bydistrikter
Et Danmark i balance
Se mere
Uddannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Uddannelse | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/uddannelse

Ud­dannelse
Uddannelse til unge, til voksne, til livslang læring
Socialdemokratiet betragter uddannelse som en grundlæggende del af vores demokrati. Vores samhørighed, evne til at tænke kritisk og lyst til at blive klogere. Uddannelse er en drivende kraft for velstand, vækst og grøn omstilling. Det er herigennem, vi sikrer kvalificeret arbejdskraft til både den private og offentlige sektor.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at unge føler sig hjemme i vores uddannelsessystem. At der ikke er nogen, der lades i stikken, fordi de modnes senere end andre. Fordi de ikke er vokset op i et uddannelsesvant hjem. Eller fordi de ikke er blandt dem, der synes, at det er det fedeste i verden at sidde stille i et klasselokale flere timer i træk.
Vi er i gang med store forandringer af uddannelsessystemet. Vi tror på uddannelser, hvor flere unge går forskellige veje og finder et godt fodfæste på arbejdsmarkedet bagefter. Som bygger på en stærk sammenhæng mellem teoretisk, praktisk og anvendelsesorienteret undervisning og inkluderende fællesskaber. Og som er en kæmpestor vaccine imod misinformation og splittelse i det danske samfund.
Uddannelsessystemet skal indeholde reelle muligheder for livslang læring og for at vælge en ny vej undervejs i livet. For at sikre et konkurrencedygtigt erhvervsliv og en veluddannet arbejdsstyrke og befolkning. Det kræver gode uddannelsesmuligheder i hele landet. Til gavn for unge, der skal have mulighed for at uddanne sig tæt på, hvor de bor. Til voksne, der vil efter- og videreuddanne sig eller skifte spor. Og til gavn for lokalsamfundene og samfundet generelt.
Det har vi gjort
Afsat over 19 mia. kr. til forskning i Danmarks sikkerhed, grøn omstilling, klima, Arktis og sundhed. Vi har prioriteret forskning, der har betydning for helt almindelige danskeres liv, bl.a. forskning i demens, fertilitet og kvinders sundhed. Vi har bl.a. afsat 160 mio. kr. til at oprette et Nationalt Center for Kvinders Sundhed.
Skabt en ny erhvervs- og professionsrettet gymnasieuddannelse (epx), som i 2035 vil give omkring 10.000 flere unge årligt mulighed for at komme i gymnasiet i nærheden af, hvor de bor, som har et stærkt ungdomsmiljø og holder alle døre åbne til videre uddannelse.
Prioriteret omkring 1 mia. kr. til landets erhvervsuddannelser fra 2030, som sikrer et markant takst- og kvalitetsløft for at skabe mere attraktive erhvervsuddannelser og mindske frafald.
Reformeret professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelserne med omkring 2 mia. kr. til et markant løft af taksterne, så studerende kan få flere undervisningstimer på mindre hold, mere feedback og mere værksteds- eller øvelsesbaseret undervisning.
Sikret flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele landet frem mod 2030, bl.a. via nyt regionalt taxameter og fordobling af decentrale grundtilskud.
Reformeret kandidatuddannelseslandskabet ved at etablere nye uddannelsesveje, oprettet nye kandidatuddannelser på 1¼ år og mere fleksible erhvervskandidatuddannelser med større tilknytning til arbejdsmarkedet.
Plads til dem med sværere forudsætninger
I Socialdemokratiet vil vi et stærkt demokratisk velfærds- og videnssamfund for alle. Det tager vi ansvar for at skabe – også for dem, som har sværere forudsætninger end andre. Vi skal tage hensyn til, at nogle unge og voksne slås med dårlige erfaringer fra skolen, ordblindhed, fysiske handicaps eller psykiske diagnoser, og derfor skal have en ekstra støtte.
Det har vi gjort
Aftalt i alt fem ordblindepakker, der styrker ordblindeindsatsen ift. børn, unge og voksne i uddannelse og på arbejdsmarkedet. Det sker bl.a. gennem tidligere opsporing, screening og målrettede indsatser i folkeskolen, forlængede forløb på gymnasier, ordblindevenlige læringsmiljøer og kompetenceudvikling af lærere på FGU, særlige indsatser på erhvervsuddannelser samt dialog med arbejdsmarkedets parter om styrket indsats for afklaring af voksnes ordblindhed.
Skabt bedre muligheder for, at unge med funktionsnedsættelser eller tilsvarende svære vanskeligheder kan tage en erhvervsuddannelse med eud-fleks eller på ASF-hold og igangsat initiativer, der styrker arbejdet med specialpædagogisk støtte på alle uddannelser.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Apropos...
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Arbejdsmarked
Flere med i arbejdsfællesskabet
Se mere
Kulturpolitik
Alle skal kunne deltage i kulturlivet
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Udenrigs og EU | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/udenrigs-og-eu

Uden­rigs og EU
Danmark globalt og i Europa
I de sidste par år er verden blevet et farligere sted. Vi har igen krig på det europæiske kontinent, og vores frihedsværdier er udfordret af autokratiske regimer, som arbejder stadig mere koordineret sammen. Verdensordenen, som vi kender den, skælver.
I Danmark har Socialdemokratiet derfor stillet sig i spidsen for, at Europa skal kunne stå på egne ben. Det betyder, at vi skal opruste markant herhjemme og støtte Ukraines kamp for frihed. Som en del heraf bakker Socialdemokratiet op om NATO-målsætningen, hvor medlemslande skal bruge 5 pct. af BNP på forsvaret. Danmark er godt på vej, bl.a. fordi Socialdemokratiet har været med til at sikre en aftale om en Accelerationsfond på 50 mia. kr. til at sætte fart på oprustningen. Med fonden tager vi hastige skridt mod at gøre vores for et sikkert Europa.
Socialdemokratiet har taget lederskab i at sikre, at Danmark er blandt de lande, der har ydet allermest pr. indbygger til ukrainernes heltemodige forsvar af deres land. Det er en anerkendelse af, at ukrainerne ikke kun forsvarer deres eget land, men også hele den frihedsbaserede verdensorden. For det skylder vi dem alt den hjælp, vi kan give dem.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
En fornuftig tilgang til EU og Europa
Socialdemokratiet støtter naturligvis op om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det er vigtigt og nødvendigt – ikke mindst i denne tid – at vi har klare, internationale spilleregler.
Men vi mener, at det er os selv i Danmark, der skal bestemme, hvem der skal være i Danmark – både hvem der skal komme ind, og hvornår kriminelle skal udvises. For vi har et unikt samfund med en stærk sammenhængskraft og et socialt sikkerhedsnet uden lige, og det skal vi passe på.
Internationale konventioner skal ikke misbruges til, at kriminelle udlændinge får frit spil i vores land. Derfor fortsætter Socialdemokratiet med at presse på for, at hårdkogte kriminelle udlændinge kan smides ud. Det betyder, at vi skal tage et opgør med konventionerne. For verden ændrer sig, og derfor bør vi revurdere de nye udfordringer, som kommer, når det bliver lettere at rejse over store afstande.
Med Socialdemokratiet i front er Danmark også gået forrest i arbejdet for en retfærdig og realistisk europæisk flygtningepolitik. Allerede i 2018 stillede Socialdemokratiet forslag om et modtagecenter uden for EU. Selvom vi først blev mødt med megen skepsis, bakker over halvdelen af EU’s medlemslande nu op om forslaget.
Vi mener også, at EUs grænseagentur Frontex skal styrkes, så vi kan varetage vores ydre grænser ordentligt. Frontex et konkret eksempel på, hvordan vi i EU kan sikre os mod kriser, som ellers er svære at tøjle som enkelte stater - herunder flygtningekrisen.
For Socialdemokratiet er det en sund tilgang til EU og Europa, hvor vi sammen kan løfte store problemer, som er vigtige for vores borgere på tværs af lande.
Det har vi gjort
Opbygget en alliance af EU-lande, som presser på for at sikre vores egne og europæiske grænser.
Støttet at øge Danmarks forsvarsbudgetter til 5 pct. af BNP i overensstemmelse med NATOs målsætning.
Gået forrest i støtten til Ukraine og skubbet på for at sikre en bred opbakning til forsvaret mod Ruslands aggressionskrig. Danmark er et af de lande, som har doneret mest til Ukraine i forhold til sin størrelse.
Støttet NATOs udvidelse med Finland og Sverige samt stillet sikkerhedsforsikring til landene i overgangsperioden.
Presset på for at sanktionere Rusland hårdt – både økonomisk og mod individer.
Udfordret konventionerne, når det kommer til udvisning af kriminelle udlændinge.
Sikret at flere end halvdelen af EU’s medlemslande nu bakker op om at oprette modtagecentre for asylansøgere uden for Europa.
Apropos...
Forsvarspolitik
Vi passer på Danmark
Se mere
Rigsfælleskabet
Et fællesskab i udvikling
Se mere
Finanspolitik
Stærk økonomi for Danmark og danskerne
Se mere
Klima og energi
Danmark er igen en grøn stormagt
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Ældre | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/det-vi-mener/aeldre

Ældre
Pleje med de ældre i centrum
Vores ældre fortjener en ældrepleje med værdighed og nærvær. Med tid til omsorg, selvbestemmelse og flere valgmuligheder.
Selv om meget fungerer godt, så har vi desværre mange steder ikke den ældrepleje, vi ønsker. Vi har gennem mange år opbygget et system, hvor alt for meget tid gik med proces, bureaukrati, kontrol og skemaer. Samtidig med, at der mange steder er blevet skåret ned på ældreplejen.
Socialdemokratiet vil sikre, at pengene følger med, når der bliver flere ældre. Så kommunerne ikke skal starte hvert år med at skære ned, men tværtimod kan begynde at udbygge velfærden for de ældre.
Men penge gør det ikke alene. Vi skal også bruge tiden rigtigt. I dag går der for meget tid med kontrol og dokumentation frem for pleje, nærvær og omsorg. Det går både ud over de ældre og medarbejdernes arbejdsglæde.
Vi vil give større frihed til, at medarbejdere kan bruge tiden bedre, til gavn for de ældre. Med indførelsen af en ny ældrelov har vi sat en ny retning for ældreplejen. Vi indfører ’helhedspleje’, så det bliver den enkelte ældres ønsker og behov, der kommer i centrum. Vi ønsker en ældrepleje, der er organiseret med faste teams omkring den ældre. Så de ældre ikke sidder med følelsen af, at deres hjem er en banegård, men møder kendte ansigter.
At arbejde med ældre mennesker er noget af det fineste i vores velfærdssamfund. Det skal derfor være attraktivt at arbejde i ældreplejen, så vi kan sikre flere kollegaer. Derfor har social- og sundhedsmedarbejdere fået et lønløft. Og vi har styrket social- og sundhedsuddannelserne, så vi gør det endnu mere attraktivt at uddanne sig til at arbejde i ældreplejen.
Det har vi gjort
Indført en ældrelov, som skruer ned for dokumentation og kontrol og giver meget mere selvbestemmelse til de ældre og medarbejderne.
Støttet kommunernes omstilling til faste teams i ældreplejen, så de ældre får besøg af flere kendte ansigter i deres hjem.
Sikret at pengene er fulgt med, når der er kommet flere ældre. Og oven i det styrket ældreplejen målrettet med én milliard kroner.
Givet et lønløft til bl.a. social- og sundhedsmedarbejdere i ældreplejen.
Hævet ældrechecken med 5.000 kroner og fjernet modregningen i folkepensionen for både egen arbejdsindkomst og for ægtefælles arbejdsindkomst.
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇
Apropos...
Pension
Vi ønsker et mere retfærdigt og realistisk pensionssystem
Se mere
Sundhed og psykiatri
Lige adgang til sundhed og psykiatrisk behandling
Se mere
Boligpolitik
Adgang til gode boliger i hele Danmark
Se mere
Kulturpolitik
Alle skal kunne deltage i kulturlivet
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Behandling af personoplysninger

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/privatlivspolitik/behandling-af-personoplysninger

Kom med på A-listen og bliv en del af vores fællesskab! ​
Vi vil rigtig gerne have dig med i vores fællesskab. Derfor beder vi om dine kontaktoplysninger.​
Vi vil gerne kunne sende dig kampagnekommunikation fra Socialdemokratiet. Det betyder kommunikation om vores politik, og hvordan du kan engagere dig og bidrage til Socialdemokratiets arbejde ved for eksempel at dele vores indhold eller give et økonomisk bidrag til vores kampagner. ​
Vi vil også gerne kunne sende dig informationer om politiske møder og arrangementer, der kunne være interessante for dig, og som vi inviterer vores støtter og andre til. ​
Og endelig vil vi gerne kunne invitere dig til at deltage i spørgeskemaundersøgelser om politik og samfundsforhold.​
Hvilke oplysninger bliver gemt? ​
Socialdemokratiet indsamler kun personoplysninger, som du selv har givet os. ​Vi registrerer som udgangspunkt dit for- og efternavn, din e-mailadresse, dit telefonnummer og dit postnummer, så vi kan sende dig informationer, der er relevante for dig og dit nærområde. Hvis vi beder om yderligere oplysninger fra dig, vil det være for at gøre vores kommunikation mere relevant. ​
Hvem har ansvaret for de data, jeg oplyser?  ​
Socialdemokratiet er dataansvarlig for behandlingen af de registrerede personoplysninger. Vi behandler dine data i overensstemmelse med vores privatlivspolitik. Vi gemmer kun dine personoplysninger, så længe du ønsker at modtage kommunikation fra Socialdemokratiet. Hvis du bidrager med en donation til partiet, behandles dine oplysninger som beskrevet i vores privatlivspolitik. ​
​Hvordan trækker jeg mit samtykke tilbage?​
Du kan til enhver tid trække dit samtykke til behandlingen af dine personoplysninger tilbage. Dette kan du gøre ved at følge afmeldingslinket, der findes i alle henvendelser fra os. ​
Hvis du er medlem af Socialdemokratiet og beder om ikke at modtage kampagnekommunikation, vil du fortsat modtage kommunikation fra Socialdemokratiet, der vedrører dit medlemskab. Det er for eksempel mails om arrangementer for medlemmer, mails om organisatoriske forandringer samt mails fra din lokale partiforening, dine lokale kandidater og fra de Socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet. Hvis du ønsker at afmelde dig denne type kommunikation, bedes du skrive til partikontoret@socialdemokratiet.dk eller kontakte din lokalafdeling, hvis kommunikationen kommer derfra. Du kan finde en oversigt over socialdemokratiets lokalafdelinger her: https://www.socialdemokratiet.dk/lokalafdelinger/​
Du kan se, hvilken partiforening du er tilknyttet på S-aktiv.​
Hvordan kontakter jeg Socialdemokratiet, hvis jeg har spørgsmål til beskyttelsen af mine data?​
Socialdemokratiet har ikke udpeget en databeskyttelsesrådgiver, men hvis du har spørgsmål til vores behandling af dine oplysninger, er du altid velkommen til at kontakte vores databeskyttelseskontakt på følgende måder:​
E-mail: databeskyttelse@socialdemokratiet.dk ​
Telefon: 72 30 08 30 ​
Brev: Socialdemokratiet, Christiansborg, 1218 København K, Att. ”databeskyttelse”​
Kan jeg klage over håndteringen af mine oplysninger? ​
Du kan læse mere om dine rettigheder på Datatilsynets hjemmeside. Du har ret til at indgive en klage til Datatilsynet, hvis du er utilfreds med den måde, vi behandler dine personoplysninger på. Du finder Datatilsynets kontaktoplysninger på www.datatilsynet.dk​
​


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet | Næstformand for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/mogens-jensen

Tilbage til oversigt
Mogens Jensen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 44 37
mogens.jensen@ft.dk
Vestjylland, Herning Syd
Politiske poster
Næstformand
Kulturordfører, idrætsordfører og medieordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/anders-andreasen

Tilbage til oversigt
Anders Andreasen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
23 39 37 47
anders-a@os.dk
Vestjylland, Struer


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/anders-kronborg

Tilbage til oversigt
Anders Kronborg
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
33 37 40 35
anders.kronborg@ft.dk
Sydjylland, Esbjerg
Politiske poster
Skatteordfører og indfødsretordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/anders-kuehnau

Tilbage til oversigt
Anders Kühnau
Følg mig på Facebook
23 60 27 68
kuhnau@outlook.com
Østjylland, Aarhus Øst


---

# Ane Halsboe-Jørgensen | Skatteminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/ane-halsboe-joergensen

Tilbage til oversigt
Ane Halsboe-Jørgensen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
ane.halsboe@ft.dk
Nordjylland, Brønderslev
Politiske poster
Skatteminister


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/anne-catherine-hoxcer-nielsen

Tilbage til oversigt
Anne Catherine Hoxcer Nielsen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
24 85 53 41
ahox@varde.dk
Sydjylland, Varde


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/anne-paulin

Tilbage til oversigt
Anne Paulin
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
61 62 51 40
anne.paulin@ft.dk
Vestjylland, Skive
Politiske poster
Indenrigs- og kommunalordfører, boligordfører og ordfører for cirkulær økonomi
Anne Paulin repræsenterer Vestjylland i Folketinget. Anne blev valgt ind ved folketingsvalget den 5. juni 2019. Her fik Anne 6.814 personlige stemmer.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/asbjoern-reissmann

Tilbage til oversigt
Asbjørn Reissmann
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
31 39 05 95
asbjoern.reissmann@gmail.com
København, Vesterbro - Kgs. Enghave


---

# Folketingmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/benny-engelbrecht

Tilbage til oversigt
Benny Engelbrecht
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 44 56
benny.engelbrecht@ft.dk
Sydjylland, Sønderborg
Politiske poster
Finansordfører


---

# Folketingmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/birgitte-vind

Tilbage til oversigt
Birgitte Vind
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 51 45
birgitte.vind@ft.dk
Sydjylland, Vejle Syd
Politiske poster
Verdensmålsordfører og digitaliseringsordfører
Birgitte Vind blev valgt ind i Folketinget den 5. juni 2019, hvor hun fik 7.012 personlige stemmer.
Jeg blev socialdemokrat gennem min opvækst i et lille bageri ved havnen i Vejle. Her gjorde jeg rent og kørte med morgenbrød. Her handlede Vejles spinderi- og slagteriarbejdere, her kom spritteren og direktøren. Her oplevede jeg forskellene mellem menneskers livsvilkår og behovet for, at vi løfter i flok for at få alle med.
Som byrådspolitikker i Vejle Kommune har jeg siden 2010 kæmpet for at sætte en rød og mere social dagsorden. Med erfaring for økonomiudvalg, socialudvalg, natur- og miljøudvalg samt kulturudvalg har jeg beskæftiget mig med mange sider af borgernes hverdag og udmøntningen af lovgivning i en kommunes hverdagsliv.
Med min baggrund som lærer og ikke mindst leder i det offentlige siden 1991 har jeg en forkærlighed for vores børneinstitutioner, vores uddannelsessystem, vores offentlige ældrepleje og ikke mindst vores sundhedsvæsen.Mine mærkesager
Den frie og lige adgang til uddannelseJeg er særlig optaget af, at vi i Danmark bevarer den lige og frie adgang til uddannelsesinstitutioner, og at institutionerne for de mindste børn har uddannet personale og varme hænder nok til at kunne at give børnene en tryg og udviklende hverdag.
Dankort eller sygesikringskort?Om du er 25 år og skal opereres, eller du er 93 år og har brug for en hjælpende hånd i hverdagen, skal du opleve, at fællesskabet løfter opgaven. Også om 25 år skal vi i Danmark have lige adgang til sundhed og ældrepleje.
Kultur giver os identitet og fællesskabJeg vil skabe lige adgang til kulturoplevelser, understøtte lokale initiativer helt ud i de mindste lokalsamfund, sikre børn og unge adgang til mødet med forskellige udtryksformer som musik, billedkunst, teater, film og meget mere. Danmarks Radio skal fortsat være danskernes fælles public service-kanal fri for reklamer.
Vi skal tage ansvar for natur og miljø lokalt og globaltKloden sveder på grund af den globale opvarmning, vores drikkevand er truet af årtiers brug af sprøjtemidler, vores vandmiljøer er truet at udledning af organisk stof fra landbruget. Vi har ansvaret for at levere landet og kloden videre til de kommende generationer. Det haster med at sætte i gang med den grønne omstilling.


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/bjoern-brandenborg

Tilbage til oversigt
Bjørn Brandenborg
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 51 15
bjoern.brandenborg@ft.dk
Fyn, Svendborg
Politiske poster
Retsordfører
Bjørn Brandenborg blev første gang valgt ind i Folketinget i 2019. Ved folketingsvalget d. 1 november 2022 fik Bjørn 11.137 personlige stemmer.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/bjoern-laursen

Tilbage til oversigt
Bjørn Laursen
41 65 33 33
bjoernlaursen@gmail.com
Sydjylland, Kolding Nord


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/camilla-fabricius

Tilbage til oversigt
Camilla Fabricius
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 58 64
camilla.fabricius@ft.dk
Østjylland, Aarhus Vest
Politiske poster
Socialordfører
Inden Camilla Fabricius kom i Folketinget, var hun byrådsmedlem og 1. viceborgmester i Aarhus Kommune og havde sin egen virksomhed. Ved folketingsvalget i 2019 fik Camilla 6.506 personlige stemmer.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/camilla-hoffmann

Tilbage til oversigt
Camilla Hoffmann
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
camillahoffmann@outlook.dk
København, Indre By og Christianshavn


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/carl-emil-lind

Tilbage til oversigt
Carl Emil Lind
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
42 91 05 38
clc@dsu.net
Sjælland, Køge


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/christian-faurholdt-jeppesen

Tilbage til oversigt
Christian Faurholdt Jeppesen
Følg mig på Facebook
29 83 19 71
chfj@outlook.dk
Bornholm, Rønne


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/christian-rabjerg-madsen

Tilbage til oversigt
Christian Rabjerg Madsen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
61 62 44 53
christian.rabjerg.madsen@ft.dk
Sydjylland, Kolding Syd
Politiske poster
Politisk ordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/dorthe-hindborg

Tilbage til oversigt
Dorthe Hindborg
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
22 32 33 67
dorthe.skanderborg.odder.samsoe@gmail.com
Østjylland, Skanderborg


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/emilla-moeller

Tilbage til oversigt
Emilla Møller
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
53 61 38 08
emilla.m.p@hotmail.com
København, Valby


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/erik-jensen

Tilbage til oversigt
Erik Jensen
21 72 58 00
erje1234@gmail.com
København, Falkoner


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/erik-saerkjaer

Tilbage til oversigt
Erik Særkjær
Østjylland, Favrskov


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/eva-borchorst-mejnertz

Tilbage til oversigt
Eva Borchorst Mejnertz
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 71 33 13
eva_mejnertz@hotmail.com
Vestjylland, Silkeborg


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/fie-haekkerup

Tilbage til oversigt
Fie Hækkerup
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 49 52
fie.haekkerup@ft.dk
Nordsjælland, Hillerød
Politiske poster
Folketingsmedlem


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/filiz-sarah-thunoe

Tilbage til oversigt
Filiz Sarah Thunø
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
42 75 57 51
filiz.thunoe@gmail.com
Sjælland, Greve


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/flemming-moeller-mortensen

Tilbage til oversigt
Flemming Møller Mortensen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 46 91
sflmm@ft.dk
Nordjylland, Himmerland
Politiske poster
Udenrigs- og udviklingsordfører og Grønlandsordfører


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/frederik-vad

Tilbage til oversigt
Frederik Vad
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 49 28
frederik.vad@ft.dk
Sjælland, Slagelse
Politiske poster
Udlændinge- og integrationsordfører og pensionsordfører


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/gunvor-wibroe

Tilbage til oversigt
Gunvor Wibroe
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 52 86
gwibroe@gmail.com
Københavns omegn, Taastrup
Politiske poster
Ligestillingsordfører
LGBTQ+ ordfører
Ordfører for frivillighed


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/henrik-moeller

Tilbage til oversigt
Foto i høj opløsning
Henrik Møller
Besøg website
Følg mig på Instagram
33 37 40 42
henrik.moller@ft.dk
Nordsjælland, Helsingør
Politiske poster
Europaordfører
Henrik Møller blev valgt ind i Folketinget i 2019. Ved folketingsvalget fik han 4223 personlige stemmer. Henrik repræsenterer Helsingør-kredsen og Nordsjællands Storkreds.
Frem til at Henrik blev valgt ind i Folketinget, var han 1. viceborgmester i Helsingør Kommune.


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/ida-auken

Tilbage til oversigt
Ida Auken
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
33 37 40 40
ida.auken@ft.dk
København, Slot
Politiske poster
Grøn trepartsordfører, ordfører for hovedstad og byer og landbrugsordfører
Ida Auken er Medlem af Folketinget for Socialdemokratiet, og blev første gang valgt ind i 2007. Hun var miljøminister i den socialdemokratisk ledet regering fra 2011 til 2014, og har ligeledes været formand for Folketingets klima-, energi- og forsyningsudvalg.
Ida Auken er udpeget som Young Global Leader af World Economic Forum, hvor hun også har siddet i en lang række råd og været medstifter af The Circulars, en global pris for cirkulær økonomi. Derudover har Ida Auken i samarbejde med Ingeniørforeningen stiftet SIRI-Kommissionen, som arbejder med digitalisering og kunstig intelligens. Ida Auken har været redaktør på en række bøger og er ligeledes forfatter til flere artikler og bogen DANSK, der udkom i 2018.
Den grønne omstilling er Ida Aukens politiske hjertebarn. Det er kampen mod klimaforandringerne og for et bæredygtigt samfund, der igennem de sidste to årtier har drevet hendes politiske virke. Hun vil rykke samfundet i en grønnere og mere retfærdig retning, og politik giver mening for Ida Auken, når det lykkes at omsætte store drømme, håb og visioner til konkret handling og politiske forandringer.
Ida Auken tror på, at Danmark har brug for et stort, stærkt og visionært parti i spidsen, hvis vi skal lykkes med at vise verden, at det kan lade sig gøre at bremse klimaforandringerne og samtidig sikre den sociale balance og en sund økonomi.
Ida Auken fik 21.723 personlige stemmer ved folketingsvalget den 5. juni 2019, og blev dermed det folketingsmedlem med 10. flest personlige stemmer. Hun er valgt i Københavns Storkreds.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/jarlfeyling

Tilbage til oversigt
Jarl	Feyling
Følg mig på Facebook
31 20 77 75
jarlfeyling@gmail.com
København, Sundbyøster


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/jens-anton-tingstroem

Tilbage til oversigt
Jens Anton Tingstrøm
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
30 43 02 47
jatklinken@gmail.com
Københavns omegn, Gladsaxe


---

# Jeppe Bruus | Minister for Grøn Trepart og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/jeppe-bruus

Tilbage til oversigt
Jeppe Bruus
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 59 61
jeppe.bruus@ft.dk
Fyn, Middelfart
Politiske poster
Minister for Grøn Trepart
Jeppe Bruus er tidligere skatteminister, og nu minister for Grøn Trepart for Socialdemokratiet. Han blev valgt ind i Folketinget i Københavns Omegns Storkreds ved valget den 5. juni 2019. Jeppe fik 4.397 personlige stemmer ved dette valg.


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/jesper-petersen

Tilbage til oversigt
Jesper Petersen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 47 66
jesper.petersen@ft.dk
Sydjylland, Haderslev
Politiske poster
Klima-, energi- og forsyningsordfører
Jesper Petersen har siden den 19. marts 2013 været folketingsmedlem for Socialdemokratiet. Jesper er valgt i Sydjyllands Storkreds og har været medlem af Folketinget siden 13. november 2007. Ved folketingsvalget den 5. juni 2019 fik Jesper 7.175 personlige stemmer.
Jesper er født i Haderslev i 1981, har familiemæssige rødder i Sønderjylland og er opvokset i den lille by Hammelev ved Vojens. Jesper har en BA i statskundskab fra Københavns Universitet.
Jesper har i en årrække været folketingsmedlem for SF, foruden at have haft ledende tillidsposter i SF og været landsformand for SF’s Ungdom. Han meldte sig d. 19. marts 2013 ind i Socialdemokratiet.
Før han blev valgt i Folketinget, har han blandt andet arbejdet som folkeskolelærer, været sekretariatsmedarbejder på Center for Ungdomsforskning og lavet frivilligt foreningsarbejde.
På det personlige plan bor Jesper i andelslejlighed på Vesterbro i København med kæresten Pernille og deres søn i børnehavealderen. I fritiden er det guitaren, racercyklen og interesserne for cykelsport, fodbold, film, historie og naturoplevelser, der optager Jespers tid.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/julie-koelskov

Tilbage til oversigt
Julie Kølskov
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
51 16 88 31
julie@kølskov.dk
Sjælland, Guldborgsund


---

# Kaare Dybvad | Beskæftigelsesminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kaare-dybvad

Tilbage til oversigt
Kaare Dybvad
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 44 54
pminsek@bm.dk
Sjælland, Roskilde
Politiske poster
Beskæftigelsesminister


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kanishka-dastageer

Tilbage til oversigt
Kanishka Dastageer
Følg mig på Facebook
61 65 36 25
kanishka.dastageer@gmail.com
Sjælland, Ringsted-Sorø


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kasper-b-g-lauritsen

Tilbage til oversigt
Kasper B. G. Lauritsen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
41 72 01 43
kasper200287@gmail.com
Vestjylland, Holstebro


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kasper-flygare

Tilbage til oversigt
Kasper Flygare
Følg mig på Facebook
30 62 36 80
kasper.flygare@gmail.com
Bornholm, Aakirkeby


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kasper-roug

Tilbage til oversigt
Kasper Roug
Følg mig på Facebook
61 62 59 66
kasper.roug@ft.dk
Sjælland, Lolland
Politiske poster
Beredskabs- og veteranordfører
Kasper Roug blev valgt ind i Folketinget i Sjællands Storkreds ved valget den 5. juni 2019. Kasper fik 5.249 personlige stemmer ved dette folketingsvalg.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/katrine-evelyn-jensen

Tilbage til oversigt
Katrine Evelyn Jensen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
26 12 58 58
katrineevelyn@hotmail.com
Vestjylland, Viborg Øst


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kiki-bille-bach

Tilbage til oversigt
Kiki Bille Bach
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
26 34 55 26
kiki_bach@hotmail.com
Nordjylland, Aalborg


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kimaas

Tilbage til oversigt
Kim	Aas
Følg mig på Facebook
61 62 49 04
kim.aas@ft.dk
Fyn, Faaborg-Ærø
Politiske poster
Kirkeordfører og ordfører for øer


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kimeskesen

Tilbage til oversigt
Kim	Eskesen
Besøg website
31 65 68 40
kim_eskesen@msn.com
Sydjylland, Esbjerg Omegn


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/kris-jensen-skriver

Tilbage til oversigt
Kris Jensen Skriver
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 48 99
kris.skriver@ft.dk
Sydjylland, Vejen


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lars-fibaek

Tilbage til oversigt
Lars Fibæk
61 66 43 25
larsfibak@gmail.com
Vestjylland, Silkeborg Nord


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lars-roemer-olsen

Tilbage til oversigt
Lars Rømer Olsen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
31 31 34 32
larsro41@gmail.com
Sydjylland, Tønder


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lasse-haugaard-pedersen

Tilbage til oversigt
Lasse Haugaard Pedersen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
31 14 19 95
lasse.haugaard.pedersen@gmail.com
Fyn, Nyborg


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lea-wermelin

Tilbage til oversigt
Lea Wermelin
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 56 31
lea.wermelin@ft.dk
Bornholm, Rønne
Politiske poster
Sundhedsordfører og epidemiordfører


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/leif-lahn-jensen

Tilbage til oversigt
Leif Lahn Jensen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
61 62 46 97
leif.jensen@ft.dk
Østjylland, Djurs
Politiske poster
Gruppeformand
Leif Lahn Jensen var medlem af Grenaa Byråd fra 2002 til 2006 og var formand for Socialdemokratiet i Grenaa fra 2004 til 2007. Fra 2006, indtil Leif indtrådte i Folketinget, var han medlem af kommunalbestyrelsen i Norddjurs Kommune og formand for Børne- og Ungdomsudvalget i kommunen.
Leif arbejdede fra 1992-2007 som havnearbejder for Maersk i Aarhus Havn og har tidligere været lager- og pakhusarbejder samt landbrugsmedhjælper på Djursland. Han har yderligere været tillidsmand på havnen i ni år, hvorfor han værdimæssigt er særligt interesseret i arbejdsmarkedspolitik.
Privat er Leif gift med Ann, som er dagplejemor, og sammen har de to piger. Derfor er familiepolitik også et område, der optager Leif meget. Han har i øvrigt været formand i en børnehave i fire år.
Leif blev valgt ind i Folketinget den 13. november 2007 i Østjyllands Storkreds. Ved folketingsvalget i 2019 fik Leif 8.001 personlige stemmer.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lise-joergensen

Tilbage til oversigt
Lise Jørgensen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
60 19 38 86
lisejor67@gmail.com
Vestjylland, Viborg Vest


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/louise-mehnke

Tilbage til oversigt
Louise Mehnke
Følg mig på Facebook
51 23 22 51
louisemehnke@outlook.dk
Nordsjælland, Fredensborg


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/louise-stenmann

Tilbage til oversigt
Louise Stenmann
Følg mig på Facebook
22 50 29 77
stenmann04@gmail.com
Østjylland, Hedensted


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/magnus-barsoee

Tilbage til oversigt
Magnus Barsøe
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
20 19 44 46
magnus.barsoe@gmail.com
Københavns omegn, Lyngby-Tårbæk


---

# Magnus Heunicke | Miljøminister og minister for ligestilling og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/magnus-heunicke

Tilbage til oversigt
Foto i høj opløsning
Magnus Heunicke
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61624435
magnus.heunicke@ft.dk
Sjælland, Næstved
Politiske poster
Miljøminister og minister for ligestilling


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/malte-larsen

Tilbage til oversigt
Malte Larsen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 36 54
malte.larsen@ft.dk
Østjylland, Randers Nord
Politiske poster
Iværksætterordfører
Malte Larsen er medlem af Folketinget og valgt ind af Randers Nord-kredsen, Østjyllands Storkreds. Han fik 5.708 personlige stemmer ved folketingsvalget den 5. juni 2019.


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/marcus-vesterager

Tilbage til oversigt
Marcus Vesterager
Besøg website
Følg mig på Facebook
marcus@marcusvesterager.dk
København, Nørrebro


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/maria-durhuus

Tilbage til oversigt
Maria Durhuus
Besøg website
Følg mig på Instagram
33 37 41 13
maria.durhuus@ft.dk
Københavns omegn, Hvidovre
Politiske poster
Misbrugsordfører, ældreordfører og ordfører for §71-tilsynet


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/maria-gudme

Tilbage til oversigt
Maria Gudme
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
20 30 46 03
mariagudme@icloud.com
Fyn, Odense Øst


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/www.instagram.com/maria_marqard_radoor

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/maria-radoor

Tilbage til oversigt
Maria Radoor
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
mariaradoor@gmail.com
Sydjylland, Fredericia


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/mathias-thybo

Tilbage til oversigt
Mathias Thybo
53 49 46 23
math486c@gmail.com
Østjylland, Aarhus Nord


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/matilde-powers

Tilbage til oversigt
Matilde Powers
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
33 37 41 08
matilde.powers@ft.dk
Nordsjælland, Egedal
Politiske poster
Ordfører for gymnasie-, erhvervs- og voksenuddannelse, forebyggelsesordfører og ordfører for unges trivsel


---

# Mattias Tesfaye | Børne- og undervisningsminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/mattias-tesfaye

Tilbage til oversigt
Mattias Tesfaye
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
mattias.tesfaye@ft.dk
Københavns omegn, Brøndby
Politiske poster
Børne- og undervisningsminister


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/mette-reissmann

Tilbage til oversigt
Mette Reissmann
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
53 85 51 85
mette.reissmann@ft.dk
København, Østerbro
Politiske poster
Erhvervsordfører


---

# Morten Bødskov | Erhvervsminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/morten-boedskov

Tilbage til oversigt
Morten Bødskov
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 40 54
morten.bodskov@ft.dk
Københavns omegn, Rødovre og Herlev
Politiske poster
Erhvervsminister


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/morten-ryom

Tilbage til oversigt
Morten Ryom
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
24 40 70 87
ryom18@gmail.com
Nordjylland, Aalborg Vest


---

# Nicolai Wammen | Finansminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/nicolai-wammen

Tilbage til oversigt
Nicolai Wammen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
33 92 33 33
nicolai.wammen@ft.dk
Østjylland, Aarhus Syd
Politiske poster
Finansminister


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/peder-key-kristiansen

Tilbage til oversigt
Peder Key Kristiansen
Følg mig på Facebook
51 59 81 04
peder.key.kristiansen@gmail.com
Nordjylland, Frederikshavn


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/per-husted

Tilbage til oversigt
Per Husted
Besøg website
Følg mig på Facebook
29 28 23 69
Per.husted@ft.dk
Nordjylland, Mariagerfjord
Politiske poster
Ordfører for innovation og kunstig intelligens, telekommunikationsordfører og Færøordfærer


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/perstefansen

Tilbage til oversigt
Per	Stefansen
22 56 76 73
stefansen1967@gmail.com
Vestjylland, Ringkøbing


---

# Peter Hummelgaard | Justitsminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/peter-hummelgaard

Tilbage til oversigt
Peter Hummelgaard
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 44 49
peter.hummelgaard@ft.dk
København, Tårnby
Politiske poster
Justitsminister


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/pia-halkjaer

Tilbage til oversigt
Pia Halkjær
Østjylland, Randers Syd


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/rasmus-horn-langhoff

Tilbage til oversigt
Rasmus Horn Langhoff
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 51 91
rasmus.langhoff@ft.dk
Sjælland, Kalundborg-Odsherred
Politiske poster
Psykiatriordfører og ordfører for Udvalget til Valgs Prøvelse
Rasmus Horn Langhoff er socialdemokratisk folketingsmedlem valgt fra Sjællands Storkreds og opstillet i Kalundborg-Odsherred. Rasmus er født i Slagelse i 1980 og selv opvokset på Vestsjælland.
Rasmus er uddannet historiker og har således en cand.mag. i historie og medier og kultur fra Københavns Universitet.
Rasmus gik ind i politik, fordi han tror på et samfund med plads til alle. Et samfund hvor alle får lov til at udfolde sig, og hvor alle kan føle tryghed i hverdagen. Sådan et samfund opnås kun ved at styrke velfærden.
Derfor arbejder han for at fremtidssikre og styrke det velfærdssamfund, vi har i dag. Særligt sundhed/psykiatri, ældreomsorg/værdig tilbagetrækning, klima og uddannelse spiller en vigtig rolle for Rasmus.
Rasmus har været folketingsmedlem siden 2011. Han er Socialdemokratiets sundhedsordfører og sidder i Socialdemokratiets gruppeledelse.


---

# Rasmus Stoklund | Udlændinge- og integrationsminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/rasmus-stoklund

Tilbage til oversigt
Rasmus Stoklund
Besøg website
Følg mig på Facebook
61 62 58 52
rasmus.stoklund@ft.dk
Nordsjælland, Frederikssund
Politiske poster
Udlændinge- og integrationsminister
Rasmus Stoklund er udlændinge- og integrationsminister, og blev valgt ind i Folketinget i 2019.
Inden Rasmus blev medlem af Folketinget, arbejdede han som erhvervspolitisk chef i Dansk Metal.


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/sara-emil-baaring

Tilbage til oversigt
Sara Emil Baaring
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
22 73 88 78
sara.baaring@ft.dk
Fyn, Assens
Politiske poster
Børne- og skoleordfører


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/simon-kollerup

Tilbage til oversigt
Simon Kollerup
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
simon.kollerup@ft.dk
Nordjylland, Thisted
Politiske poster
Forsvars- og hjemmeværnsordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/sofie-de-bretteville

Tilbage til oversigt
Sofie de Bretteville
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
28 18 11 66
sofie.de.bretteville.olsen@regionh.dk
Københavns omegn, Ballerup


---

# Sophie Hæstorp Andersen | Social- og boligminister og folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/sophie-haestorp-andersen

Tilbage til oversigt
Sophie Hæstorp Andersen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
20 31 46 31
ssoha@icloud.com
København, Brønshøj


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/soeren-rye

Tilbage til oversigt
Søren Rye
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
41 87 07 93
spro.155@hotmail.com
Nordsjælland, Rudersdal


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/stig-ekman

Tilbage til oversigt
Stig Ekman
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
51 25 70 88
stig@strecker-ekman.dk
København, Bispebjerg


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/tanja-larsson

Tilbage til oversigt
Tanja Larsson
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
20 77 23 77
tanja.larsson@ft.dk
Sjælland, Faxe
Politiske poster
Turismeordfører og ordblindeordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/theis-kylling-hommeltoft

Tilbage til oversigt
Theis Kylling Hommeltoft
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
31 35 58 00
theis.hommeltoft@gmail.com
Sydjylland, Aabenraa


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/thomas-klimek

Tilbage til oversigt
Thomas Klimek
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
30 22 14 02
klimek71@hotmail.com
Nordjylland, Hjørring


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/thomas-monberg

Tilbage til oversigt
Thomas Monberg
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 49 53
thomas.monberg@ft.dk
Østjylland, Horsens
Politiske poster
Miljøordfører, postordfører og ordfører vedr. etisk råd


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/thomasskriver-jensen

Tilbage til oversigt
Thomas	Skriver Jensen
Følg mig på Facebook
61 62 49 02
thomas.skriver@ft.dk
Fyn, Odense Syd
Politiske poster
Fødevarerordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/tommi-christensen

Tilbage til oversigt
Tommi Christensen
Følg mig på Facebook
26 29 35 70
tschristensen@mail.dk
Sydjylland, Vejle Nord


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/trine-birk-andersen

Tilbage til oversigt
Trine Birk Andersen
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
31 25 99 58
trine_birk@yahoo.com
Sjælland, Holbæk
Politiske poster
Regionsrådsformand


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/trine-bramsen

Tilbage til oversigt
Trine Bramsen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
61 62 51 84
trine.bramsen@ft.dk
Fyn, Odense Vest
Politiske poster
Uddannelses- og forskningsordfører og familieordfører


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/valdemar-alban

Tilbage til oversigt
Valdemar Alban
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
22 57 30 32
valbansocialdemokratiet@gmail.com
Sjælland, Vordingborg


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/vibeke-westh

Tilbage til oversigt
Vibeke Westh
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
26 16 50 25
vibekewesth@yahoo.com
Københavns omegn, Gentofte


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/www.facebook.dk/borbjerg72

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Folketingskandidat | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/vinnie-borbjerg

Tilbage til oversigt
Vinnie Borbjerg
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
Vestjylland, Herning Nord


---

# Folketingsmedlem | Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/yildiz-akdogan

Tilbage til oversigt
Yildiz Akdogan
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
61 62 49 97
yildiz.akdogan@ft.dk
København, Sundbyvesterkredsen


---

# Seneste nyt

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/seneste-nyt

Seneste nyt
Seneste nyt
Rent drikkevand
Rent drikkevand for danskere i hele landet.
Se mere
En mere retfærdig pension
Stop for den stigende pensionsalder for dem med de længste arbejdsliv.
Se mere
Lilleskolen
Maksimalt 14 elever i de små klasser.
Se mere
Fødevarecheck
Se om du får en fødevarecheck.
Se mere
Formueskat
Ny skat på store formuer skal finansiere Lilleskolen.
Se mere
Et bedre Danmark
Bedre lånemuligheder i landdistrikterne.
Se mere
Et konkurrence­dygtigt Danmark
1 milliard til styrket konkurrenceevne.
Se mere
Hold dig opdateret på A-listen
Vil du have det vigtigste fra Socialdemokratiet samlet ét sted? Tilmeld dig A-listen og få de seneste nyheder, invitationer til arrangementer og muligheder for at engagere dig – direkte i din indbakke.👇


---

# [PDF] 210x210_udlaendige_udspil_v9.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/znyhajmo/210x210_udlaendige_udspil_v9.pdf

1
VI VIL IKKE DEM,  
DER IKKE VIL DANMARK
SOCIALDEMOKRATIETS UDLÆNDINGEUDSPIL
2
Verden omkring os er blevet mere urolig. 
Mellemøsten står igen i brand. Ufred og 
ustabilitet ulmer.
Når krig og ustabilitet breder sig, 
ved vi af erfaring, hvad der kan følge 
med: Mennesker på flugt og migranter, der 
søger mod Danmark og Europa. Derfor må 
vi allerede nu forholde os til risikoen for en 
ny migrant- og flygtningekrise, der igen kan 
lægge pres på Europas ydre grænser – og i 
sidste ende på Danmark.  
Danmark er et trygt og tillidsfuldt fællesskab, 
som bygger på stærke værdier. Værdier, som 
mange borgere med anden etnisk baggrund 
hver dag bidrager positivt til og bakker op om.
Vi danskere ligner ikke hinanden. Og det 
skal vi heller ikke. Men vi skal ville hinanden. 
Og vi skal skelne mellem dem, der kan og vil 
Danmark. Og dem, der ikke vil.
Efterhånden anerkender de fleste, at hvis ikke 
der er styr på, hvor mange der kommer hertil, 
så er der meget andet, der er ligegyldigt. Vi ved 
af bitter erfaring, hvor svært det er at råde bod 
på en fejlslagen integration. For vi betaler stadig 
prisen for det. Vi må ikke gentage fejlene fra 
2015. Dengang mistede Danmark kontrollen 
INDLEDNING
med asyltilstrømningen. Med store sociale, 
kulturelle og økonomiske konsekvenser til følge.  
De konsekvenser har vi de seneste snart syv 
år været i gang med at rette op på. Og nu skal 
vi tage de næste skridt. Først og fremmest 
skal vi forberede os på de potentielt nye 
flygtningestrømme, der følger af ufreden i 
Mellemøsten. Flere kriminelle udlændinge 
skal udvises. Og vi skal sætte hårdere ind, når 
nogen forbryder sig mod vores fællesskab. 
Udenlandsk arbejdskraft er med til at gøre 
Danmark rigere. Men det er ikke ligegyldigt, 
hvor arbejdskraften kommer fra. Vi vil hellere 
have arbejdskraft fra lande, som Danmark 
handler mest med, end vi vil have arbejdskraft 
fra lande, hvor vi erfaringsmæssigt ved, at det 
for mange er svært at tilpasse sig den danske 
kultur.
FRA KAOS TIL KONTROL 
Siden Socialdemokratiet overtog ansvaret 
i 2019, har vi ført en stram og ansvarlig 
udlændingepolitik og fået styr på 
asyltilstrømningen til Danmark. Fordi kontrol 
med tilstrømningen til Danmark og Europa er 
afgørende - både for danskernes sikkerhed 
og tryghed, og for at beskytte vores åbne og 
tillidsfulde velfærdssamfund. 
FIGUR 1: ASYLANSØGERE PR. 1000 INDBYGGERE 2014-2024
Kilde: Eurostat
Kilde: Udlændinge- og Integrationsministeriet
3
Vi har fået kontrol med tilstrømningen. Og vi 
har i dag de laveste asyltal siden 2007, hvis 
man ser bort fra COVID-19-årene. 
Der er samtidig rekordfå afviste asylansøgere 
i udsendelsesposition. Og i 2025 blev næsten 
1.100 udvisningsdømte udlændinge sendt ud 
af Danmark. 
0
200
400
600
800
1.000
1.200
1.400
1.600
1.800
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025
FIGUR 2: AFVISTE ASYLANSØGERE I UDSENDELSESPOSITION
0
5
10
15
20
25
30
35
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025
Vi har styrket sammenhængskraften i Danmark. 
Flere med udenlandsk baggrund er kommet 
i arbejde. I 2019 var der 28 parallelsamfund i 
Danmark, hvor en stor andel havde udenlandsk 
Kilde: Udlændinge- og Integrationsministeriet
Kilde: Social- og Boligministeriet
Det er vigtigt. For beboere på Udrejsecenter 
Kærshovedgård skaber utryghed 
for lokalbefolkningen i det område, 
udrejsecentret er placeret. 
baggrund og ikke var i arbejde. Det tal er 
reduceret til fem i dag. Men der er stadig store 
udfordringer.
4
Selvom vi står et markant bedre sted i dag 
end i 2015, er problemerne ikke løst. Der er 
meget, vi skal have håndteret. Vi skal tage de 
næste skridt. 
Nye problemer er opstået. I EU er man 
allerede ved at forberede sig på, at den 
aktuelle konflikt med Iran kan udløse nye 
flygtninge- og migrantstrømme. 
DE NÆSTE SKRIDT 
I UDLÆNDINGE-  
POLITIKKEN
Samtidig er der også problemer, som vi 
desværre endnu ikke er kommet i mål med at 
løse, trods mange års arbejde. Der er f.eks. 
stadig for mange kriminelle udlændinge, 
som ikke bliver udvist. De opgaver er vi ikke 
færdige med. 
Foto: Stine Bidstrup/Ritzau Scanpix
5
Vi har fået styr på antallet af asylansøgere, der 
kommer til Danmark. Men verden forandrer 
sig hurtigt. Nye konflikter kan skabe nye 
migrationsstrømme. Samtidig ser vi, hvordan 
Vestens modstandere bruger migration som 
et politisk våben mod Europa ved målrettet 
at sende migranter mod vores grænser for at 
skabe pres og splittelse. 
Der er aktuelt drøftelser i EU om, hvordan man 
kan forhindre en ny migrant- og flygtningekrise 
som følge af krigen i Iran.
Danmark skal være forberedt på at tage alle 
nødvendige redskaber i brug. Vi skal fortsat 
arbejde for at oprette modtagecentre i lande 
uden for Europa. Og vi skal sammen med 
vores allierede i Europa styrke unionens ydre 
grænser. Samtidig ved vi, at den bedste hjælp 
til mennesker på flugt er at give den tæt på dér, 
hvor de bor. Alt for mange civile bliver ramt, 
når konflikter bryder ud. Derfor skal hjælpen i 
nærområderne styrkes. 
Vi fremlægger en række forslag, der skal sikre 
fortsat kontrol med tilstrømningen:
1) FORSTÆRKE INDSATSEN FOR AT STOPPE 
FREMTIDIGE ASYLSTRØMME TIL EUROPA
 
Vi må aldrig igen havne i en situation som i 
september 2015, hvor der gik hul på Europa. 
Derfor skal EU kunne iværksætte den fælles 
europæiske asylnødbremse så effektivt som 
muligt langs hele unionens grænse. Så vi 
er klar i Europa, hvis et nyt asylpres skulle 
opstå. Vi vil fra dansk side stille os i spidsen 
for, at asylnødbremsen forstærkes. Vi ønsker 
blandt andet at undersøge muligheden for, 
at nødbremsen efter dansk forbillede kan 
anvendes til at stoppe asylansøgere ved EU’s 
ydre grænser, hvis en ny krisesituation opstår. 
Samtidig ønsker vi, at der sker en styrkelse 
af Det Europæiske Agentur for Grænse- og 
Kystbevogtning (Frontex), så alle operative 
kapaciteter er på plads – eller meget hurtigt 
kan komme det – i tilfælde af et ekstraordinært 
asylpres. Herudover vil vi foreslå, at EU skal 
intensivere samarbejdet med tredjelande 
om at stoppe flygtningestrømme, før de 
når Europa, som det tidligere er gjort med 
bl.a. Tyrkiet. EU skal i højere grad tilbyde 
partnerskaber til de lande, der samarbejder 
om at stoppe menneskesmugling og irregulære 
flygtningestrømme mod Europa. Til gengæld 
skal EU styrke hjælpen til mennesker på flugt i 
nærområderne.
VI SKAL BEGRÆNSE TILSTRØMNINGEN 
TIL EUROPA OG ØGE HJÆLPEN TIL 
NÆROMRÅDERNE
Foto: Norde Ernst Van/Ritzau Scanpix
6
2) FORBEREDE AKTIVERING AF DEN 
DANSKE ASYLBREMSE
De danske myndigheder skal være klar, hvis EU’s 
ydre grænser bryder sammen, og vi igen oplever 
massetilstrømning mod Danmark som i 2015. 
I en sådan situation skal vi være klar til at sætte 
ind omgående med en række tiltag. Politiet skal – 
sammen med andre myndigheder – være klar til 
at beskytte vores grænser, og transportøransvar 
skal kunne aktiveres, så transportselskaber sikrer, 
at rejsende har gyldig rejsehjemmel. Vi skal være 
klar til, at nødbremsen trækkes, så grænsen 
lukkes fuldstændig, og asylansøgere afvises ved 
grænsen. Og vi vil prioritere de nødvendige midler 
til en ny grænsepakke med f.eks. indsættelse 
af forsvaret og droner, der kan sikre en effektiv 
nedlukning af den danske grænse.
3) MÅLRETTE MERE HJÆLP TIL 
NÆROMRÅDERNE
Socialdemokratiet vil fastholde Danmarks 
samlede udviklingsbistand på 0,7 pct. af 
bruttonationalindkomsten (BNI). Inden for de 
rammer vil vi over de kommende år målrette 
yderligere midler af den samlede bistand til 
at hjælpe flygtninge i nærområderne, så de 
ikke søger mod Europa. Det kan både ske ved 
at hæve rammen til den humanitære bistand, 
som går til bl.a. nødhjælp, og ved at øge 
Nærområde- og migrationsfonden, som skal 
håndtere presset fra irregulær migration og 
hjælpe flygtninge uden for Europa.
Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix
Foto: Lars Laursen/Biofoto/Ritzau Scanpix
7
KRIMINELLE UDLÆNDINGE  
SKAL UDVISES
En ansvarlig udlændingepolitik handler ikke 
alene om kontrol med tilstrømningen. Den 
handler også om klare konsekvenser for dem, 
der misbruger danskernes gæstfrihed og 
begår alvorlig kriminalitet.
De fleste borgere, der kommer hertil, bakker 
op om vores værdier og bidrager positivt hver 
dag. Men der er også mennesker, som dyrker 
antidemokratiske værdier og begår alvorlig 
kriminalitet. Derfor er vi i gang med at bygge et 
fængsel i Kosovo, så udvisningsdømte kriminelle 
kan afsone deres straf der, inden de sendes hjem. 
Sammen med Italien er det samtidig lykkedes os 
at samle opbakning fra 27 ud af Europarådets 
46 lande til en ny fortolkning af Den Europæiske 
Menneskerettighedskonvention, som skal sikre, at 
hensynet til ofrene og samfundets sikkerhed vejer 
tungere end hensynet til den kriminelle 
gerningsmand. På den baggrund har regeringen 
fremlagt en udvisningsreform, som skal gøre det 
muligt at udvise flere kriminelle udlændinge, som 
begår alvorlig kriminalitet. 
Hvis man kommer til Danmark og begår alvorlig 
kriminalitet, har man ikke noget at gøre her. Man 
skal udvises og ud af landet. Derfor foreslår vi:
4) UDVISE FLERE KRIMINELLE UDLÆNDINGE
Vi vil gennemføre udvisningsreformen og 
bl.a. skærpe udvisningsreglerne, så kriminelle 
udlændinge, der idømmes mindst et års 
ubetinget fængsel for alvorlig kriminalitet 
som f.eks. vold eller voldtægt, som det klare 
udgangspunkt skal udvises.
5) STRAMMERE KONTROL MED KRIMINELLE 
UDLÆNDINGE UDEN LOVLIGT OPHOLD
Kriminelle udlændinge på udrejsecentre, der 
ikke overholder deres kontrolforpligtelser, 
skal kunne pålægges GPS-fodlænke. 
Overtrædes vilkårene skal det kunne føre til 
frihedsstraf. Samtidig skal sikkerheden på og 
omkring udrejsecentre som Kærshovedgård 
styrkes med mere overvågning og øget 
tilstedeværelse af personale. Hvis man 
er dømt til udvisning, har man pligt til at 
samarbejde om at rejse hjem. Vi vil se på 
mulighederne for at skærpe reglerne over 
for udlændinge uden lovligt ophold, der 
ikke medvirker til deres egen hjemsendelse, 
herunder skærpe straffen, så dem, der ikke 
medvirker, er bag lås i længere tid.
8
6) OPRETTE UDREJSECENTER I TREDJELAND
Det er lykkedes den danske regering 
at få hovedparten af EU-landene til at 
bakke op om, at udrejsecentre udenfor 
Europa kan finansieres af EU-midler. Det 
er Socialdemokratiets mål, at der hurtigst 
muligt oprettes mindst et udrejsecenter 
i et tredjeland uden for Europa, og at 
finansieringen tilvejebringes indenfor EU-
budgettet. Det vil betyde, at der ikke længere 
skal sidde f.eks. udvisningsdømte udlændinge 
og afviste asylansøgere på udrejsecentre i 
Danmark.
7) INDFØRE NY MODEL FOR 
UDVISNINGSSAGER
Vi vil se på muligheden for, at udvisningssager 
flyttes fra domstolene og i stedet afgøres 
administrativt af udlændingemyndighederne. 
Det skal skabe hurtigere og mere smidige 
sagsgange, specialisering og ensartede 
afgørelser, samtidig med at domstolene 
aflastes. I den forbindelse vil vi se på 
muligheden for at oprette en særskilt 
udvisningsstyrelse. 
8) UDVIDE ADVARSELSORDNINGEN FRA 
2018 MED TILBAGEVIRKENDE KRAFT
Tidligere grov kriminalitet – også fra før 2018, hvor 
den nuværende advarselsordning blev indført 
– skal ikke være glemt. Den skal tælle som en 
advarsel. Det vil betyde, at flere udlændinge vil 
blive tildelt advarsler og dermed lettere vil kunne 
udvises, hvis de begår ny kriminalitet.
9) INGEN BØRN SKAL ARVE KRIMINALITET
Når børn og unge bliver en del af et kriminelt 
miljø, skal vi som samfund gribe ind tidligt, så de 
yngre søskende ikke følger samme vej. Derfor 
vil vi styrke de evidensbaserede indsatser, 
hvor sociale myndigheder screener familien 
og sætter målrettet ind. Med en tidlig indsats 
på tværs af myndigheder, hvor de bedste 
erfaringer samles og deles, er målet, at færre 
yngre søskende havner i samme kriminelle 
løbebane. Herunder ønsker vi at afsætte de 
nødvendige midler til en styrket forebyggende 
indsats i kommunerne, f.eks. mentorordninger, 
fritidsjob, familiebehandling og andre 
evidensbaserede indsatser.
9
KONSEKVENS FOR DEM, DER BRYDER 
REGLERNE
Danmark er et frit og tillidsfuldt samfund. 
Det bygger på fællesskab, respekt og 
demokratiske værdier. Og vi forventer, at 
de, der kommer til Danmark, respekterer 
vores regler, værdier og den måde, vi lever 
vores liv. For dem, der ikke vil være en del af 
fællesskabet og de spilleregler, der gælder i 
Danmark, skal det have klare konsekvenser: 
10) NYE STATSBORGERE SKAL DELE 
DEMOKRATISKE VÆRDIER
Et statsborgerskab er den største 
tillidserklæring vi kan give til en udlænding. 
Der er desværre i tidens løb blevet givet 
statsborgerskab til for mange, som ikke 
deler vores grundlæggende værdier om 
demokrati og ligestilling. Vi har nedsat en 
ekspertgruppe, der skal afdække de juridiske, 
værdimæssige og tekniske rammer for en mulig 
screeningsordning. Så de formelle krav til at 
opnå dansk statsborgerskab suppleres med 
en mere grundlæggende vurdering af, om man 
deler vores demokratiske værdier.
11) TILDELE KARANTÆNE FRA 
SUNDHEDSVÆSNET VED VOLD MOD 
ANSATTE
Hvis man begår vold mod dem, som er 
der for at passe på os alle sammen, skal 
det have konsekvenser. Personer dømt for 
vold eller trusler mod sundhedspersonale 
bør fremadrettet kunne få karantæne i 
sundhedsvæsnet fra ikke-akut behandling. 
Så de i en karantæneperiode ikke længere 
kan få deres sundhedsydelser betalt gennem 
den offentlige sygesikring, bortset fra i akutte 
tilfælde. Sådan som reglerne allerede i dag 
gælder for f.eks. udvisningsdømte udlændinge.
12) FRAKENDE FØRTIDSPENSION VED 
OVERTRÆDELSE AF STRAFFELOVEN
Hvis man er i stand til at begå alvorlig kriminalitet, 
skal man ikke være på førtidspension. Vi har 
indført en ordning, hvorefter personer kan få 
frakendt førtidspension ved bl.a. rocker- og 
bandekriminalitet. Vi foreslår at undersøge 
muligheden for at udvide ordningen til at 
omfatte flere typer af alvorlige overtrædelser af 
straffeloven. 
13) STYRKE INDSATSEN MOD SVINDEL I 
KIOSKER
Der skal være hårdere sanktioner mod kiosker 
og mindre detailbutikker, som gentagne 
gange bryder loven, f.eks. ved at sælge 
ulovlige produkter til mindreårige. Vi vil udvide 
muligheden for at frakende en ejer retten til at 
drive kiosk eller mindre detailbutik. Hvis flere 
forskellige ejere er blevet frakendt retten til at 
drive kiosk fra de samme fysiske lokaler, skal 
det være muligt at indføre et forbud mod at 
drive kiosk fra den pågældende matrikel. 
14) DANMARK SKAL IKKE BLIVE ET ETNISK 
KLASSESAMFUND
Når to børn bliver født på Rigshospitalet i 
København og det ene barn hedder Ali og 
det andet Alfred. Så vil Ali i gennemsnit have 
dårligere muligheder for at få sig et godt liv 
sammenlignet med Alfred. Han er i større 
risiko for at blive udsat for vold og negativ 
social kontrol. Og han har større risiko for 
selv at ende i arbejdsløshed eller kriminalitet. 
Det skal vi som samfund blive bedre til at 
tage hånd om. Derfor vil Socialdemokratiet 
nedsætte en kommission, der skal komme 
med forslag til, hvordan vi sikrer de samme 
gode muligheder gennem livet for alle børn, 
uanset etnicitet og baggrund.
10
ANTALLET BETYDER NOGET – OGSÅ FOR 
UDENLANDSK ARBEJDSKRAFT
En ansvarlig udlændingepolitik handler også 
om at være ærlig om, at antallet, der kommer til 
Danmark, betyder noget – også når det handler 
om udenlandsk arbejdskraft. 
Mange udlændinge er de seneste år kommet 
til Danmark for at arbejde. Det er godt. Det 
bidrager til, at dansk økonomi kan vokse. 
Og dermed også med flere penge til vores 
fælles velfærd. Men det er ikke ligegyldigt, 
hvem det er, der kommer til Danmark. Hvis 
mennesker kommer hertil med normer og 
værdier, der ligger langt fra dem, vores samfund 
bygger på, kan det udfordre integrationen og 
sammenhængskraften. 
Det har også en pris for vores velfærdssamfund, 
når mange flere kommer til og medbringer 
deres familier. Flere kommuner oplever i 
dag et stigende pres på velfærden, bl.a. fordi 
modtageklasserne i skolerne fyldes med børn af 
udenlandske arbejdstagere. Det lægger et stort 
pres på både lærere og skolebudgetter og gør 
det sværere for kommunerne at få velfærden til 
at hænge sammen. 
Derfor er det nødvendigt at føre en ansvarlig 
politik også på dette område. Også her skal vi 
have kontrol med antallet. Det gør en forskel, 
hvor i verden arbejdskraften kommer fra. Vi 
foreslår:
15) GØRE FLERE ERHVERVSORDNINGER 
LANDESPECIFIKKE
I 2024 blev der givet mere end 1.200 
opholdstilladelser på baggrund af 
erhvervsordninger til personer fra Mellemøsten 
og Nordafrika (MENAPT-lande). Der blev 
i juni 2025 aftalt en ny erhvervsordning 
for udenlandsk arbejdskraft, som giver 
virksomheder med overenskomst bedre adgang 
til arbejdskraft fra udvalgte lande. 
Vi vil afdække mulighederne for at gøre flere 
erhvervsordninger betinget af overenskomst og  
landespecifikke, så de alene tillader arbejdskraft 
fra f.eks. de lande, som Danmark handler mest 
med.
16) LUKKE 
LANDBRUGSPRAKTIKANTORDNINGEN
Antallet af praktikanter fra Afrika på den 
såkaldte landbrugspraktikantordning er de 
seneste år tidoblet. Og kontroller har afsløret 
uregelmæssigheder i ansøgningerne. Der 
har af flere omgange været historier om, at 
ordningen reelt bruges til at rekruttere lavt 
betalt arbejdskraft til landbruget frem for at 
være en udvekslingsordning for studerende. 
Derfor mener Socialdemokratiet, at ordningen 
skal lukkes.
17) STYRKE SAMARBEJDET MED UDVALGTE 
EU-LANDE OM ARBEJDSKRAFT
Socialdemokratiet har en ambition om, 
at danske virksomheders rekruttering af 
udenlandsk arbejdskraft i videst muligt 
omfang bør ske inden for EU, hvor der er 
fri bevægelighed for arbejdskraft. Derfor 
foreslår vi at styrke rekrutteringen i udvalgte 
brancher og EU-lande, f.eks. ved at åbne 
rekrutteringskontorer i de pågældende lande. 
18) INDFØRE SPROGKRAV TIL UDLÆNDINGE 
Udenlandske medarbejdere i Danmark 
skal kunne tale med deres kollegaer og 
kommunikere med danske myndigheder. 
Derfor skal der fremover stilles krav om, at 
virksomheder, der rekrutterer udenlandsk 
arbejdskraft, påtager sig ansvaret for, at deres 
medarbejdere kan tale enten dansk eller 
engelsk. Det handler både om sikkerhed og om 
sammenhængskraft.
SOCIALDEMOKRATIETS FORSLAG
17
16
15
14
13
12
11
10
9
8
7
6
5
4
3
2
1
18


---

# [PDF] en-mere-retfaerdig-pension.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/uwgn0klr/en-mere-retfaerdig-pension.pdf

EN MERE RETFÆRDIG PENSION
Stop for den stigende pensionsalder for dem 
med de længste arbejdslivSocialdemokratiets forslag til et mere
retfærdigt pensionssystem
Vi er et lille land, men der er store forskelle 
på de liv, vi lever. Nogle finder fast arbejde i 
en ung alder. Andre bruger år på at studere. 
Nogle er i hårde, fysiske jobs. Andre har mindre 
opslidende arbejde. Når danske arbejdsliv 
er så forskellige, giver det ikke mening, at 
pensionsforholdene er ens for alle.   
 
Alle danskere har ret til et godt seniorliv. 
Når man har betalt sin skat og gennem et 
langt liv har bygget, båret, passet og støbt 
fundamentet for det danske samfund, er det 
kun rimeligt, at man kan nyde et velfortjent 
seniorliv. Med børnebørn, med venner, med 
rejser og med nye oplevelser.
I disse år ser vi mange flere seniorer, som er 
en del af arbejdsmarkedet. Det er entydigt 
positivt. For den enkelte og for samfundet som 
helhed. Det viser, at der er mange, som både 
kan og vil, når vilkårene er gode nok. Samtidig 
er det udtryk for, at vi politisk har gjort det 
mere attraktivt at  arbejde både før og efter 
pensionsalderen. Men ikke alle kan arbejde 
FORORD
langt op i årene. Og forudsætningen for et langt 
arbejdsliv er også visheden om, at man kan 
trække sig værdigt tilbage, når tiden er.
 
Folkepensionen er en hjørnesten i vores 
velfærdssamfund. Modsat mange andre lande 
har vi i Danmark udviklet en model, som både 
er socialt retfærdig og økonomisk ansvarlig. 
Men ser vi nogle år ud i fremtiden, er vores 
model udfordret.  
 
For pensionsalderen stiger. I dag er den 67 år. 
Folketinget har besluttet, at den om 14 år skal 
være 70 år. Og det er ens for alle. Uanset om 
man er startet i arbejde som 16-årig. Eller om 
man har brugt mange flere år på at studere.  
 
Den stigende pensionsalder har store 
konsekvenser. Især for dem, der kom ud på 
arbejdsmarkedet tidligt. Ofte i nogle af de 
hårdeste jobs. For stiger pensionsalderen med 
ét år, så skal man også vente ét år mere, før 
man kan trække sig tilbage på seniorpension 
eller tidlig pension.  
2
3
Det hænger ikke sammen. Pensionsalderen 
kan ikke blive ved og ved med at stige for dem 
med de længste arbejdsliv.  
 
Socialdemokratiet vil derfor skabe et nyt og 
mere retfærdigt pensionssystem. Et system 
som bygger på et princip om, at vores 
arbejdsliv er meget forskellige. Så dem der er 
startet tidligst, kan gå fra før. Jo længere på 
arbejdsmarkedet, desto tidligere. Vi kalder det 
differentieret tilbagetrækning. 
 
Det skal skabe tryghed for dem med lange 
arbejdsliv, der står over for store stigninger 
i deres pensionsalder. Vi vil udvikle det 
nye pensionssystem ved at gennemføre to 
store ændringer af danskernes nuværende 
pensionsvilkår.  
 
For det første ved at sænke tempoet, så 
pensionsalderen i fremtiden stiger mindre. Så 
alle, der i dag er 51 år eller yngre, vil kunne gå 
tidligere på pension i forhold til, hvad der i dag 
er aftalt. Dermed sænker vi også automatisk 
tilbagetrækningsalderen for dem med lange 
arbejdsliv, som kan gå på tidlig pension og 
seniorpension.  
 
For det andet vil vi styrke mulighederne for at 
trække sig tidligere tilbage. Vi vil her og nu sætte 
stigningen for tidlig pension på pause på 64 år. 
Frem til 2039 skal alderen for tidlig pension ikke 
rykke sig ud af stedet, selvom den generelle 
pensionsalder stiger. 
 
Er man kommet meget tidligt ud på 
arbejdsmarkedet. Og nu er i start-50’erne eller 
ældre. Så betyder det, at man fortsat kan få 
tildelt tidlig pension som 64-årig. Det vil sige 
op til tre år tidligere, end det i dag er planen. 
Dermed får man op til tre år mere på tidlig 
pension, end der er lagt op til i dag. 
 
Kigger vi længere frem, vil alderen for tidlig 
pension begynde at stige gradvist igen. Men 
det sker fra et lavere udgangspunkt og i et 
langsommere tempo end det, der er aftalt i 
dag. Samtidig foreslår vi at stoppe stigningen i 
aldersgrænsen for tidlig pension, så den aldrig 
overstiger 66 år. 
 
Socialdemokratiet ønsker ikke et 
pensionssystem, hvor den eneste vej ud før tid 
er at blive tilkendt en førtidspension eller en 
seniorpension, når kroppen eller sindet er slidt 
ned. Vi ønsker et system, hvor også dem uden 
meget lange uddannelser har en reel ret til 
selv at beslutte at stoppe på arbejdsmarkedet 
i rette tid. Med det her udspil udvider vi 
beskyttelsesringen, så endnu flere faggrupper 
4
som for eksempel pædagoger i højere grad får 
mulighed for at trække sig tidligere. 
 
Nogle stemmer i den politiske debat ønsker 
helt at bremse den stigende pensionsalder 
for alle. Vi mener ikke, det er en farbar vej. 
Det er grundlæggende et sundt princip, 
at i takt med at vi bliver sundere og lever 
længere, arbejder vi også længere. 
Det er afgørende for, at vi kan finansiere 
vores velfærd i fremtiden: vores børnehaver, 
folkeskoler, hospitaler og plejehjem.   
 
Men det er heller ikke retfærdigt eller realistisk, 
at den stiger så hurtigt som den gør i dag. 
Og ens for alle. Uanset hvor længe man har 
knoklet. Med dette udspil lægger vi op til, at 
vi får en differentieret tilbagetrækningsalder. 
Hvor den stigende pensionsalder bliver mere 
følsom over for, hvor længe man har været på 
arbejdsmarkedet. Men trygheden gælder for alle. 
 
Og hvor mange flere får mulighed for at 
nyde et velfortjent seniorliv. Med børnebørn, 
med venner, med rejser og med plads til nye 
oplevelser.  
METTE FREDERIKSEN
Formand for Socialdemokratiet
5
ET ULIGE 
PENSIONS-
SYSTEM  
I Danmark har vi en stærk samfundskontrakt. 
Vi arbejder og betaler vores skat, til gengæld 
for senere at kunne gå på pension og nyde 
seniorårene med børn, børnebørn og plads til 
nye oplevelser.  
 
Et bredt flertal besluttede med Velfærdsaftalen 
fra 2006, at pensionsalderen skulle stige i 
takt med, at vi lever længere. Det skulle sikre, 
at der fortsat var råd til vores fælles velfærd, 
når vi i fremtiden blev mange flere ældre, og 
arbejdsstyrken samtidig svandt ind.  
 
Det er i og for sig et fornuftigt princip. Men i takt 
med, at pensionsalderen er steget fra 65 år til 
67 år på under et årti. Og den er planlagt til at 
stige med yderligere tre år de næste 14 år. Så 
er det blevet tydeligt for enhver, at det ikke er 
realistisk i længden, når det gælder dem med 
de længste og hårdeste arbejdsliv.  
 
Der er for store uligheder i vores arbejdsliv til, at 
pensionsalderen kan stige i samme takt for alle.  
 
Da mekanikken bag den stigende 
folkepensionsalder blev fastlagt, blev der 
ikke taget højde for, at nogen har haft 
længere og hårdere arbejdsliv end andre. 
Faktisk tværtimod. Folkepensionsalderen 
stiger lige meget for alle. På baggrund af 
gennemsnitsbetragtninger for, hvor meget 
længere vi forventes at leve. Men alle lever 
ikke lige så længe som gennemsnittet. Nogle 
grupper med lange arbejdsliv lever kortere.  
 
Alligevel er folkepensionsalderen den 
samme for alle. Men udsigten til at kunne 
stå distancen ser vidt forskellig ud alt efter 
længden og karakteren af ens arbejdsliv. 
Brolæggeren, der kom direkte fra folkeskole 
ud på arbejdsmarkedet som 16-årig, og 
har ligget på sine knæ og lagt brosten. Eller 
pædagogen, der har løftet vores børn igennem 
et langt arbejdsliv. Målstregen flytter lige så 
mange arbejdsdage ud i fremtiden, som den 
gør for akademikeren, der først kom ud på 
arbejdsmarkedet efter mange års studier. 
På trods af, at brolæggeren og pædagogen i 
mange flere år har været i jobs, som slider på 
dem fysisk og mentalt. 
 
Hvis vi fortsætter med at hæve 
pensionsalderen, som om der ingen forskelle 
var, vokser forskellene i mulighederne for at få 
6
nogle gode år på pension. Det ser vi allerede 
nu. Selvom folkepensionsalderen er steget 
for alle det seneste årti, så er det især de 
ufaglærte og faglærte, der trækker sig senere 
tilbage fra arbejdsmarkedet. Den typiske 
tilbagetrækningsalder er steget tre gange mere 
for dem end for akademikere.  
 
HAR DU PENGE, SÅ KAN DU GÅ 
Når det indtil nu har været dem med de 
længste og hårdeste arbejdsliv, som har 
mærket de største konsekvenser af den 
stigende pensionsalder, bunder det i en 
grundlæggende ulighed.   
 
For dem med god økonomi og lange 
uddannelser binder folkepensionsalderen 
ikke lige så meget som for andre. De har 
været kortere på arbejdsmarkedet. Og 
i mindre nedslidende jobs. De har både 
helbredet og økonomien til at trække sig 
senere. De bestemmer selv.  
 
For dem med de længste og for dem med de 
hårdeste arbejdsliv, er det helt anderledes. 
De bestemmer ikke altid selv. Dem, der tager 
smertestillende piller for at kunne passe sit 
arbejde. For hvem det er en daglig kamp at nå 
den alder, hvor man selv kan vælge at trække 
sig tilbage, inden kroppen siger stop. De har 
ikke store pensionsopsparinger, så de kan 
vælge at trække sig tilbage før tid.  
 
Dobbelt så stor en andel af akademikere som 
faglærte har penge nok til at selvpensionere 
sig fem år før folkepensionsalderen. Dem med 
lange uddannelser og mindre nedslidende 
jobs har med andre ord større mulighed for 
selv at bestemme, hvornår de trækker sig fra 
arbejdet. Det er ikke på samme måde rigtigt for 
asfaltarbejderen, der kom i arbejde som 16-årig. 
Eller for social- og sundhedsassistenten, der har 
taget sig af vores ældre i en menneskealder.  
 
FØRTIDIG TILBAGETRÆKNING 
I 2020 stod Socialdemokratiet i spidsen for 
at indføre en ny ret til tidlig pension. Den 
som bryggeriarbejderen Arne Juhl senere 
blev billedet på. Retten til tidlig pension 
betyder, at hvis man er kommet tidligt ud 
på arbejdsmarkedet, så kan man trække 
sig tilbage tre år før pensionsalderen. Vi 
indførte tidlig pension, fordi vi ønskede, at 
alle skulle have ret til gode år på pension. 
Med tid, overskud og kræfter til at lege 
med børnebørnene. Ikke kun de velstillede 
eller dem med mindre hårde arbejdsliv. 
Beslutningen skulle være deres egen at træffe. 
7
I de kommende år er ordningen for tidlig 
pension udfordret. For når pensionsalderen 
stiger, så stiger alderen for, hvornår man kan 
komme på tidlig pension også. Resultatet er, 
at det sikkerhedsnet, som tidlig pension skulle 
være, stiller højere og højere krav til dem, 
der gerne vil gøre brug af den. Dem, som i 
forvejen, har haft nogle af de hårdeste og 
længste arbejdsliv. 
 
Mange vælger i stedet helt forståeligt at søge 
om seniorpension, som kan påbegyndes op 
mod seks år før pensionsalderen. Men det 
kræver, at man har lægeerklæring på, at man 
er nedslidt, og at ens arbejdsevne er mere 
end halveret.  
 
Det er godt, vi har en ordning som 
seniorpension, der kan hjælpe dem, som ikke 
har helbredet til at arbejde videre på fuldt tryk. 
Men den hjælper jo kun dem, hvor helbredet 
allerede har sagt fra.  
 
I Socialdemokratiet så vi hellere, at der var et 
pensionssystem, der kunne gribe dem med 
lange og hårde arbejdsliv, inden de eller deres 
krop siger stop. Simpelthen fordi alle fortjener 
et godt seniorliv, hvor der er tid og overskud til 
oplevelser, venner og leg med børnebørn.  
 
TIDLIG PENSION
Giver mulighed for at trække sig tilbage 
op til tre år før pensionsalderen, hvis man 
er startet tidligt på arbejdsmarkedet og 
har mindst 42 års arbejdserfaring som 61-
årig. Følger i dag folkepensionsalderen.  
 SENIORPENSION
 Giver mulighed for at trække sig tilbage 
op til seks år før pensionsalderen, hvis 
man har dokumenteret, at man højst kan 
arbejde 15 timer om ugen. Følger i dag 
folkepensionsalderen. 
 EFTERLØN
 Giver mulighed for at trække sig tilbage 
tre år før pensionsalderen, hvis man er 
medlem af en a-kasse og har indbetalt 
til efterlønsordningen. Følger i dag 
folkepensionsalderen. 
 FØRTIDSPENSION
 Giver mulighed for at trække sig tilbage, 
hvis man har dokumenteret en varigt 
nedsat arbejdsevne. Er ikke knyttet til 
folkepensionsalderen. 
MULIGHEDER FOR 
AT TRÆKKE SIG 
TIDLIGT TILBAGE FRA 
ARBEJDSMARKEDET 
8
For yngre generationer betyder det, at hvert 
ekstra leveår går ubeskåret til arbejdsmarkedet. 
Uden pensionsperioden stiger tilsvarende. 
Sådan er automatikken sat op i dag: Længere 
levetid muliggør mere arbejde, men ikke mere 
pension gennemsnitligt set. 
 
På sigt fører automatikken en ulighed mellem 
generationerne med sig. Dem, som går på 
pension i dag, har udsigt til en pensionstilværelse, 
der svarer til lidt under en tredjedel af deres 
voksne liv. For dem, som kommer ud på 
arbejdsmarkedet i 2026, forventes det kun at 
være lidt over en femtedel af deres voksne liv.  
 
Det er resultatet, når nye generationer ikke 
får flere år på pension i takt med, de lever 
længere. Det svækker opbakningen til vores 
pensionssystem, hvis det alene bidrager til, at vi 
skal arbejde mere. Der er behov for noget mere 
balance i tingene. 
Vi har i dag indrettet de førtidige 
tilbagetrækningsordninger på en måde, 
hvor vilkårene er meget forskellige. Når det 
gælder længde, ydelse, tildeling og krav om 
modregning. Det er en udfordring, fordi det 
kan betyde, at lønmodtagere med meget 
lange arbejdsliv ikke altid har de muligheder, 
de fortjener. Der opstår huller og uklarheder 
mellem de forskellige ordninger.  
 
Når pensionsalderen stiger i fremtiden, 
er det afgørende, at de tidlige 
tilbagetrækningsordninger er indrettet mere 
parallelt. Så det er lettere for den enkelte. Men 
i særdeleshed også så vi sikrer, at ordningerne 
fortsat lever op til deres formål om at sikre 
gode seniorliv og en værdig tilbagetrækning. 
ULIGHED PÅ TVÆRS AF GENERATIONER 
En af de væsentligste uligheder i vores 
pensionssystem i dag handler om, hvor lang 
tid vi har været på arbejdsmarkedet. Men 
der er også en anden ulighed, som vil blive 
tydelig de kommende årtier, i takt med at 
pensionsalderen stiger.  
For når den gennemsnitlige levetid stiger med 
ét år, så skal vi også arbejde ét år mere. 
9
10
DEN TYPISKE TILBAGETRÆKNINGSALDER  ER 
STEGET TRE GANGE MERE FOR UFAGLÆRTE 
OG FAGLÆRTE END FOR AKADEMIKERE DET 
SENESTE ÅRTI.
OMTRENT HVER FEMTE PÆDAGOG OG SOSU 
HAR TAGET SMERTESTILLENDE MEDICIN 
FOR AT KOMME IGENNEM ARBEJDSDAGEN. 
UFAGLÆRTE HAR TO ET HALVT ÅR
MINDRE PÅ PENSION END
AKADEMIKERE.
Kilder: Arbejdernes Erhvervsråd, Arbejdstilsynet.
ULIGHED I TAL
11
46-ÅRIG HAVNEARBEJDER 
HÅBER PÅ GODE ÅR MED 
BØRNEBØRNENE 
”Jeg kan godt mærke, jeg ikke er helt ung 
længere. Når arbejdet dagen før har været 
hårdt, og jeg har været udenfor i koldt vejr i 
mange timer, så kan jeg mærke det i kroppen, 
når jeg vågner. De dage tænker jeg, at der er 
langt til de 71,5 år.”  
 
Sådan lyder det fra Kristian. Han er 46 år og 
kan allerede se tilbage på et langt arbejdsliv 
med mere hårdt, fysisk arbejde. Men han kan 
også se frem til, at der stadig er lang tid til de 
71,5 år, som er Kristians pensionsalder efter de 
nuværende regler.  
 
Kristian kom i lære som blikkenslager som 16-
årig. Siden da har han haft en række forskellige 
job. Blikkenslager, lagerarbejder og nu som 
havnearbejder på havnen i Guldborgssund.  
 
”Jeg kører meget på truck og bobcat. Når 
man rammer en sten eller kører på ujævne 
overflader, så bliver man rystet godt igennem. 
Vi løfter mange tunge ting. Eller vi sejler ud 
til bøjer og retter dem til. Så der er meget 
udendørsarbejde. Især januar med de høje 
frostgrader var hård at komme igennem,” 
fortæller han.   
 
Kristian mærker dagligt, at han ikke længere er 
helt ung. Han har leddegigt i hænder, og kan 
også mærke det i både ryg og ben. Han er også 
blevet opereret for diskusprolaps i nakken. Og 
et spørgsmål optager ham:  
 
Kan han fortsætte sådan her, til han når sin 
pensionsalder?  
 
”Jeg kan godt være lidt bekymret for, hvad jeg 
kan, når jeg får børnebørn. Min egen far gik 
på efterløn som 60-årig, og han er der meget 
for sine børnebørn. Det håber jeg også selv at 
kunne en dag. Men jeg kan da godt have mine 
tvivl,” slutter han.  
12
Jeg kan
godt være lidt 
bekymret for, hvad 
jeg kan, når jeg får 
børnebørn.
KRISTIAN, 46 ÅR, HAVNEARBEJDER
KRISTIAN KAN GÅ 
FRA 3,5 ÅR TIDLIGERE
EFTER GÆLDENDE REGLER:
Tidlig pension: 68,5 år
Folkepension: 71,5 år
MED VORES FORSLAG:
Tidlig pension: 65 år
Folkepension: 71 år
13
I Socialdemokratiet mener vi, ulighederne i 
vores arbejdsliv og pensionstilværelse er for 
store til, at pensionsalderen automatisk kan 
stige i samme takt for alle. Principielt ud i det 
uendelige. Uden at tage højde for, hvor længe 
man har været på arbejdsmarkedet. Eller hvor 
hårdt og nedslidende ens arbejde har været. 
Målet er et nyt pensionssystem, som bygger 
på,  at muligheden for at trække sig tilbage i 
højere grad skal afhænge af, hvor længe man 
har været på arbejdsmarkedet. Ikke kun hvor 
gammel man er. 
Vi kalder det differentieret 
tilbagetrækningsalder. Hvor vi fortsat har 
en folkepensionsalder, som er ens for alle. 
Men hvor vi styrker muligheden for at trække 
sig tidligt, hvis man ønsker det og opfylder 
betingelserne. Og hvor vi samtidig sænker 
tempoet i den generelle stigning. 
VORES FORSLAG TIL 
ET MERE RETFÆRDIGT 
PENSIONSSYSTEM 
Vi har allerede en veletableret seniorpension 
til dem, som er nedslidte og har en varigt 
nedsat arbejdsevne. Nu vil vi gennemføre 
en markant styrkelse af den anden 
tilbagetrækningsordning, nemlig tidlig 
pension, til dem, som har været mange år 
på arbejdsmarkedet. Samtidig vil vi investere 
i forebyggelse og fastholdelse, så flere kan 
fortsætte med at arbejde, hvis de ønsker det. 
Det skal skabe tryghed for dem med lange 
arbejdsliv, der står over for store stigninger 
i deres pensionsalder. Og sikre at vi får 
et samlet pensionssystem, som er mere 
retfærdigt og socialt balanceret.
Med dette udspil vil vi fremlægge en række 
forslag, som skal forhandles med Folketingets 
øvrige partier, hvis vi efter et valg igen bliver 
betroet statsministerposten. De konkrete 
modeller og vilkår vil afhænge af, hvad et flertal 
kan blive enige om.
14
STOP I DEN STIGENDE 
PENSIONSALDER FOR DEM 
MED DE LÆNGSTE ARBEJDSLIV
PAUSE I STIGNINGEN FREM TIL 2039
Hvis du er 52 eller ældre, skal du fortsat 
kunne få tildelt tidlig pension som 64-årig. 
Antallet af år, man maksimalt kan være på 
tidlig pension, stiger som konsekvens gradvist 
fra tre til seks år.
STOP FOR STIGNINGEN
Den tidligste alder for, hvornår man kan 
starte på tidlig pension, må aldrig overstige
66 år – uanset hvor meget den generelle 
pensionsalder stiger.
FLERE SKAL KUNNE GÅ FRA TIDLIGERE
Vi sænker kravene for, hvor mange år man 
skal have arbejdet for at få tidlig pension. 
Dermed kommer flere faggrupper som 
eksempelvis pædagoger til i højere grad end i 
dag at få adgang til tidlig pension.
VI VIL SÆNKE TEMPOET 
FOR STIGNINGEN I DEN 
GENERELLE PENSIONSALDER 
LANGSOMMERE STIGNING I 
PENSIONSALDEREN
 Vi vil gennemføre Pensionskommissionens 
anbefalinger og sænke tempoet i den 
stigende folkepensionsalder for generationer, 
der pensioneres efter 2045.
VI VIL SIKRE FOREBYGGELSE 
OG FASTHOLDELSE 
STYRKET ARBEJDSMILJØ OG BEDRE 
SENIORVILKÅR
 I samarbejde med arbejdsmarkedets parter 
skal der iværksættes tiltag, der forebygger 
nedslidning, forbedrer muligheden for 
sporskifte og sikrer større grad af fastholdelse 
i brancher med psykisk og fysisk hårdt 
arbejdsmiljø.
VI VIL STYRKE ORDNINGEN 
FOR TIDLIG PENSION
HØJERE YDELSE
Ydelsen for tidlig pension stiger med ca. 3.000 kr.
STØRRE FRIHED TIL AT ARBEJDE IMENS
 Reglerne for, hvornår man bliver modregnet i 
sin ydelse, lempes. 
MERE FLEKSIBEL TILDELING
 Det skal være muligt at få tildelt tidlig pension 
i halve år.
PIA ER BEKYMRET FOR  
HVOR LÆNGE  
KROPPEN HOLDER
”Jeg er da bekymret for, hvor længe jeg kan blive 
ved på denne måde.” 
54-årige Pia har gennem mere end tre årtier 
arbejdet med mennesker i velfærden. Både 
børn og gamle. Det er blevet til masser af 
livsbekræftende oplevelser. Men også mange 
tunge løft, som når et barn har skulle hjælpes 
op. 
”Jeg har ikke været arbejdsløs, siden jeg var 
18 år,” fortæller hun. Hendes første arbejde 
var i en pølsevogn. Så fulgte en perioden som 
ufaglært på et plejehjem, inden hun som 29-
årig besluttede at uddanne sig til pædagog. 
Hun har arbejdet med både børn og voksne. De 
sidste mange år har hun arbejdet i en integreret 
daginstitution.
 
Som tillidsrepræsentant i en årrække har Pia 
været optaget af arbejdsvilkår. 
På det seneste er hun også begyndt at gøre sig 
tanker om, hvor længe hun selv kan blive ved på 
arbejdsmarkedet. 
”Jeg har allerede haft en diskusprolaps. Og 
jeg overvejer, om jeg er nødt til at have andre 
opgaver eller måske et helt andet arbejde. For 
jeg tror ikke, at kroppen kan holde til bare at 
blive ved, som arbejdet er nu.” 
16
Jeg har allerede haft en 
diskusprolaps. Og jeg 
overvejer, om jeg er nødt til 
at have andre opgaver eller 
måske et helt andet arbejde. 
PIA, 54 ÅR, PÆDAGOG
PIA KAN GÅ FRA 3 ÅR 
TIDLIGERE
EFTER GÆLDENDE REGLER:
Tidlig pension: Ikke berettiget 
Folkepension: 70 år
MED VORES FORSLAG:
Tidlig pension: 67 år
Folkepension: 70 år
17
De kommende år stiger aldersgrænsen for, 
hvornår man tidligst kan trække sig tilbage 
på tidlig pension. Fra 64 år i dag til 67 år 
fra 2038 og frem. Den beslutning ønsker 
Socialdemokratiet at tilbagerulle. Vi vil sætte 
stigningen på pause. Så vi i stedet fastfryser 
tilbagetrækningsalderen på 64 år frem til 2039.  
 
Fra 2039 stiger tilbagetrækningsalderen for tidlig 
pension igen. Men Socialdemokratiet mener, at 
det skal ske i et markant langsommere tempo 
end det, der er lagt op til i dag.
 
På sigt vil vi stoppe stigningen i aldersgrænsen 
for tidlig pension. Så den aldrig kan overstige 
66 år, uanset hvor meget den generelle 
pensionsalder stiger. Den kommende murer, 
der starter på byggepladsen som 17-årig, kan 
dermed vide sig sikker på, at han eller hun kan 
trække sig som 66-årig.
 
Dem, som kan pensioneres som 68-årig, i 
2031, kan under gældende regler tidligst gå 
på tidlig pension som 65-årig. For dem er 
det ikke sikkert, at det lovgivningsmæssigt 
kan nås at sikre, at alle i denne gruppe kan 
STOP I DEN STIGENDE 
PENSIONSALDER FOR 
DEM MED DE LÆNGSTE 
ARBEJDSLIV
trække sig på tidlig pension som 64-årig. For 
denne lille gruppe vil vi derfor gennemføre 
tiltag, der kompenserer dem for deres ekstra 
arbejdsindsats.
Når pensionsalderen stiger, og alderen for tidlig 
pension er fastfrosset på 64 år, udvides antallet 
af år, man kan være på tidlig pension. Faktisk 
lægger vi op til at fordoble den maksimale 
tid fra tre til seks år. Frem mod at alderen for 
tidlig pension når 66 år, vil man kunne være 
berettiget til mellem ét til seks år på tidlig 
pension.  
 
Konkret betydet det at dem, der går på tidlig 
pension i 2027, som de første vil få mulighed for 
at være op til fire år på tidlig pension. Fra 2031 
bliver den maksimale periode fem år. Og fra 
2035 er det seks år – ligesom den maksimale 
periode for seniorpensionen er det i dag. Det vil 
afhænge af ens arbejdsanciennitet, hvor mange 
år man har adgang til.   
 
FLERE SKAL HAVE ADGANG TIL TIDLIG 
PENSION 
I dag har de første været på tidlig pension. Det 
gælder ikke mindst bryggeriarbejderen Arne Juhl. 
Vi kan samtidig konstatere, at der er mange, som 
har arbejdet mange år i jobs med tunge løft eller 
psykisk krævende arbejdsmiljø, som i dag ikke 
18
UDVIKLING I DEN TIDLIGSTE ALDER 
FOR TIDLIG PENSION
19
Kilde: AE-rådet
KNAP HALVDELEN AF ÅRGANG 1971  
VIL FÅ ADGANG TIL MINDST  
ÉT ÅRS TIDLIG PENSION 
47%
har ret til at komme på tidlig pension.  
 
Da vi indførte retten til tidlig pension, 
forestillede vi os ikke, at vi dermed havde 
fundet en fuld, hel og dækkende løsning på 
tilbagetrækningsproblemet. Med dette udspil 
ønsker vi at give endnu flere grupper mere 
fleksibilitet til at trække sig tidligere. For nogen 
ét enkelt år eller to, for andre flere, hvis de har 
været meget lang tid på arbejdsmarkedet.  
 
Vi vil derfor lempe kravene for at få adgang til 
tidlig pension. Konkret ved at reducere antallet 
af år, det kræves, man skal have været på 
arbejdsmarkedet. I dag er det sådan, at man 
skal være begyndt med at arbejde som teenager 
for at kunne få tidlig pension. Fremover kan 
man få adgang, hvis man er kommet ind på 
arbejdsmarkedet som 22-årig eller før.  
 
Det betyder, at flere grupper fremover kan 
komme på tidlig pension. Grupper som har 
kortere uddannelser end akademikere og 
derfor har haft lange arbejdsliv. Vi forventer 
eksempelvis, at flere med uddannelser 
som pædagog og sygeplejerske fremover 
får mulighed for at trække sig tidligere. Det 
afspejler, at mange med korte og mellemlange 
uddannelser også har lange arbejdsliv. Ligesom 
faglærte og ufaglærte, der fortsat vil udgøre 
klart den største gruppe på tidlig pension.  
 
Når ordningen er fuldt indfaset, vil knap 
halvdelen i årgangene efter 1970 kunne få 
adgang til mindst ét år på tidlig pension. 
Men andelene vil variere meget på tværs af 
uddannelsesgrupper.  
 
Da vi indgik aftalen om tidlig pension var det 
et erklæret mål, at der skulle være reel lige 
adgang til ordningen for kvinder og mænd. 
Men de seneste tal viser, at markant færre 
kvinder bliver berettiget til tidlig pension. Som 
en del af arbejdet med at styrke tidlig pension 
ønsker vi at gøre op med de skævheder 
i opgørelsesmetoden, der har ført til den 
uligheden.  
20
21
Tidlig pension er i vores optik en hjørnesten 
i at sikre, at mange flere får mulighed for 
at trække sig værdigt tilbage med udsigt 
til gode seniorår. Men hvis tidlig pension 
skal være en reel mulighed, skal den også 
være attraktiv sammenlignet med øvrige 
tilbagetrækningsordninger. Derfor ønsker vi at 
forbedre ordningen på en række punkter. 
 
HØJERE YDELSE  
Vi hæver ydelsen med ca. 3.000 kr. 
Dermed spejler ydelsen, hvad man kan få 
på seniorpension som en voksen, der er 
samlevende med en anden voksen. Det 
skal sikre, at man på tidlig pension har et 
levegrundlag, som kan understøtte gode 
seniorår.  
 
MERE FRIHED TIL TIDLIG PENSION 
I dag kan man tjene knap 30.000 kr. i 
arbejdsindkomst om året, før man bliver 
modregnet i sin ydelse på tidlig pension. Der er 
også modregning forbundet med størrelsen på 
ens pensionsformue. Vi ønsker, at man på tidlig 
pension får større frihed til at arbejde ved siden 
af sin pension. Og at reglerne for modregning af 
formue i højere grad tager højde for modningen 
af vores arbejdsmarkedspensioner. Derfor vil vi 
lempe reglerne for modregning.   
 
I takt med, at vi udvider antallet af år på 
tidlig pension, vil vi samtidig se på reglerne 
for, hvor tidligt man kan få udbetalt sin egen 
pensionsopsparing. Vi var oprindeligt imod, da 
reglerne for pensionsudbetalingstidspunktet 
blev strammet i 2017. Vi mener, at der med de 
foreslåede ændringer i dette udspil er behov 
for at drøfte, hvordan udbetalingstidspunktet 
for ens pensionsopsparing kan udvides mest 
hensigtsmæssigt i fremtiden.  
 
MERE FLEKSIBEL TILDELING 
I dag kan man kun være på tidlig pension i hele 
år ad gangen. Men mange har anciennitet, 
der berettiger til et halvt år yderligere på 
tidlig pension. Men som systemet er skruet 
sammen i dag, kan dette ikke indregnes. Vi 
foreslår derfor, at man skal kunne få tildelt 
tidlig pension i halvårlige perioder. Det skal 
understøtte, at perioden på tidlig pension mere 
præcist afspejler, hvor længe man har været på 
arbejdsmarkedet.  
FORBEDRINGER AF TIDLIG 
PENSION 
22
MINDRE MODREGNING FOR 
ARBEJDE OG FORMUE
CA. 3.000 KR.
MERE I YDELSE
NY MULIGHED FOR 
HALVÅRLIG TILDELING
FORBEDRING AF 
TIDLIG PENSION
23
I Danmark har vi i øjeblikket en meget stærk 
økonomi. Det er blandt andet resultatet af, at 
vi har en stigende pensionsalder, når vi lever 
længere. Noget som er med til at sørge for, vi 
har råd til velfærd. Men det har aldrig været 
målet, at vi skulle have en overholdbar økonomi. 
Det har vi i dag. Det betyder, at der er rum for 
at lempe stigningen i vores pensionsalder inden 
for rammerne af en ansvarlig økonomi. 
 
Hvis vores pensionssystem fortsat skal nyde 
danskernes opbakning, skal det ikke kun 
bidrage til mere tid på arbejdsmarkedet. Men 
også flere gode seniorår. Så længe det er 
foreneligt med, at vi fortsat har en holdbar 
økonomi og råd til et stærkt velfærdssamfund.  
 
Pensionskommissionen præsenterede i maj 
2022 en række anbefalinger, der viste vejen 
for, hvordan man kunne lempe i stigningen 
for folkepensionsalderen for fremtidige 
LANGSOMMERE STIGNING I 
FOLKEPENSIONSALDER  
generationer inden for rammerne af en fortsat 
holdbar offentlig økonomi.  
 
Socialdemokratiet vil gennemføre 
Pensionkommissionens anbefalinger til 
fremtidens folkepensionsalder. Så vi fastholder 
princippet om, at vi skal arbejde lidt længere, 
når vi i gennemsnit forventer at leve længere. 
Men på en måde, der sikrer en bedre balance 
i, hvordan forbedringer i antallet af leveår 
fordeles mellem tid på arbejdsmarkedet og tid 
på pension. Vores forslag betyder, at personer, 
som er 51 år eller yngre i dag, vil kunne gå 
tidligere på folkepension, end de aktuelt har 
udsigt til. Det vil udjævne nogle af forskellene 
i, hvor længe man kan forvente at være på 
pension mellem generationer.  
 
Det vil skabe et pensionssystem, som er mere 
retfærdigt inden for rammerne af en ansvarlig 
økonomisk politik.  
24
UDVIKLING I GENEREL PENSIONSALDER
25
•  Hvornår skal man trække sig 
tilbage fra arbejdsmarkedet? 
Hvis man har et arbejdsliv, 
der tillader at planlægge sin 
tilbagetrækning, gør de fleste det 
nok med folkepensionsalderen 
som det naturlige udgangspunkt.  
 
•  At have en fælles 
folkepensionsalder er med til at 
definere normen for, hvornår 
det er normalt at trække sig 
tilbage på arbejdsmarkedet. Selv 
for dem, der er så privilegerede, 
at de har muligheden for at 
trække sig tilbage før.  
HVORFOR ER 
FOLKEPENSIONSALDEREN VIGTIG?
•  Folkepensionsalderen 
er samtidig et fælles 
anker for resten af 
tilbagetrækningssystemet. Den 
er med til at afgøre, hvornår 
man tidligst kan få udbetalt 
sin arbejdsmarkedspension. 
Og hvornår man tidligst 
kan komme på førtidige 
tilbagetrækningsordninger som 
f.eks. seniorpension og tidlig 
pension. 
 
•  En fastfrysning af 
folkepensionsalderen vil få 
vidtrækkende konsekvenser 
og gøre det markant sværere 
at opretholde et stærkt 
velfærdssamfund.  
26
Med dette udspil ønsker vi at udvide og styrke 
det sikkerhedsnet, vi skabte med tidlig pension 
for seks år siden. Vores mantra er, at alle 
fortjener at kunne trække sig tilbage, mens 
man fortsat har kræfter og energi til at lege 
med børnebørnene. Samtidig er det godt, vi 
har ordninger som seniorpension, der griber 
de danskere, som har væsentlige og varige 
helbredsproblemer efter et langt arbejdsliv. 
 
Men tilbagetrækningsordninger kan ikke stå 
alene. Særligt ikke når pensionsalderen stiger 
i fremtiden. Mange lønmodtagere arbejder i 
psykisk og fysisk nedslidende jobs. Og selvom 
de ønsker at fortsætte, er det ikke sikkert deres 
krop eller hoved tillader det. Det er tab for dem 
selv. Og for vores samfund som helhed.  
 
Derfor vil vi i samarbejde med 
arbejdsmarkedets parter fremlægge nye forslag 
til tiltag, der skal styrke arbejdsmiljøindsatserne. 
Den konkrete udmøntning vil vi drøfte med 
parterne. 
For os er det vigtigt, at midlerne anvendes på 
at etablere en mere systematisk tilgang til at 
håndtere både psykisk og fysisk nedslidning. 
Det handler på den ene side om at forebygge 
at nedslidning opstår i første omgang. 
Samtidig er det vigtigt at skabe gode vilkår 
for de seniorer, der både kan og vil fortsætte 
på arbejdsmarkedet. I dag er der alt for store 
forskelle på, hvilke vilkår det kan ske under alt 
efter, hvad man arbejder med.  
FOREBYGGELSE OG 
FASTHOLDELSE
27
28
30 ÅR
17 ÅRIG
70,5 ÅR
73,5 ÅR
66 ÅR
72 ÅR
ALDER
BEGYNDTE AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
MURER
55 ÅR
17 ÅRIG
67 ÅR
70 ÅR
64 ÅR
70 ÅR
ALDER
BEGYNDTE AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
BLIKKENSLAGER
SÅ MEGET TIDLIGERE KAN 
MAN TRÆKKE SIG MED 
SOCIALDEMOKRATIETS FORSLAG
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
4,5 ÅR TIDLIGERE
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
3 ÅR TIDLIGERE
29
2026
17 ÅRIG
74 ÅR
77 ÅR
66 ÅR
74 ÅR
FØDT
BEGYNDER AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
KOMMENDE 
FAGLÆRT
30 ÅR
22 ÅRIG
INGEN RET
73,5 ÅR
71 ÅR
72 ÅR
ALDER
BEGYNDTE AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
FYSIOTERAPEUT
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
8 ÅR TIDLIGERE
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
2,5 ÅR TIDLIGERE
30
Anm.: Der er tale om hypotetiske eksempler. Det er lagt til grund, at 
personerne i eksemplerne er startet på arbejdsmarkedet på et tidspunkt, 
som enten giver fuld adgang til tidlig pension eller giver et minimum af 
adgang med ét år på tidlig pension.
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
2,5 ÅR TIDLIGERE
8 ÅR
22 ÅRIG
INGEN RET
76 ÅR
71 ÅR
73,5 ÅR
ALDER I DAG
BEGYNDER AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
FREMTIDENS 
PÆDAGOG
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
5 ÅR TIDLIGERE
55 ÅR
22 ÅRIG
INGEN RET
70 ÅR
69 ÅR
70 ÅR
ALDER
BEGYNDTE AT ARBEJDE SOM
REGLER I DAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SOCIALDEMOKRATIETS 
FORSLAG
TIDLIG PENSION
FOLKEPENSION
SYGEPLEJERSKE 
1 ÅR TIDLIGERE
TILBAGETRÆKNING MED VORES FORSLAG
31
65 år60-årig 64 år
68 år50-årig
40-årig
30-årig 66 år
72 år20-årig 66 år
70 ½ år
GÆLDENDE ALDERSGRÆNSE FOR TIDLIG PENSION NY ALDER
32 32
68 år60-årig 68 år
71 år50-årig
40-årig
30-årig 72 år
75 år20-årig
73 ½ år
GÆLDENDE FOLKEPENSIONSALDER NY ALDER
33
Vores forslag til en mere differentieret 
tilbagetrækningsalder vil medføre 
merudgifter for ca. 4,6 mia. kr. i 2035. Der er 
dermed tale om den største forbedring af 
tilbagetrækningsmulighederne i mange år.  
 
Det er afgørende for Socialdemokratiet, 
at forslagene kan realiseres inden for 
rammerne af en ansvarlig økonomisk politik. 
Udspillet vurderes derfor også at kunne 
gennemføres inden for rammerne af fortsat 
holdbare offentlige finanser. Det samlede 
udspil vil fastholde den finanspolitiske 
holdbarhedsindikator over 0 pct. af BNP, hvilket 
indebærer, at de offentlige finanser er holdbare 
på lang sigt.   
  
Størstedelen af finansieringsbehovet frem 
mod 2035 kan dækkes inden for rammerne 
af aftaleøkonomien fra Aftale om en ny ret til 
tidlig pension (2020). Aftalepartierne tog ansvar 
for at prioritere 3,9 mia. kr. (2026-niveau) til at 
forbedre tilbagetrækningsmulighederne for 
dem med de længste og hårdeste arbejdsliv. 
Midlerne er derfor igen tilfaldet råderummet. 
Vi mener, det er både passende og rimeligt, 
at de frigjorte midler bruges som tiltænkt til at 
forbedre og udvide ordningen for tidlig pension.  
  
Det resterende finansieringsbehov foreslår vi at 
dække ved en pensionsskattereform. Reformen 
skal løse nogle af ubalancerne i beskatningen af 
pensionsindbetalinger og -udbetalinger. 
  
Vi har i Danmark skabt et af verdens bedste 
pensionssystemer. Skiftende regeringer har 
løbende tilpasset vilkårene for at gøre det 
attraktivt at spare op til sin egen pension. 
ØKONOMI OG  
FINANSIERING
34
Det er ubetinget godt. For den enkelte og 
for samfundet. Desværre har de mange 
tilpasninger også skabt den paradoksale 
situation, at den marginale beskatning på 
pensionsindbetalinger er lavest for dem, der 
har de allerhøjeste indkomster. Og højest for 
dem med de lave indkomster. Det ønsker vi at 
gøre op med.  
  
Derfor vil Socialdemokratiet nedsætte 
en ekspertgruppe, der skal komme med 
anbefalinger til at løse dette utilsigtede 
problem. Løsningen skal være målrettet og tage 
højde for det komplekse sammenspil mellem 
regler for pension, skatter og overførsler. 
  
Ekspertgruppens anbefalinger skal tilvejebringe 
et provenu på 2 mia. kr. fra 2030.  
  
Socialdemokratiet har tidligere foreslået 
at indføre et loft over, hvor store 
pensionsindbetalinger, der kan fradrages i 
grundlaget for topskatten. Dette forslag kan 
indgå i ekspertgruppens arbejde. Derimod 
lægges der ikke op til at se på ændringer 
i reglerne for den løbende beskatning af 
pensionsafkast. 
35


---

# [PDF] lilleskolen.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/ni1dfpnd/lilleskolen.pdf

LILLESKOLEN
MAKSIMALT 14 ELEVER
I DE SMÅ KLASSER
Alle børn har
fortjent en god 
skolegang. Folkeskolen 
er afgørende for vores 
børns livsmuligheder, 
trivsel og læring. Derfor 
vil Socialdemokratiet 
investere massivt i, at 
alle børn får en tryg 
skolestart.
METTE FREDERIKSEN
Formand for Socialdemokratiet
2
I mange børneliv står første skoledag som 
en helt særlig milepæl. Den dag glemmer de 
færreste børn og deres forældre – også selvom 
den ligger mange år tilbage.
Der er meget i folkeskolen, som fungerer godt. 
Dygtige lærere og skolepædagoger over hele 
landet sørger for, at langt de fleste børn lærer, 
trives og går trygge i skole. De lægger hver dag 
grundstenene til, at vores børn i alt overvejende 
grad klarer sig godt resten af livet. De danner 
den næste generation af samfundsborgere 
til hele, demokratiske mennesker. Som tager 
ansvar for sig selv og for fællesskabet.  
Som et spejl af vores samfund er folkeskolen 
gået gennem en rivende udvikling de sidste 200 
år. Fra brændeovnsopvarmede skolestuer uden 
ALLE
BØRN SKAL 
GODT FRA
START I FÆLLES-
SKABETS 
FOLKESKOLE
vinduer med op til 50 elever og én lærer. Til den 
moderne folkeskole, vi kender i dag. 
Også de sidste år har vi taget vigtige skridt for at 
styrke vores børns trivsel og læring. Vi har sikret 
kortere skoledage for de yngste og flere fysiske 
bøger i stedet for skærme. Sikret flere valgfag 
og faglokaler samt indført juniormesterlære for 
de ældste elever.
Samtidig ser vi i disse år faresignaler: Mange 
børn oplever skolestarten som en brat 
overgang. Fra børnehavens mindre fællesskaber 
til større klasser med mere uro og færre 
voksne. Særligt i de mindste klasser er vold og 
udadreagerende adfærd taget til. Der er en 
stigende mistrivsel og flere børn med langvarigt 
skolefravær. Flere forstyrrelser og afbrydelser af 
undervisningen. Samtidig består alt for mange 
børn stadig ikke dansk og matematik.
Når vores samfund udvikler sig, og når vi bliver 
stadig rigere, skal folkeskolen følge med. Så 
den også i fremtiden kan danne og uddanne 
fremtidens generationer. For Socialdemokratiet 
er folkeskolen og skolestarten et naturligt sted at 
sætte massivt ind i den fortsatte udvikling af vores 
velfærdssamfund. For det er her, vores børn 
formes som robuste og kompetente mennesker 
med mod på livet. Derfor vil vi nu tage de næste 
store skridt for at sikre, at alle børn kommer godt 
fra start i fællesskabets folkeskole.
3
”DEN STIGENDE MISTRIVSEL SES BÅDE 
VED, AT ANDELEN AF BØRN OG UNGE MED 
DÅRLIGST TRIVSEL ER STEGET, OG VED AT 
ANDELEN AF BØRN OG UNGE MED BEDST 
TRIVSEL ER FALDET.” 
1 UD AF 5 SKOLEELEVER
HAR OVER 10 PCT. FRAVÆR.
12 PCT. AF ELEVERNE FRA 9. KLASSE DUMPER 
ENTEN DANSK ELLER MATEMATIK.
Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Kilde: Trivselskommissionen
Kilde: Børne- og Undervisningsministeriet
HALVDELEN
AF SKOLELEDERNE MENER,
AT FOR FÅ ELLER FOR DÅRLIGE 
UNDERVISNINGSLOKALER HÆMMER 
MULIGHEDEN FOR AT
GENNEMFØRE UNDERVISNING
AF HØJ KVALITET PÅ
DERES SKOLE. 
FOLKESKOLELÆRERNE BRUGER 16 PCT. AF 
UNDERVISNINGSTIDEN PÅ AT HÅNDTERE 
URO OG STØJ.
8 UD AF 10 LÆRERE OPLEVER, AT DE HAR EN 
ELLER FLERE ELEVER, DER IKKE FÅR DEN 
STØTTE, DE MENER ELEVEN HAR BEHOV FOR.
Kilde: Danmarks Lærerforening
Kilde: TALIS 2024, grundskole
Kilde: Grundskolepanelet
UDFORDRINGERNE I TAL
4
VORES 
VISION FOR 
FOLKESKOLEN
LILLESKOLEN: MINDRE KLASSER
FOR DE MINDSTE
I Socialdemokratiet mener vi, at tiden er 
kommet til at sætte ambitiøst ind og styrke 
vores folkeskole. Vi vil sikre, at børn og unge fra 
starten har de bedst mulige rammer for trivsel, 
fællesskab og læring.
Vi foreslår, at folkeskolens mindste klasser 
fremover bliver til lilleskolen. Lilleskolen er 
som indskolingen i dag en del af vores fælles 
folkeskole, men indfører et nyt og markant 
lavere klasseloft i de yngste klasser. Mindre 
børnefællesskaber med rum for fokus og 
fordybelse giver ro til at lære at læse, få 
talforståelsen på plads og finde tryghed i 
fællesskabet. 
Måske skoledagen for de mindste starter 
med, at læreren med billeder viser, hvordan 
dagen skal forløbe. For to af eleverne er 
det helt afgørende for resten af deres dag, 
at de på forhånd ved, at de skal en tur på 
skolebiblioteket. For de andre elever er den 
klare og genkendelige struktur og gennemgang 
af dagen også rar. Den skærmfrie folkeskole 
giver ro og nærvær. Og frokosten spises i 
fællesskab sammen med en voksen.
Lilleskolen skal indbyde til tætte relationer 
mellem skole og hjem. For sammenhold 
omkring børn skaber et bedre sammenhold 
mellem børn. Med mindre klasser i indskolingen 
får læreren bedre tid til at opbygge tillidsfulde 
relationer til alle familier. Og lærere og 
pædagoger får bedre mulighed for at gribe 
ind og handle, før små problemer bliver store. 
Lilleskolen skal bakke op om lærernes autoritet 
i klasseværelset og sikre, at der er rum, tid og 
ressourcer til at understøtte alle børns læring, 
trivsel og aktive deltagelse i fællesskabet.
Når børnene bliver ældre, vil vi styrke de faglige 
og fysiske fællesskaber. Der skal være flere 
timer med to lærere i dansk og matematik. 
Skolerne skal kunne tage eleverne med på flere 
udflugter, i stedet for at tiden bruges bag en 
skærm hver for sig. Ligesom vi mener, at flere 
unge skal kunne opleve de stærke fællesskaber, 
man kan få på en efterskole. Det skal også være 
en mulighed for dem, hvor pengene er små.
5
I ALT VIL VI INVESTERE OVER 
5 MILLIARDER ÅRLIGT OG ANSÆTTE 
MERE END 4.000 FLERE LÆRERE  OG 
BØRNEHAVEKLASSELEDERE.  
I DAG ER
KLASSELOFTET I
FOLKESKOLENS MINDSTE 
KLASSER 26 ELEVER
I 0-2. KLASSE. 
VI FORESLÅR 14 ELEVER
I 0.-3. KLASSE.
VI VIL GIVE DE YNGSTE BØRN 
EN TRYG START PÅ SKOLELIVET
•  ET KLASSELOFT PÅ 14 ELEVER I 0.-3. KLASSE
•  FLEKSIBILITET PÅ SKOLERNE OG   
 I UNDERVISNINGEN
•  BEDRE OVERGANGE OG FÆRRE SKIFT
•  ET TÆT OG FORPLIGTENDE 
FORÆLDRESAMARBEJDE
•  MINDRE SKÆRM, MERE LEG OG BEDRE 
KONCENTRATION
•  ET VÆRN MOD SKOLELUKNINGER   
I LANDDISTRIKTERNE
•  SKOLEDAG OG FRITID    
SKAL HÆNGE BEDRE SAMMEN
•  FORBEDRING AF DE FYSISKE RAMMER
•  FLERE UDDANNEDE LÆRERE I FOLKESKOLEN
STYRKET FÆLLESSKAB OG 
FAGLIGHED FOR DE ÆLDSTE 
ELEVER
•  FLERE TOLÆRERLEKTIONER OG 
UDFLUGTER I 4.-9. KLASSE
•  FLERE SKAL KUNNE KOMME PÅ EFTERSKOLE
DET VIL VI GØRE
Kilde: Børne- og Undervisningsministeriet
6
VI VIL GIVE DE 
YNGSTE BØRN 
EN TRYG START 
PÅ SKOLELIVET
Socialdemokratiet ønsker, at alle børn i 
fremtiden skal have en tryg start på skolelivet. 
Det handler ikke om at starte forfra med en 
ny stor folkeskolereform. I stedet vil vi bygge 
ovenpå alt det, der fungerer og sørge for, at 
der er ressourcer nok. Vi er klar til at tage 
næste skridt for at styrke en af samfundets 
vigtigste velfærdsinstitutioner.
ET KLASSELOFT PÅ 14 ELEVER I 0.-3. KLASSE
Socialdemokratiet foreslår en ny lilleskole, 
hvor der indføres et klasseloft på 14 elever 
fra 0.-3. klasse. Det er halvt så store klasser 
som klasseloftet i 3.-9. klasse i dag. Med små 
klasser får klasselæreren bedre rammer for at 
bygge nære relationer og skabe undervisning 
med ro og færre konflikter. Små klasser giver 
læreren plads til at følge elevernes faglige og 
sociale udvikling. Så ordblindhed kan opdages 
tidligt, og barnet kan få den nødvendige hjælp. 
Samtidig peger erfaringer på, at små klasser 
giver ro, struktur, nærvær og stabilitet, som 
er vigtigt for børns trivsel og læring. Det er en 
langsigtet investering, som skal forebygge, at 
små problemer vokser sig store. Lilleskolen 
skal ikke bare bidrage til, at færre børn får 
det svært i skolen – den er en investering i en 
bedre skolestart for alle børn. 
FLEKSIBILITET PÅ SKOLERNE OG I 
UNDERVISNINGEN
Vi vil indføre det nye klasseloft med fleksibilitet 
til at indrette undervisningen lokalt. Man kan 
forestille sig, at f.eks. idrætstimen onsdag 
morgen er sammen med parallelklassen, 
så der er to lærere til de to klasser. Eller et 
fælles læseforløb med flere voksne på tværs 
af klasser, hvor læsestærke elever kan læse 
derudad, imens andre elever kan få hjælp til 
at knække læsekoden. På de mindre skoler 
kan der være behov for ekstra fleksibilitet i 
indretningen af klasserne i særlige tilfælde, så 
man for eksempel ikke tvinges til at dele en 
klasse med 16 elever op i to.
7
MED FORSLAGET SKAL DER
ANSÆTTES OVER 4.000 FLERE
LÆRERE OG BØRNEHAVE-
KLASSELEDERE I FOLKESKOLENS 
SMÅ KLASSER
Mindre klasser giver også bedre mulighed for at 
styrke læring og fællesskab ved at tage eleverne 
med ud af klassen på udflugter, særligt når der 
også er en pædagog til stede. Det kan være 
undervisning i skoven, på folkebiblioteket eller på 
multibanen midt i byen, hvor bevægelse, fælles 
aktiviteter og praksisnær læring fylder mere. 
BEDRE OVERGANGE OG FÆRRE SKIFT
Vi ønsker at skabe en tryggere overgang fra 
børnehaven til skolen. Det kræver, at børn 
ikke oplever unødigt mange skift i relationer til 
andre børn eller til de voksne. Vi afsætter derfor 
penge til, at kommunerne fremover har fuld 
børnehavenormering frem til skolestart – det 
vil sige maks. 6 børn pr. voksen. Det betyder, 
at der fremover ikke kan opnås en økonomisk 
besparelse ved tidlig skolestart med forårs-
SFO eller førskole. Fremover vil skolestarten på 
den måde blive tilrettelagt ud fra pædagogiske 
hensyn og ikke økonomiske.
I indskolingen vil vi skabe flere stabile 
voksenrelationer og begrænse skift i børnenes 
primære voksne. Det kan f.eks. ske ved, at en 
klasselærer underviser i flere fag i 1.-3. klasse. 
Efterhånden som børnene bliver ældre, kan 
flere og flere timer med fordel gennemføres 
sammen med en parallelklasse med to lærere til 
stede, så eleverne langsomt tilvænnes til større 
klasser. I løbet af 3. klasse forberedes alle elever i 
overgangen til større klasser og nye rammer fra 4. 
klasse. Fordi klasselæreren og pædagogerne har 
haft en tæt relation til børnene i indskolingen, kan 
de skabe en tryg og sammenhængende overgang 
til de større klasser. 
ET TÆT OG FORPLIGTENDE 
FORÆLDRESAMARBEJDE
Lilleskolen bygger på gode relationer mellem 
skole og hjem. Forældreengagement er 
både naturligt og en forudsætning for, at 
barnet er trygt og kan indgå i fællesskaber 
på skolen. Samtidig er det vigtigt, at læreren 
og pædagogen har plads til at bruge deres 
faglighed, når eleverne er mødt i skole. 
Kilde: Kommunernes og regionernes løndatakontor og egne beregninger
8
9
Det kræver, at forældre har tillid til, at vores 
dygtige lærere og pædagoger er gode og 
samlende autoriteter i klasserne. Autoriteter, 
som træffer de bedst mulige beslutninger for, at 
børnene trives og lærer i løbet af deres skolegang. 
Mange problemer kan forhindres i at vokse 
sig større gennem en tillidsfuld og tidlig dialog 
mellem skolen og hjemmet. Spørgsmål og 
bekymringer skal kunne håndteres ansigt til 
ansigt med en lærer eller pædagog, uden at 
der altid skal kommunikeres over eller bestilles 
tid på Aula. Det hjælper ikke kun barnet, 
men skaber også mere ro og fleksibilitet i 
børnefamiliernes hverdag.
10
•  VI HAR BESLUTTET AT INDFØRE ET 
FORBUD MOD MOBILTELEFONER I 
SKOLEN – OGSÅ I FRITIDSTILBUD
•  SLUKKET FOR DIGITALE 
FORSTYRRELSER I UNDERVISNINGEN
•  BEGRÆNSET SKÆRME I VUGGESTUER, 
DAGPLEJE OG BØRNEHAVER
•  AFSAT 540 MIO. KR. TIL FLERE  
FYSISKE BØGER
•  LAVET ANBEFALINGER OM 
BEGRÆNSNING AF SKÆRME I 
GRUNDSKOLEN OG FRITIDSTILBUD
•  INDFØRT ALDERSGRÆNSER 
PÅ SOCIALE MEDIER OG ØGET 
BESKYTTELSEN AF BØRN OG  
UNGE ONLINE
DET HAR VI 
GJORT FOR AT 
FÅ SKÆRMEN 
UD AF 
BØRNELIVET
MINDRE SKÆRM, MERE LEG OG BEDRE 
KONCENTRATION
For mange børn og unge bruger alt for mange 
timer bag en skærm. Det stjæler barndommen 
fra vores børn og har konsekvenser både for 
deres trivsel, udvikling og sundhed. Derfor har vi 
besluttet at indføre et forbud mod mobiltelefoner 
i skolen. Så børn igen begynder at lege i 
frikvarteret. Spille fodbold. Snakke med hinanden. 
Men løsningen ligger ikke kun i lovgivningen. 
Forældre og forældrebestyrelser skal også tage 
et større ansvar. Trivselskommissionen har 
anbefalet, at børn ikke får en smartphone, før 
de fylder 13 år. Men ingen forældre har lyst til 
at være den sidste i klassen, der giver sit barn 
en smartphone. Derfor har vi brug for et stærkt 
og forpligtende forældresamarbejde i skolerne. 
Så vi løfter ansvaret for, at skærme kommer til 
at fylde mindre i vores børn og unges liv. 
Undervisningen i lilleskolen skal som 
udgangspunkt foregå med bøger og blyanter. 
Ikke bag en skærm. Vi har allerede prioriteret 
over 500 mio. til flere skolebøger. De skal ud i 
klasserne og virke, så børn ikke længere bliver 
distraheret af en skærm, men faktisk får ro til at 
lære at læse, skrive og regne. 
11
12
Socialdemokratiet ønsker, at vi i den nye 
indskoling bygger videre på de gode erfaringer 
og løsninger, som allerede findes lokalt på mange 
folkeskoler. Vi vil skabe en tættere kobling mellem 
skole og SFO, så børnene i indskolingen møder de 
samme voksne gennem hele dagen. Det kan for 
eksempel være, at den pædagog, som børnene 
har i undervisningen og i frikvarteret, også er den 
pædagog, som møder børnene i SFO’en. Når 
de samme voksne er en del af både skoledagen 
og SFO’en, styrker det tryghed, fællesskab og 
sammenhæng i børnenes hverdag og giver bedre 
muligheder for at støtte trivsel og læring. 
FORBEDRING AF DE FYSISKE RAMMER
Mindre klasser stiller krav til de fysiske rammer. 
Nogle steder vil der være behov for større
tilpasninger end andre. Som en del af vores 
indsats for en bedre start på skolelivet vil vi 
afsætte 6 mia. kr. over en fireårig periode til at 
løfte og tilpasse de fysiske rammer. Midlerne vil 
komme ud over den anlægsramme, der i øvrigt 
aftales i de årlige økonomiforhandlinger, og 
afsættes, så de hurtigst muligt kommer ud til 
skolerne. Midlerne skal bruges på folkeskolen, 
men det er afgørende, at den konkrete 
udmøntning sker så tæt på den enkelte skole 
som muligt. Derfor lægger vi op til høj grad af 
lokal selvbestemmelse over anlægsmidlerne.
ET VÆRN MOD SKOLELUKNINGER I 
LANDDISTRIKTERNE
Skolelukninger kan have stor betydning 
for lokalsamfundene i yderområder og 
landdistrikter, fordi skolelukninger kan føre til 
fraflytning, faldende huspriser og svækkelse 
af den lokale sammenhængskraft. En 
velfungerende folkeskole er også vigtig for, at 
lokalsamfundene kan tiltrække og fastholde 
børnefamilier. Et klasseloft på 14 elever og 
de medfølgende ressourcer til flere klasser 
og flere lærere pr. barn vil være med til at 
modvirke skolelukninger nogle steder, hvor 
det i dag er svært at få økonomien til at hænge 
sammen. Men nogle steder vil dette tiltag 
ikke være nok. For at bidrage yderligere til at 
bremse skolelukninger vil Socialdemokratiet 
indføre et nyt tilskud, der er målrettet skoler 
i landdistrikterne. Konkret foreslår vi, at der 
afsættes 500 mio. kr. årligt, så de skoler, der har 
færrest elever, får mere luft i budgetterne til at 
undgå skolelukninger.
SKOLEDAG OG FRITID SKAL HÆNGE   
BEDRE SAMMEN
I dag har vi mange dygtige skolepædagoger og 
pædagoger i SFO’erne, der hver dag bidrager til 
børnenes trivsel og læring. Det vil vi fastholde. 
13
5 UD AF 10 
LÆRERUDDANNEDE 
ARBEJDER UDEN FOR 
FOLKESKOLEN
DET SVARER TIL 40.000 LÆRERE
FLERE UDDANNEDE LÆRERE I 
FOLKESKOLEN
Med mindre børnefællesskaber skal der 
ansættes mere end 4.000 nye lærere og 
børnehaveklasseledere i folkeskolen. Med 
udspillet styrkes de faglige miljøer i landets 
folkeskoler, som understøtter lærernes 
arbejdsmiljø. Dermed vil folkeskolen som 
arbejdsplads blive mere attraktiv for vores 
dygtige lærere, som søger de bedste rammer 
for udfoldelsen af deres faglighed. Alt for mange 
nyuddannede lærere søger kort tid efter endt 
uddannelse væk fra folkeskolen. Vi ønsker, at 
nyuddannede lærere får en bedre start på 
deres arbejdsliv. Målet er, at udspillet bidrager 
til, at nogle af de 40.000 nye og erfarne lærere, 
som har forladt folkeskolen, vil få lyst til at 
vende tilbage. Ligesom målet er, at flere lærere 
fastholdes i folkeskolen, når de får mere tid til at 
bruge deres faglighed på undervisning i stedet 
for at skabe ro i klasserne.
I den danske folkeskole er der også mange 
tusinde læreransatte, som ikke er uddannede 
folkeskolelærere, men som har en erhvervsrettet 
eller videregående uddannelse. Vi vil fremrykke 
den gratis meritlæreruddannelse og gøre det 
lettere for voksne med erfaring fra skolen 
eller arbejdsmarkedet at omsætte deres 
kompetencer til en læreruddannelse.
Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Det kan f.eks. være med inspiration fra Teach 
First-programmet, som rekrutterer bachelorer 
og kandidater fra videregående uddannelser i 
et toårigt meritlærerprogram med særlig fokus 
på at sikre lærerdækning på de skoler, hvor 
mange elever ikke består dansk og matematik.
Samlet lægger vi med udspillet op til en massiv 
satsning på kompetenceudvikling i folkeskolen. I 
alt vil vi afsætte mere end 1,2 mia. kr.
14
•  NYT SKOLESKEMA MED KORTERE DAGE FOR ELEVER 
I INDSKOLINGEN
•  FÆRRE AFGANGSPRØVER FOR DE ÆLDSTE ELEVER 
•  INTENSIV UNDERVISNING I DANSK OG MATEMATIK
•  HALV MILLIARD TIL FYSISKE SKOLEBØGER
•  MOBILFRIE FOLKESKOLER OG FRITIDSTILBUD 
•  INVESTERING I BEDRE OG FLERE FAGLOKALER
•  JUNIORMESTERLÆRE FOR DE ÆLDSTE ELEVER
•  ERHVERVSPRAKTIK TIL ALLE
•  UDVIKLET OG FORNYET UNDERVISNINGEN  
OG FAGENE
•  STYRKET STØTTE TIL ORDBLINDE 
•  NYE REGLER OM RO OG ORDEN 
•  FLERE VALGFAG FOR DE ÆLDSTE 
•  MERE INDFLYDELSE TIL SKOLEBESTYRELSERNE OG 
MINDRE DETAILSTYRING FRA CHRISTIANSBORG 
•  AFSAT OVER 2,2 MIA. KR. ÅRLIGT VARIGT SIDEN 2020 
TIL AT STYRKE FOLKESKOLEOMRÅDET BREDT SET
DETTE HAR 
VI ALLEREDE 
BESLUTTET
VI HAR FRISAT OG RUSTET
FOLKESKOLEN BEDRE TIL NUTIDEN.
Kilde: Børne- og Undervisningsministeriet
15
STYRKET 
FÆLLESSKAB 
OG FAGLIGHED 
FOR DE ÆLDSTE 
ELEVER
Socialdemokratiet ønsker en folkeskole med 
børn og unge, der lærer og er i trivsel gennem 
hele folkeskolen. Hvor skærme ikke får lov til at 
ødelægge de unges koncentration, indlæring 
og trivsel. Med folkeskolens kvalitetsprogram 
fra 2024 tog vi store skridt for at sikre netop 
dette. Ved at give elever i udskolingen større 
valgfrihed, færre prøver og obligatorisk 
erhvervspraktik. Ved at indføre mobilfri skoler 
og SFO’er. Og den nye juniormesterlære, 
hvor de ældste elever, som måske er ramt af 
skoletræthed, kan vælge at gå tre dage i skole 
og være to dage på en virksomhed. 
Desværre slås alt for mange unge med angst, 
skolevægring, mistrivsel eller manglende tro på 
sig selv og livet. Og for mange børn og unge er 
udfordret i dansk og matematik. Samtidig bruger 
alt for mange unge flere timer dagligt alene foran 
en skærm og har ikke et fysisk fællesskab med 
andre. Vi ved, at det kan ødelægge både selvværd 
og koncentrationen. Derfor er der behov for, at 
vi skaber bedre rammer for styrket læring, øget 
trivsel og stærke fysiske ungdomsfællesskaber. 
Det skal bygge oven på de mange initiativer, der 
er i gang med at blive rullet ud for udskolingen.
FLERE TOLÆRERLEKTIONER OG UDFLUGTER 
I 4.-9. KLASSE
Socialdemokratiet foreslår at sætte ind for 
at styrke fagligheden og fællesskabet for de 
ældste elever. Vi ved, at færdigheder i dansk 
og matematik spiller en vigtig rolle for, at børn 
og unge kommer godt ind i voksenlivet. Det 
skyldes blandt andet, at færdigheder i dansk og 
matematik stiller de unge bedre, når det gælder 
om at gennemføre en ungdomsuddannelse 
og dermed muligheden for at skabe et solidt 
fundament i tilværelsen. Desværre ser vi, at 
knap hver ottende elev ikke bestod dansk og 
matematik i 2024. Det er særligt blandt elever, 
hvis forældre har kortest uddannelse. 
Samtidig er trivsel og stærke venskaber også helt 
afgørende for et godt liv for børn og unge. Og 
16
vi ser en sammenhæng mellem et højt forbrug 
af sociale medier og risiko for lavt selvværd og 
dårligere mental sundhed. Udflugter sammen 
som klasse styrker de fysiske fællesskaber og giver 
minder for livet. Men når midlerne er knappe, ser 
vi en tendens til, at færre børn og unge kommer 
på lejrskole. Det er nu kun omkring hver femte 
elev i udskolingen, der kommer på lejrskole.
Vi vil sikre, at alle børn får solide faglige 
kompetencer med fra folkeskolen, og at 
skolerne i højere grad får mulighed for at 
prioritere udflugter og styrke sammenholdet 
i klasserne. Det skal give de ældre elever de 
bedst mulige forudsætninger for en hverdag 
med trivsel og læring i stærke fællesskaber. 
Vi foreslår konkret at afsætte ekstra midler 
i skolernes timebank, som skolerne råder 
over lokalt. Midlerne skal give mulighed for at 
prioritere markant flere lektioner med to lærere 
i dansk og matematik i 4.-9. klasse, samt at flere 
elever kan komme på lejrskole i udskolingen. 
FLERE SKAL KUNNE KOMME PÅ EFTERSKOLE
Efterskoler kan noget helt særligt i understøttelsen 
af et godt ungdomsliv og styrkelse af unges 
karakterdannelse. Her bliver de unge en del af et 
forpligtende fællesskab med en fælles hverdag, 
som ruster både fagligt og socialt. Den mulighed 
ønsker vi, at flere unge får. For det gavner alle unge 
at møde hinanden på tværs af samfundslag. 
Men i dag er det særligt unge fra ressourcestærke 
hjem, der kommer på efterskole. Samtidig er det 
tydeligt, at uligheden i uddannelsesmuligheder 
er stor på tværs af landet. Det er særligt vigtigt at 
sikre, at de børn, som har mest brug for det, får 
muligheden for et ekstra år til at udvikle sig socialt 
og fagligt på en efterskole.
Socialdemokratiet foreslår derfor at afsætte 
flere midler til, at flere unge fra familier, som i dag 
ikke har råd, skal have mulighed for at tage et 
år på efterskole. En del af midlerne skal sikre, at 
unge, som bor i kommuner, hvor mange forlader 
grundskolen uden at bestå både matematik 
og dansk, får bedre muligheder for at komme 
på efterskole. Dertil vil vi se på mulighederne 
for at styrke efterskoler, der med stor succes 
hjælper ordblinde og unge med diagnoser videre 
i uddannelse. Vi vil sammen med aktørerne på 
området drøfte, hvordan vi bedst opnår det mål. 
I alt vil vi afsætte 700 mio. kr. årligt til at styrke 
fællesskab og faglighed i de ældste klasser og 
sikre, at flere elever kan komme på efterskole. 
17
SÅDAN VIL 
VI GØRE 
FORSLAGET TIL 
VIRKELIGHED
I Socialdemokratiet tror vi på, at vores 
fælles skole udvikles bedst i et forpligtende 
samarbejde. Mellem Christiansborg, regering, 
kommuner og alle dem, som arbejder for 
og med folkeskolen til dagligt. Derfor går vi 
til valg på at virkeliggøre ambitionen om en 
tryggere skolestart med folkeskolens parter: 
lærere, skolepædagoger, elever, forældre, 
skoleledelser og kommuner. Vi lægger dermed 
også op til, at vi i fællesskab skal finde og 
kvalificere løsninger på alle de spørgsmål, som 
naturligvis opstår i forlængelse af de visioner, 
vi med udspillet her præsenterer. 
GRADVIS INDFASNING AF KLASSELOFT 
Vi foreslår, at det nye klasseloft indføres 
gradvist og efter dialog med skoler og 
kommuner. Det er oplagt, at forslaget indfases 
i takt med, at en ny børnehaveklasseårgang 
starter. Dermed udvides ordningen gradvist. 
Det sikrer, at kommuner og skoler kan følge 
med i rekruttering og kapacitet. Selvom det 
nye og lavere klasseloft først vil få virkning 
gradvist og efter en rimelig tilpasningsperiode, 
vil vi have de nye midler ud så hurtigt som 
muligt. Så kan skoler og kommuner begynde at 
ansætte nye medarbejdere og – hvis de lokale 
forhold tillader det – allerede begynde med de 
mindre klasser inden for de kommende par år.
18
TABEL 1INVESTERINGER FORDELT PÅ INITIATIVER
MIA. KR., 2026-PL VARIGT
I ALT 5,0
Klasseloft på 14 elever i 0.-3. klasse 3,6
0,2Bedre overgang fra børnehave til folkeskole
0,5Målrettet tilskud til landdistriktsskoler
0,7Styrket fællesskab og faglighed for de ældste elever
ØKONOMI 
Socialdemokratiet går med dette oplæg til 
valg på at afsætte betydelige midler til en 
varig styrkelse af vores fælles folkeskole. Vi 
foreslår i alt at afsætte 5 mia. kr. om året 
varigt. Ud over det varige løft af folkeskolen 
foreslår vi at afsætte 1,2 mia. kr. til styrkelse 
af efteruddannelsen. Derudover afsætter 
vi 6 mia. kr. over en 4-årig periode til 
styrkelsen af de fysiske rammer.
Med udspillet er der sat penge af til, at 
også fri- og privatskoler får mulighed for at 
sænke klassekvotienten i de små klasser, 
hvis de ønsker det. Socialdemokratiet 
ønsker samtidig at diskutere, hvordan 
endnu flere privatskoler kan bidrage til at 
løfte et socialt ansvar, så flere unge består 
dansk og matematik i grundskolen. Det er 
der heldigvis mange skoler, der allerede 
gør. Ikke mindst i områder, hvor folkeskolen 
er lukket, og hvor fri- eller privatskolen 
på lokalt engagement reelt udfører den 
samfundsbærende uddannelsesopgave. 
19


---

# Bjarne Laustsen | Folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/bjarne-laustsen

Tilbage til oversigt
Bjarne Laustsen
Følg mig på Facebook
33 37 40 41
bjarne.laustsen@ft.dk
Nordjylland, Frederikshavn
Politiske poster
Fiskeriordfører
Bjarne Laustsen har siddet i Folketinget i knap 20 år. Han betegner sig selv som tillidsmand for Nordjylland. Bjarne får fx mange opkald fra personer, der er kommet i klemme i systemet og derfor har brug for støtte til deres sag.For Bjarne er det vigtigt at skabe gode arbejdspladser i Nordjylland og resten af landet.Bjarne er håndværker og socialdemokrat.


---

# Jens Joel | Folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/jens-joel

Tilbage til oversigt
Jens Joel
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
33 37 40 69
jens.joel@ft.dk
Østjylland, Aarhus Øst
Politiske poster
Beskæftigelsesordfører
På Borgen er jeg beskæftigelsesordfører og næstformand i Folketingsgruppen. Hjemme i Smilets By bor jeg på Riisvangen i Aarhus Nord med min hustru og vores to børn.
Jeg har arbejdet med miljø og klima siden jeg for godt tyve år siden mødte Svend Auken og blev aktiv i kredsen omkring ham. Men jeg har også været formand for Finansudvalget under corona-pandemi, krig og inflationskrise, været undervisningsordfører og skrevet en bog om folkeskolen samt været EU-ordfører i et par omgange.
Tidligere har jeg arbejdet som lærervikar, teatertekniker, student i LO Århus og filmoperatør i Øst for Paradis. Jeg har læst i Aarhus og Berlin og efter min eksamen i 2006 var jeg sekretariatschef for Socialdemokratiet i Europa-Parlamentet og senere underviser på Aarhus Universitet og konsulent på Arkitektskolen i Aarhus.
I 2011 blev jeg valgt til Folketinget, hvor jeg siden har haft æren af at repræsentere østjyderne på Christiansborg.


---

# Karin Gaardsted | Folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/karin-gaardsted

Tilbage til oversigt
Karin Gaardsted
Følg mig på Facebook
karin.gaardsted@ft.dk
Vestjylland, Viborg Vest kredsen
Politiske poster
Forbrugerordfører


---

# Morten Klessen | Folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/morten-klessen

Tilbage til oversigt
Morten Klessen
Nordjylland, Aalborg Nord kredsen
Politiske poster
Folketingsmedlem
Handicapordfører


---

# Thomas Jensen | Folketingsmedlem for Socialdemokratiet

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/thomas-jensen

Tilbage til oversigt
Thomas Jensen
Besøg website
Følg mig på Facebook
Følg mig på Twitter
Følg mig på Instagram
33 37 40 33
thomas.jensen@ft.dk
Vestjylland, Silkeborg Syd
Politiske poster
Transportordfører
Thomas Jensen er medlem af Folketinget for Socialdemokratiet, og blev første gang valgt ind i 2007. Han er Socialdemokratiets transportordfører, og er medlem af blandt andet finans- skat- og erhvervsudvalgene.
Thomas bor i sin valgkreds i Silkeborg Kommune blandt de mennesker han repræsenterer. Han er opvokset i Voel udenfor Silkeborg, uddannet på Silkeborg Gymnasium og bor i bydelen Alderslyst i Silkeborg.
Det var i Silkeborg hans politiske engagement startede i teenageårene. Og det er fra Silkeborg hans politiske arbejde på Christiansborg er udsprunget de sidste 15 år.
Thomas ser sig selv som folketingsmedlem for alle lokale borgere, virksomheder og organisationer i Silkeborg Kommune. Han inddrager lokale ildsjæle i udviklingen af sin politik, for det er alle de politiske tanker, idéer og forslag, som han løbende får fra lokale borgere, der er med til at skabe en ny positiv udvikling til gavn for det lokale fællesskab.
Han arbejder målrettet på Christiansborg for at skabe stærke resultater for borgerne i Silkeborg Kommune.
Thomas Jensen fik 7.192 og dermed 2. flest personlige stemmer af de socialdemokratiske kandidater i Vestjyllands Storkreds ved folketingsvalget den 5. juni 2019.


---

# Socialdemokratiets principprogram | Læs om partiets grundlæggende værdier

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/principprogram

Principprogram
Fælles om Danmark
Politik handler om værdier og viljen til at skabe forandringer. Og Socialdemokratiet har i mere end 140 år været en afgørende drivkraft for forandringer af det danske samfund.
Socialdemokratiets principprogram er rammen om vores løbende politikudvikling. En politik der altid har sit afsæt i en uopslidelig tro på, at man med engagement og hårdt arbejde kan gøre en forskel til det bedre.
I mere end 140 år har vores grundlæggende værdier været frihed, lighed og solidaritet. Og de værdier går aldrig af mode. Derfor er værdierne også afspejlet i Socialdemokratiets syvende principprogram, ”Fælles om Danmark”, som blev vedtaget af Socialdemokratiets kongres 2017.
Der er sket meget, siden Socialdemokratiets første principprogram blev skrevet i 1876. Mange af de målsætninger Socialdemokratiet havde dengang, er for længst blevet gennemført, og samfundet er ændret helt grundlæggende. Derfor har vores udfordringer og vores svar også ændret sig med tiden. Men de grundlæggende værdier, der præger vores arbejde, er de samme. Og der er stadig meget at kæmpe for.
Der er stadig mange, der ikke får en fair chance for at bruge deres evner og realisere deres drømme på grund af deres sociale baggrund. En del af livsnerven for Socialdemokratiet er at skabe lige muligheder for alle.
Samtidig er det vigtigt at huske, at Socialdemokratiets værdier om frihed, lighed og solidaritet ikke er begrænset til Danmark. Tværtimod er vi en del af en international bevægelse. Og alt for mange steder i verden er det stadig de få, der sidder på goderne, mens vores grundlæggende værdier har trange kår. Derfor er der også brug for et stærkt Socialdemokrati med stærke værdier internationalt.
”Fælles om Danmark” er vores nyeste principprogram. Et principprogram, der udspringer af vores grundlæggende værdier og danner rammen om vores politik fremadrettet.
Principprogram
Fælles om Danmark
Vi tror på stærke fællesskaber, og vi tror på Danmark. Derfor hedder vores nye principprogram ”Fælles om Danmark”.
Principprogrammet beskriver vores hjerteblod og visioner. Det er vores svar på, hvordan vi bedst går fremtiden i møde. Og det udgør rammen om vores løbende politikudvikling.
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Partiets historie | Læs om Socialdemokratiets historie

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/historie

Historie
Socialdemokratiet har rødder i forrige århundrede
Partiet blev stiftet i efteråret 1871 af Louis Pio, Harald Brix og Paul Geleff. Formålet var at organisere den hastigt fremvoksende arbejderklasse på et socialistisk grundlag.
Siden midten af århundredet havde Danmark været i en industrialiseringsproces. Landbefolkningen flyttede ind til byerne og blev arbejdere, og Socialdemokratiet udsprang af kravet om at give denne befolkningsgruppe retfærdige levevilkår og demokratiske rettigheder.
Ved folketingsvalget i 1924 blev Socialdemokratiet det største parti med 36,6 % af stemmerne, og partiet dannede for første gang regering med Thorvald Stauning som statsminister.
Rosen
De socialdemokratiske partier har en rød rose som partisymbol.
Historisk set stammer den røde rose fra 1970'erne, hvor de danske socialdemokrater kopierede det franske socialistpartis bomærke.
Det franske socialistparti havde, for at lægge symbolsk og ideologisk afstand til det store kommunistparti, placeret en rød rose i den knyttede næve (kommunisternes symbol), hvilket skulle betyde 'socialisme med et menneskeligt ansigt'.
I hele perioden frem til 1982 har Socialdemokratiet med få undtagelser haft regeringsmagten og har dermed præget den danske samfundsudvikling på næsten alle områder.
Socialdemokratiet dannede regering fra den 25. januar 1993 frem til den 27. november 2001. Socialdemokratiet genvandt regeringsmagten i 2011 med Helle Thorning-Schmidt som Danmarks første kvindelige statsminister.
Ved valget den 18. juni 2015 blev Socialdemokratiet igen Danmarks største parti med 26,3 procent af stemmerne og 46 mandater.
På valgaftenen trådte Helle Thorning-Schmidt af som formand for partiet. En post, som Mette Frederiksen overtog ved en ekstraordinær kongres søndag den 28. juni 2015.
Principprogram
Fælles om Danmark
Vi tror på stærke fællesskaber, og vi tror på Danmark. Derfor hedder vores nye principprogram ”Fælles om Danmark”.
Principprogrammet beskriver vores hjerteblod og visioner. Det er vores svar på, hvordan vi bedst går fremtiden i møde. Og det udgør rammen om vores løbende politikudvikling.
Se mere
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Internationalt samarbejde | Bliv klogere på det globale socialdemokratiske fællesskab

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/internationalt-arbejde

Internationalt arbejde
Socialdemokratiske partier overalt i verden samles om værdier som demokrati, menneskerettigheder, solidarisk fordeling af goder og fredelig sameksistens.
Derfor er Socialdemokratiet også en del af en international bevægelse og har en lang tradition for international aktivisme og erfaringsudveksling. Institut for Partier og Demokrati (DIPD) blev oprettet på socialdemokratisk initiativ i 2010 med det formål at styrke og udvide den danske demokratistøtte.
Gennem direkte støtte til politiske partier fik Socialdemokratiet dermed en ny kanal til at fremme demokrati, solidaritet og lige muligheder verden over. Denne mulighed har vi grebet, og vi er i dag engageret i demokratifremmende projekter igennem kapacitetsopbygning med socialdemokratiske partier regionalt i Asien, Kenya og på Balkan.
Du kan læse om projekterne her.
Foruden vores internationale partiprojekter under DIPD er Socialdemokratiet engageret i en række internationale samarbejder, hvor de vigtigste er:
Arbejderbevægelsens Nordiske Samarbejdskomité (SAMAK)
Party of European Socialists (PES)
Global Policy Forum
The Progressive Alliance
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# [PDF] partiloven_2024.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/n2mhxdna/partiloven_2024.pdf

1
SOCIALDEMOKRATIET
LOV FOR
SOCIALDEMOKRATIET
I DANMARK
2
SOCIALDEMOKRATIET
Senest revideret på Socialdemokratiets kongres, 
september 2024
3
SOCIALDEMOKRATIET
Formålet  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 4
Betingelser for medlemsskab  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 4
Valg af partiforening   � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 4
Medlemsrettigheder  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 5
Ligestilling  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 6
Kontingent  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 6
Partiskat  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 7
Partiforeninger  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 7
Kommuneforeninger  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 9
Kredse  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 10
Regioner  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 11
Opstilling af kandidater til politiske valg  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � �  12
Opstilling af ep-kandidater  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 14
Valgbarhed � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 14
Kongres og årsmøde  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � �  15
Hovedbestyrelsen  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 18
Partikontoret  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � �  20
Gruppen i europa-parlamentet  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � �  20
Folketingsgruppen  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � �  21
Regionsrådsgrupper  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 22
Kommunale grupper  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 24
Kommunalt og regionalt mæglingsudvalg  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 26
Disciplinærudvalg  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 26
Bortfald af medlemskab og medlemsrettigheder  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 27
Udelukkelse � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 27
Standardvedtægt   � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 28
Forsøgsordninger  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 29
Lovændringer  � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � � 29
§1
§2
§3
§4
§5
§6
§7
§8
§9
§10
§11
§12
§13
§14
§15
§16
§17
§18
§19
§20
§21
§22
§23
§24
§25
§26
§27
§28
INDHOLD
4
SOCIALDEMOKRATIET
Socialdemokratiet er den politiske landsorganisation, som  
enkeltpersoner og organisationer skal være tilsluttet for at være 
anerkendte som hørende til partiet. 
FORMÅLET
§1. 
Socialdemokratiets formål er at virke for de demokratiske, 
socialistiske idéers udbredelse og anerkendelse i henhold 
til partiets programmer og at fremme økonomiske, kulturelle 
og politiske interesser i overensstemmelse med idégrundlaget. 
Socialdemokratiet er en nonprofit organisation. 
BETINGELSER FOR MEDLEMSSKAB
§2. 
Enhver, som anerkender Socialdemokratiets princip-
program, og som vil tilslutte sig partiloven, kan optages 
som medlem af Socialdemokratiet. En foreningsbestyrelse kan 
udsætte optagelsen til førstkommende generalforsamling. En 
foreningsgeneralforsamling kan med 2/3 af de afgivne gyldige 
stemmer afslå tilslutning som medlem. Beslutningen skal god-
kendes af hovedbestyrelsen.
Stk. 2. Man er medlem, når man har betalt kontingent, jf. § 3 
og § 6. Medlemsrettigheder efter § 4 opnås efter seks ugers 
medlemskab. Fuldgyldige medlemmer af DSU kan, hvis de ønsker 
det, være medlem af Socialdemokratiet for det kontingent, de 
har betalt til DSU. Medlemsrettigheder opnås efter seks ugers 
registreret medlemskab i Socialdemokratiet.
Stk. 3. Generalforsamlingen i en partiforening kan udnævne et 
medlem til æresmedlem. Et æresmedlemskab er kontingentfrit 
og omfatter alle medlemsrettigheder. Partiforeningen afholder 
kontingentet til kreds, region og landsorganisationen.
VALG AF PARTIFORENING 
§3. 
Som medlem af Socialdemokratiet er man som hovedre-
gel tilsluttet en partiforening. Man kan frit vælge hvilken 
forening, man vil tilsluttes. Danske statsborgere, der er bosid-
dende i udlandet, kan tilsluttes en forening i Danmark, som de 
selv vælger. Medlemmer, der ikke er tilsluttet en partiforening, er 
ikke omfattet af medlemsrettighederne i henhold til § 4.
5
SOCIALDEMOKRATIET
Stk. 2. Som medlem kan man skifte partiforening en gang årligt. Ved flyt-
ning af folkeregisteradresse kan man dog altid tilsluttes en ny lokal parti-
forening. 
Stk. 3. Det er muligt at være tilsluttet mere end en partiforening, men 
man skal vælge i hvilken forening, man vil udøve sine medlemsrettigheder 
(stemmeret og valgbarhed).
MEDLEMSRETTIGHEDER
§4. 
Som medlem af Socialdemokratiet og tilsluttet en partiforening 
har man efter seks ugers medlemskab:
Ret til at deltage i de politiske beslutninger og i det
organisatoriske arbejde.
 ■ Ret til, hvis man er fyldt 13 år, at deltage i valg af kandidater til  
organisatoriske tillidshverv på opstillingsmøder og gennem  
urafstemninger.
 ■ Ret til, hvis man er fyldt 13 år, at stille op til organisatoriske  
tillidsposter.
 ■ Ret til, hvis man er fyldt 13 år, at deltage i opstilling og valg af kandi-
dater til politiske tillidshverv på opstillingsmøder og gennem  
urafstemninger, dog med de begrænsninger, at man ikke kan være 
med til at opstille kandidater, som man pga. folkeregisteradresse 
ikke kan stemme på. For danske statsborgere bosiddende i udlandet 
følges valgloven. 
 ■ Ret til, efter et års medlemskab, at søge opstilling til politiske valg til 
kommunalbestyrelser, regionsråd, Folketinget, Europa-Parlamen-
tet og andre nærdemokratiske råd. Reglen om et års medlemskab 
tæller fra den dag, opstillingsvalget i den kompetente forsamling 
finder sted. Dog kan der gives dispensation ved generalforsamlinger 
for perioden ud over de første seks ugers medlemskab.
Stk. 2. Ved restance med kontingentbetaling og indbetaling af partiskat 
bortfalder ovenstående medlemsrettigheder, jf. § 6 og § 7. 
Stk. 3. Ved valg til formand for Socialdemokratiet kan hovedbestyrelsen 
beslutte at dispensere fra kravet om seks ugers medlemskab, for at kunne 
deltage i urafstemning om valget til formand.
6
SOCIALDEMOKRATIET
LIGESTILLING
§5. 
Alle ledelsesniveauer i partiet skal tilstræbe ved udarbejdelse 
af opstillingsregler og opstilling af kandidater til politiske valg at 
sikre, at intet køn er repræsenteret med mere end 60 procent på  
opstillingslisterne.
Stk. 2. Alle ledelsesniveauer i partiet skal tilstræbe at sikre, at intet køn er 
repræsenteret med mere end 60 procent, f.eks. ved valg af bestyrelses- og 
hovedbestyrelsesmedlemmer, delegerede til kongresser, repræsentants-
kaber i regions- og kredsorganisationer, fællesledelser og ved udpegning 
af medlemmer til nævn, råd, kommissioner og udvalg.
Stk. 3. En gang årligt skal der udarbejdes en ligestillingsredegørelse til 
hovedbestyrelsen efter retningslinjer udarbejdet af Hovedbestyrelsen.
KONTINGENT
§6. 
Partiforeninger, kredse og regionsorganisationer fastsætter deres 
kontingent efter regler vedtaget af hovedbestyrelsen. Kontingen-
tet til Partikontoret samt kontingent for medlemmer, der ikke er knyttet til 
en partiforening, fastsættes af hovedbestyrelsen. Disse regler skal indehol-
de en mulighed for flere kontingentsatser, herunder en nedsat sats. Det 
samlede kontingent for medlemmer, der ikke er knyttet til en partiforen-
ing, tilfalder landsorganisationen.
Stk. 2. Kontingentet opkræves via den fælles kontingentopkrævning og 
fordeles herfra til forening, kreds, region og landsorganisationen.
Stk. 3. Hvis kontingentet ikke er betalt senest et kvartal efter kontingen-
tets betalingsfrist, bortfalder ens medlemsrettigheder (stemmeret og 
valgbarhed), indtil man har betalt det fulde skyldige kontingent. Inden den 
1. april skal alt skyldigt kontingent for det foregående år være indbetalt. 
Manglende indbetaling kan uden videre foranstaltning medføre tab af 
medlemskab. Medlemskabet bortfalder, når man modtager besked om, at 
man er slettet på grund af kontingentrestance.
Stk. 4. Hovedbestyrelsen kan i særlige tilfælde beslutte at tilbageholde 
kontingentudbetalingen til et organisationsled. 
Tilbageholdelse kan iværksættes, når organisationsleddet evner, men ikke 
aktivt medvirker til at leve op til partiloven eller væsentlige organisatoriske
7
SOCIALDEMOKRATIET
beslutninger truffet af hovedbestyrelsen.
Det er en forudsætning for tilbageholdelse, at organisationsleddet i  
ordentlig tid inden informeres konkret om risikoen herfor.
PARTISKAT
§7. 
Alle, der direkte eller indirekte varetager tillidshverv på vegne af 
Socialdemokratiet, skal betale partiskat.
Stk. 2. Partiskatten udgør minimum to procent af bruttobeløbet, der ud-
betales til vedkommende som løn, honorar, vederlag inklusiv efterveder-
lag, tillæg eller lignende. Der kan ikke fratrækkes nogen form for udgifter, 
løntab eller andet.
Stk. 3. Partiskat skal indbetales minimum en gang i kvartalet. Hvis par-
tiskatten ikke er betalt senest et kvartal efter forfald, bortfalder ens 
medlemsrettigheder (stemmeret og valgbarhed), indtil man har betalt. 
For beløb på mindre end 1.000 kr. årligt, kan bestyrelsen beslutte årlig 
opkrævning. 
Inden den 1. april skal alt skyldigt partiskat for det foregående år være ind-
betalt. Manglende indbetaling af partiskat kan uden videre foranstaltning 
medføre tab af medlemskab. Medlemskabet bortfalder, når man mod-
tager besked om, at man er slettet på grund af manglende indbetaling af 
partiskat.
Stk. 4. For folketingsgruppens og Europa-Parlamentsgruppens medlem-
mer og alle, der varetager hverv, der direkte eller indirekte er foranlediget 
af Folketinget, Europa-Parlamentet, folketingsgruppen eller Europa- 
Parlamentsgruppen, opkræves partiskatten af partikontoret.
Partikontoret skal have dokumentation for, at det korrekte
beløb er indbetalt.
PARTIFORENINGER
§8. 
I hver kommune oprettes mindst en partiforening. I kommuner, 
der omfatter flere opstillingskredse, skal der oprettes mindst en 
partiforening i hver kreds. Hovedbestyrelsen kan, på baggrund af en moti-
veret ansøgning, godkende oprettelsen af nye partiforeninger. Ansøgnin-
gen skal underskrives af mindst 50 betalende medlemmer, der samtidig
8
SOCIALDEMOKRATIET
beder om at blive primære medlemmer i den nye forening, hvis en sådan 
oprettes. 
Har en partiforening færre end 25 betalende medlemmer, tager hovedbe-
styrelsen stilling til nedlæggelse.
Hovedbestyrelsen udarbejder generelle retningslinjer herfor. Er der kun 
én partiforening i kommunen eller kredsen, kan denne ikke nedlægges.
Stk. 2. I kommuner med kun en partiforening er denne ansvarlig for  
kommuneforeningens forpligtelser, jf. § 9.
Stk. 3. Partiforeningens øverste myndighed er generalforsamlingen, der 
skal afholdes mindst en gang om året. Til generalforsamlingen har samt-
lige medlemmer i foreningen adgang og stemmeret ved personligt frem-
møde, dog med begrænsningerne, jf. § 4.
Stk. 4. Ekstraordinær generalforsamling skal indkaldes, hvis bestyrelsen 
eller 10 procent af medlemmerne skriftligt forlanger det.
Stk. 5. Imellem generalforsamlingerne ledes partiforeningen af en bestyr-
else, der vælges på generalforsamlingen. Bestyrelsen består af formand, 
kasserer, medlemsansvarlig og øvrige bestyrelsesmedlemmer. Formand, 
kasserer og medlemsansvarlig vælges særskilt. Kassereren skal være  
myndig. 
Hvis der kun er en partiforening i kommunen, skal borgmesteren/grup-
peformanden være observatør i bestyrelsen. Den lokale DSU-afdeling 
har mulighed for at udpege et lokalt medlem af DSU som observatør, der 
samtidig er medlem af partiet.
Stk. 6. Hovedbestyrelsen kan godkende oprettelse af partiforeninger i 
udlandet, f.eks. for ansatte ved internationale organisationer. Hovedbe-
styrelsen fastlægger repræsentationsret m.v. for disse foreninger samt 
godkender deres vedtægter.
Stk. 7. Under helt særlige omstændigheder, hvor det er lovstridigt eller 
ikke anbefalelsesværdigt at samles i det antal, der sædvanligvis deltager i 
generalforsamlingen, kan bestyrelsen træffe beslutning om, at generalfor-
samlingen kan afholdes udelukkende elektronisk.
9
SOCIALDEMOKRATIET
KOMMUNEFORENINGER 
§9. 
Har en kommune flere partiforeninger, skal foreningerne danne 
en kommuneforening.
Stk. 2. Kommuneforeningen varetager partiforeningernes fælles politiske 
og organisatoriske interesser. Kommuneforeningen er ansvarlig for opstill-
ing og agitation til kommunalvalg, ligesom den skal formidle samarbejdet 
med den kommunale gruppe.
Stk. 3. Kommuneforeningens øverste myndighed er repræsentantskabet 
eller generalforsamlingen, der hvert år skal afholde ordinært møde. 
Hvis der som øverste myndighed vælges repræsentantskab, er alle øvrige 
medlemmer af Socialdemokratiet i kommunen adgangsberettiget med 
taleret, men uden stemmeret. Repræsentationsret baseret på medlemstal 
beregnes ud fra det medlemstal, for hvilket der i gennemsnit er betalt 
kontingent til landsorganisationen i sidste regnskabsår.
Hvis der som øverste myndighed vælges generalforsamling, har alle med-
lemmer i kommunen adgang og stemmeret ved personligt fremmøde, dog 
med begrænsningerne, jf. § 4. 
Stk. 4. Ekstraordinær repræsentantskab/generalforsamling skal indkaldes, 
hvis bestyrelsen eller en foreningsgeneralforsamling begærer det. 
Stk. 5. Imellem repræsentantskabet/generalforsamlingen ledes kom-
muneforeningen af en bestyrelse, der vælges af repræsentantskabet/ 
generalforsamlingen.
Bestyrelsen består af formand, kasserer, øvrige bestyrelsesmedlemmer 
samt foreningsformændene i kommunen. Formand og kasserer vælges 
særskilt. Kassereren skal være myndig. Borgmesteren/gruppeformanden 
skal være observatør i bestyrelsen. Den lokale DSU-afdeling har mulighed 
for at udpege et lokalt medlem af DSU som observatør, der samtidig er 
medlem af partiet.
Stk. 6. Kommuneforeningens udgifter dækkes efter beslutning på en  
generalforsamling/et repræsentantskabsmøde.
Stk. 7. Under helt særlige omstændigheder, hvor det er lovstridigt eller 
ikke anbefalelsesværdigt at samles i det antal, der sædvanligvis deltag-
er i repræsentantskabet/generalforsamlingen, kan bestyrelsen træffe
10
SOCIALDEMOKRATIET
beslutning om, at repræsentantskabet/generalforsamlingen kan afholdes 
udelukkende elektronisk.
KREDSE
§10.  
Partiforeningerne inden for en folketingsopstillingskreds danner 
en kredsorganisation.
Stk. 2. Kredsorganisationen er ansvarlig for opstilling og agitation til folket-
ingsvalg, ligesom den formidler samarbejdet med kredsens folketingskan-
didat. Kredsen skal indstille forslag til kandidater til regionsrådsvalg.
Stk. 3. Kredsorganisationens øverste myndighed er repræsentantskabet 
eller generalforsamlingen, der hvert år skal holde ordinært møde.
Hvis der som øverste myndighed vælges repræsentantskab, er alle øvrige 
medlemmer af Socialdemokratiet i kredsen adgangsberettiget med ta-
leret, men uden stemmeret. Repræsentationsret baseret på medlemstal 
beregnes ud fra det medlemstal, for hvilket der i gennemsnit er betalt 
kontingent til Partikontoret i sidste regnskabsår.
Hvis der som øverste myndighed vælges generalforsamling, har alle med-
lemmer i kredsen adgang og stemmeret ved personligt fremmøde, dog 
med begrænsningerne, jf. § 4.
Stk. 4. Ekstraordinær repræsentantskab/generalforsamling skal indkaldes, 
hvis bestyrelsen eller en foreningsgeneralforsamling begærer det.
Stk. 5. Såfremt partiforening og kreds er sammenfaldende med hensyn til 
medlemskreds, finder reglerne jf. § 8 stk. 3 og 4 anvendelse mht. general-
forsamlinger og ekstraordinære generalforsamlinger.
Stk. 6. Imellem repræsentantskabet/generalforsamlingen ledes kredsor-
ganisationen af en bestyrelse, der vælges af repræsentantskabet/gener-
alforsamlingen. Bestyrelsen består af formand, kasserer, øvrige bestyr-
elsesmedlemmer samt foreningsformændene i kredsen. Formand og 
kasserer vælges særskilt. Kassereren skal være myndig. Kredsens folket-
ingsmedlem/folketingskandidat skal være observatør i bestyrelsen.
Den lokale DSU-afdeling har mulighed for at udpege et lokalt medlem af 
DSU som observatør, der samtidig er medlem af partiet.
11
SOCIALDEMOKRATIET
Stk. 7. Under helt særlige omstændigheder, hvor det er lovstridigt eller 
ikke anbefalelsesværdigt at samles i det antal, der sædvanligvis deltag-
er i repræsentantskabet/generalforsamlingen, kan bestyrelsen træffe 
beslutning om, at repræsentantskabet/generalforsamlingen kan afholdes 
udelukkende elektronisk.
REGIONER
§11.  
Partiforeningerne og kredsorganisationerne inden for en region 
danner en regionsorganisation.
Stk. 2. Regionsorganisationen er ansvarlig for opstilling og agitation til 
regionsrådsvalg, ligesom den skal formidle samarbejdet med regionsråds-
gruppen. Regionsorganisationen skal indstille forslag til kandidater til  
europaparlamentsvalg, og sammen med kredsene agitere for kandidat-
erne. Regionsorganisationen skal desuden koordinere samarbejdet  
mellem de socialdemokratiske grupper i regionen.
Stk. 3. Regionsorganisationens øverste myndighed er repræsentants-
kabet, der hvert år skal holde ordinært møde inden udgangen af andet 
kvartal. Repræsentationsret baseret på medlemstal beregnes ud fra det 
medlemstal, for hvilket der i gennemsnit er betalt kontingent til Partikon-
toret i sidste regnskabsår. Alle øvrige medlemmer af Socialdemokratiet i 
regionen er adgangsberettigede med taleret, men uden stemmeret.
Stk. 4. Ekstraordinær repræsentantskab skal indkaldes, hvis bestyrelsen 
eller minimum to kredsgeneralforsamlinger begærer det.
Stk. 5. Imellem repræsentantskabet ledes regionsorganisationen af en 
bestyrelse. Bestyrelsen består af kredsformændene eller en af kredsen 
udpeget stedfortræder, formand, næstformand, kasserer samt sekretær 
og eventuelt yderligere bestyrelsesmedlemmer, der vælges af repræsen-
tantskabet. Formand og kasserer vælges særskilt. Kassereren skal være 
myndig. Regionsrådsformanden/gruppeformanden skal være observatør i 
bestyrelsen. Den lokale DSU-afdeling har mulighed for at udpege et lokalt 
medlem af DSU som observatør, der samtidig er medlem af partiet. 
I regioner med flere storkredse kan de lokale DSU-afdelinger udpege en 
repræsentant fra hver storkreds.
Stk. 6. Under helt særlige omstændigheder, hvor det er lovstridigt eller 
ikke anbefalelsesværdigt at samles i det antal, der sædvanligvis deltager i
12
SOCIALDEMOKRATIET
repræsentantskabet, kan bestyrelsen træffe beslutning om, at repræsen-
tantskabet kan afholdes udelukkende elektronisk.
OPSTILLING AF KANDIDATER TIL POLITISKE VALG 
§12. 
Ved opstilling af kandidater til kommunal- og regionsrådsvalg og 
Europa-Parlamentet skal det tilstræbes at sikres, at intet køn på 
hver opstillingsliste er repræsenteret med mere end 60 procent.
Stk. 2. Før hvert valg nedsætter den kompetente forsamling et kandi-
datudvalg, som forestår og er ansvarlig for opstillingen af kandidater. 
Kandidatudvalget kan og har om nødvendigt pligt til at bringe kandidater 
i forslag. Kandidater til det pågældende valg kan ikke være medlem af 
kandidatudvalget.
I kandidatudvalget skal det tilstræbes at sikres, at intet køn er 
repræsenteret med mere end 60 procent.
Stk. 3. Opstillings- og afstemningsregler skal besluttes på en generalfor-
samling/et repræsentantskabsmøde. Det skal fremgå af afstemnings-
reglerne, om man vælger urafstemning eller generalforsamling/repræsen-
tantskabsmøde. Der skal tages stilling til opstillingsform forud for hvert 
valg.
Vælges urafstemningsmodellen, kan den foregå elektronisk eller skriftligt, 
og det skal fremgå af opstillingsreglerne, hvilken der vælges. Ved elek-
tronisk afstemning må kun anvendes de af hovedbestyrelsen godkend-
te elektroniske afstemningssystemer. Ved elektronisk afstemning skal 
medlemmer, der ikke har mulighed for at deltage i elektronisk afstemning, 
kunne deltage skriftligt.
Foregår afstemningen på et repræsentantskabsmøde eller en generalfor-
samling, kan der kun afgives stemme ved personligt fremmøde.
Stk. 4. Medlemmer kan være stillere for kandidater. Folketingskandidater 
samt spidskandidater til kommunal- og regionsrådsvalg skal, for at blive 
opstillede, have mindst 25 stillere ved personlig underskrift. Det gælder 
ikke ved ønske om genvalg.
I kommuner/kredse med færre end 100 medlemmer skal kandidaterne 
have mindst 10 procent af medlemmerne som stillere.
13
SOCIALDEMOKRATIET
Øvrige kandidater skal have mindst fem stillere ved personlig underskrift. 
Et medlem kan være stiller for flere kandidater, dog ikke ved valg af spid-
skandidat til kommunal- og regionsrådsvalg samt folketingskandidat.
Kun medlemmer bosiddende i det valgområde, hvor listen dækker, kan 
være stillere og har stemmeret til repræsentantskab/generalforsamling/
urafstemning.
Stk. 5. Hvis der er flere kandidater til hhv. folketingskandidat eller spid-
skandidat til kommunal- eller regionsrådsvalg, og ingen opnår mindst 2/3 
flertal af de afgivne gyldige stemmer i den kompetente forsamling, som 
opstiller til det politiske niveau, skal hele kandidatlisten til urafstemning 
blandt de medlemmer, som den kompetente forsamling dækker. For at 
opnå valg ved urafstemning skal opnås mere end halvdelen af stemmerne. 
Hvis ingen kandidat opnår halvdelen af stemmerne, er der ny urafstemn-
ing blandt de to kandidater, der fik flest stemmer.
Stk. 6. Hver kreds skal hvert år opstille en kandidat til Folketinget. Ved 
opstillingen betragtes den opstillede kandidat ved sidste folketingsvalg 
uden videre som opstillingsberettiget igen. Andre kandidater skal for at 
komme i betragtning være skriftligt anbefalet ved personlig underskrift 
efter reglerne i stk. 4.
Såfremt en kandidat til Folketinget har frabedt sig genvalg, skal der  
opstilles en kandidat senest seks måneder herefter, dog senest ved   
valgets udskrivelse. Vælges der ikke en ny kandidat inden seks måneder, 
skal regionsbestyrelsen udpege en ny kandidat i samarbejde med  
kredsen.
Stk. 7. I kommuner med mere end en kreds kan to kredse gå sammen 
om at vælge folketingskandidater. Samarbejdet skal godkendes i begge 
kredse. Herefter skal kredsene i fællesskab vælge en 1.- og en 2.-kandidat.
Hovedbestyrelsen fastsætter reglerne for både samarbejdet og valgene af 
kandidaterne.
De øvrige regler for opstilling af folketingskandidater finder også  
anvendelse, hvis to kredse går sammen om at opstille to kandidater.
Stk. 8. Hvis der ikke er opstillet kandidater af begge køn (til Folketinget) 
i en storkreds i regionen, skal regionsbestyrelsen opstille en supplering-
skandidat af det køn, der ikke er opstillet i kredsene.
14
SOCIALDEMOKRATIET
Regionsbestyrelsen har suppleringskandidaten frem til udskrivelsen af 
næstkommende folketingsvalg eller frem til, at suppleringskandidaten selv 
måtte frasige sig sit mandat.
Stk. 9. Kandidaterne i de enkelte storkredse opstilles til folketingsvalg 
sideordnet og således, at partistemmer ikke tilfalder den enkelte kandidat.
Stk. 10. Kommuneforeninger og regioner skal træffe beslutning om, hvor-
dan man ved opstilling af kandidater til kommunalvalg og regionsrådsvalg 
opnår kønsrepræsentationen, jf. stk. 1. 
De første seks kandidater opstilles skiftevis mellem kønnene. Spidskandi-
daten indgår. 
Stk. 11. Hovedbestyrelsen udarbejder standardprocedurer for opstilling af 
kandidater.
OPSTILLING AF EP-KANDIDATER
§13. 
Hovedbestyrelsen udgør kandidatudvalget og har ret til at 
bringe yderligere kandidater i forslag.
Stk. 2. Nærmere opstillings- og afstemningsregler fastlægges på kon-
gressen/årsmødet, der ligger forud for opstillingskongressen/-årsmødet. 
Rækkefølgen af kandidater, som opstiller, afgøres i henhold til de vedtagne 
opstillingsregler, på baggrund af hemmelig afstemning. Afstemningen kan 
være elektronisk og/eller skriftlig.
Regioner, der opstiller mere end én kandidat, skal indstille kandidater af 
mere end ét køn.
Stk. 3. Opstilling af listen foregår på en kongres/et årsmøde. 
VALGBARHED
§14. 
For at kunne vælges til tillidshverv i partiorganisationen kræves 
det, at man har medlemsrettigheder, jf. § 4, og ikke er i restance 
med kontingentbetaling og indbetaling af partiskat, jf. § 4, stk. 2.
Stk. 2. Ingen medlemmer af partiet kan:
 ■ Være medlem af både Folketinget og Europa-Parlamentet,
 ■ Være medlem af både en kommunalbestyrelse og Folketinget,
15
SOCIALDEMOKRATIET
 ■ Være medlem af både et regionsråd og Folketinget,
 ■ Være medlem af både et regionsråd og Europa-Parlamentet,
 ■ Være medlem af både en kommunalbestyrelse og   
Europa-Parlamentet.
Stk. 3. Et medlem kan stille op til mere end et politisk hverv. Dette kræver 
særskilt godkendelse fra de berørte, opstillende forsamlinger.
Stk. 4. Hovedbestyrelsen kan give dispensation til, at et medlem der  
varetager et politisk hverv og ikke længere er kandidat til dette, kan lade 
sig opstille og blive valgt til et andet politisk hverv.
Stk. 5. Hvis et folkevalgt medlem midlertidigt må tage orlov fra sit hverv 
eller helt udtræder, kan hovedbestyrelsen, hvis helt særlige forhold taler 
for det, træffe beslutning om at stedfortræderen kan indtræde uden at 
skulle søge orlov fra andre folkevalgte hverv.
KONGRES OG ÅRSMØDE
§15. 
Kongressen er partiets lovgivende og i alle forhold øverste 
myndighed. Der holdes kongres hvert fjerde år. På kongressen 
foretages valg af partiets ledelse og behandling af partiloven, ligesom der 
vedtages programmer og udtalelser på baggrund af indstillinger fra  
hovedbestyrelsen, jf. stk. 5, og forslag fra organisationen, jf. stk. 8.
Stk. 2. På kongressen vælges partiets formand, to næstformænd og 
partisekretær. Blandt formand og næstformænd skal begge køn være 
repræsenteret. Mindst en næstformand må ikke være medlem af  
Folketinget eller medlem af Europa-Parlamentet.
Til kritisk revision af regnskaberne vælges på kongressen op til fem  
revisorer. 
Hovedbestyrelsen foretager indstilling vedrørende valg af ledelse og  
revision. 
Forslag til kandidater skal være skriftligt indgivet 24 timer før, valgene  
finder sted. Afstemninger er hemmelige og kan foregå elektronisk. 
Hvis der er flere kandidater til formandsposten, og ingen af kandidaterne 
får 2/3 flertal af de afgivne gyldige stemmer, sendes kandidatlisten til  
urafstemning blandt medlemmerne.
16
SOCIALDEMOKRATIET
For at opnå valg ved urafstemning skal opnås mere end halvdelen af 
stemmerne. Hvis ingen kandidat opnår halvdelen af stemmerne, er der ny 
urafstemning blandt de to kandidater, der fik flest stemmer.
Stk. 3. Ekstraordinær kongres skal indkaldes, hvis hovedbestyrelsen 
beslutter det, eller hvis minimum 26 kredsbestyrelser begærer det over 
for hovedbestyrelsen. Den ekstraordinære kongres skal afholdes inden 
en måned efter, at beslutningen herom er truffet, eller begæringen er  
modtaget.
Stk. 4. Årsmøde afholdes i år, hvor der ikke er kongres. På årsmøder   
vedtages programmer og udtalelser på baggrund af indstillinger fra  
hovedbestyrelsen, jf. stk. 5, og forslag fra organisationen, jf. stk. 8.
Stk. 5. Frister for indsendelse af ændringsforslag og ændringsforslag til 
ændringsforslag til programmer, udtalelser og partiloven, der behandles 
på årsmøder/kongresser fastsættes af hovedbestyrelsen.
Ændringsforslag og ændringsforslag til ændringsforslag kan stilles af de 
kompetente forsamlinger i alle organisationsled og af disses bestyrelser.
Stk. 6. På kongresser og årsmøder skal partisekretæren forelægge en 
overordnet aktivitetsplan for det kommende år til debat og godkendelse 
samt forelægge de reviderede regnskaber. Partisekretæren og hovedbe-
styrelsen udarbejder på baggrund af kongressens eller årsmødets  
beslutninger en detaljeret aktivitetsplan for det kommende år.
Stk. 7. Kongresser og årsmøder indkaldes af hovedbestyrelsen med fire 
måneders varsel med oplysning om tid, sted og dagsorden. Kongresser og 
årsmøder indkaldes direkte til forenings-, kommuneforenings-, kreds- og 
regionsformænd. 
Stk. 8. Ligeledes med fire måneders varsel indkaldes forslag til behandling 
på kongressen eller årsmødet med krav om, at de er hovedbestyrelsen i 
hænde senest to måneder før mødets åbning. Forslag kan kun komme til 
behandling, hvis de er tiltrådt af en foreningsgeneralforsamling, et kreds-/
regionsrepræsentantskabsmøde eller af en kredsgeneralforsamling. 
Ændringsforslag og ændringsforslag til ændringsforslag kan stilles af de 
kompetente forsamlinger i alle organisationsled og af disses bestyrelser.
17
SOCIALDEMOKRATIET
De indkomne forslag samles og udsendes til alle organisationsled og de 
delegerede senest en måned før, kongressen eller årsmødet træder 
sammen. 
Stk. 9. Stemmeberettigede på kongresser og årsmøder er: 
 ■ De stemmeberettigede medlemmer af hovedbestyrelsen.
 ■ Tolv repræsentanter fra DSU.
 ■ Kredsorganisationernes formænd eller en på repræsentantskab/
generalforsamling valgt stedfortræder samt en yderligere fra kred-
sorganisationen, jf. stk. 11.
 ■ Kommuneformændene i kommuner med flere kredse.
 ■ Foreningerne i en kommune er samlet sikret en delegeret.
 ■ Herefter tildeles én delegeret for hver påbegyndt 200 medlemmer i 
kommunen (i kommuner med flere kredse; inden for kredsen).
Stk. 10. Fordelingen af delegerede til kongresser og årsmøder inden for 
kommuner med flere partiforeninger (i kommuner med flere kredse; in-
den for kredsen) skal foregå efter følgende fordelingsnøgle:
 ■ Partiforeninger med mere end 100 medlemmer skal have en dele-
geret. Derefter tildeles yderligere en delegeret for hver yderligere 
300 medlemmer. 
 ■ Partiforeninger inden for kommunen (i kommuner med flere kredse; 
inden for kredsen) med mindre end 100 medlemmer skal tilsammen 
have en delegeret efter ovenstående regler (stk. 10a).
 ■ Eventuelt øvrige delegerede fordeles efter beslutning i kommune-
foreningen, eller i kommuner med flere kredse efter beslutning i 
kredsene.
Stk. 11. Valg af delegerede og suppleanter fra partiforeninger, kommune-
foreninger og kredse til kongresser og årsmøder skal ske på en generalfor-
samling/repræsentantskabsmøde.
Stk. 12. Delegerede til kongresser og årsmøder skal opfylde betingelserne 
for valgbarhed, jf. § 6, stk. 3 og § 7, stk. 3.
Stk. 13. Repræsentationsret baseret på medlemstal beregnes ud fra det 
medlemstal, for hvilket der i gennemsnit er betalt kontingent til landsor-
ganisationen i det sidste regnskabsår.
Stk. 14. Som adgangsberettigede uden stemmeret på kongresser og 
årsmøder er:
18
SOCIALDEMOKRATIET
 ■ Adgangsberettigede medlemmer af hovedbestyrelsen
 ■ De socialdemokratiske folketingsmedlemmer, -kandidater og  
ministre
 ■ De socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet
 ■ De socialdemokratiske borgmestre samt gruppeformændene i de 
kommuner, hvor der ikke er en socialdemokratisk borgmester
 ■ De socialdemokratiske regionsrådsformænd samt gruppeformæn-
dene i de regioner, hvor der ikke er en socialdemokratisk region-
srådsformand
 ■ Andre efter hovedbestyrelsens beslutning.
Stk. 15. Rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med kongresser og 
årsmøder betales af landsorganisationen efter regler fastlagt af hovedbe-
styrelsen. De delegerede afholder udgifter til fortæring under møderne. 
Hovedbestyrelsen fastsætter det gebyr, der skal betales for deltagelse i 
kongresser og årsmøder.
HOVEDBESTYRELSEN
§16. 
Hovedbestyrelsen virker under ansvar over for kongressen og 
er ansvarlig for partiets politiske og organisatoriske udvikling 
og virksomhed mellem kongresserne. Hovedbestyrelsen er ansvarlig for 
tilrettelæggelse af Socialdemokratiets samarbejde med fagbevægelsen og 
den øvrige del af arbejderbevægelsen.
Stk. 2. Hovedbestyrelsen består af:
 ■ Formanden
 ■ De to næstformænd
 ■ Partisekretæren
 ■ Regionsformændene
 ■ 16 medlemmer valgt i regionerne, jf. stk. 3
 ■ To fra den socialdemokratiske folketingsgruppe (hvoraf den ene er 
folketingsgruppens formand)
 ■ Formanden for den socialdemokratiske gruppe i   
Europa-Parlamentet
 ■ En fra DSU
 ■ En fra den socialdemokratiske gruppe i Danske Regioner
 ■ To fra den socialdemokratiske gruppe i Kommunernes Landsforen-
ing.
Stk. 3. Regionsorganisationen vælger medlemmer til Hovedbestyrelsen 
således:
19
SOCIALDEMOKRATIET
 ■ Region Nordjylland: To medlemmer
 ■ Region Midtjylland: Tre medlemmer
 ■ Region Syddanmark: Tre medlemmer
 ■ Region Sjælland: Tre medlemmer
 ■ Region Hovedstaden: Fem medlemmer 
Der vælges en personlig suppleant for hver af disse. Hovedstyrelsesval-
gene gælder for to år.
Regionsorganisationerne skal ved valg af repræsentanter til hovedbestyr-
elsen tilstræbe at sikre, at intet køn er repræsenteret med mere end 60 
procent.
Stk. 4. Hovedbestyrelsen beslutter selv, hvem der herudover kan være 
mødeberettigede (uden stemmeret) ved Hovedbestyrelsens møder.
Stk. 5. Hovedbestyrelsesmedlemmer, der fraflytter det område, for hvilket 
de er valgt, skal straks træde tilbage, og suppleanten skal indkaldes. Ved 
indsupplering kan reglen i stk. 3 fraviges.
Stk. 6. I de udvalg hovedbestyrelsen nedsætter, skal hovedbestyrelsen 
tilstræbe at sikre, at intet køn er repræsenteret med mere end 60 procent.
Stk. 7. Hovedbestyrelsen udpeger repræsentanter til andre organisa-
tioner. Når hovedbestyrelsen udpeger mere end én repræsentant skal 
mere end ét køn være repræsenteret. Der kan kun dispenseres for dette, 
hvis udpegningen f.eks. knytter sig til ordførerskaber.
Stk. 8. Hovedbestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden. Forretning-
sordenen skal indfri målsætningerne i partiets programmer, partiets love 
og sikre partiorganisationens medindflydelse. Senest på mødet i decem-
ber fastlægges mødeplanen for det kommende kalenderårs ordinære 
møder. Mødeplanen skal indeholde et antal møder, der gør hovedbestyr-
elsen i stand til at varetage sine opgaver på ansvarlig vis.
Stk. 9. Hovedbestyrelsens medlemmer har adgang til alle møder, gen-
eralforsamlinger og repræsentantskabsmøder holdt af den lokale par-
tiorganisation og folketingsgruppen med ret til at udtale sig, men uden 
stemmeret.
Stk. 10. Hvis en næstformand eller partisekretæren afgår i kongresperi-
oden, konstituerer hovedbestyrelsen en efterfølger for den resterende del 
af kongresperioden frem til førstkommende årsmøde/kongres.
20
SOCIALDEMOKRATIET
Stk. 11. Aflønning af den kongresvalgte ledelse fastsættes af hovedbestyr-
elsen.
Stk. 12. Hovedbestyrelsen har ansvaret for Socialdemokratiets regnskaber 
på grundlag af budgetter forelagt af partisekretæren. Hovedbestyrelsen 
skal forelægges de reviderede årsregnskaber hvert år i første kvartal.
Stk. 13. Hovedbestyrelsen er forpligtet til senest 14 dage efter et hovedbe-
styrelsesmøde at sikre, at referaterne er tilgængelige for organisationen.
PARTIKONTORET
§17. 
Landsorganisationen er det fælles samlende led for parti-
foreninger, kommuneforeninger, kredse og regioner. Par-
tisekretæren er daglig leder af partikontoret og virker under ansvar 
over for hovedbestyrelsen. Partisekretæren ansætter konsulenter og 
administrativt personale. Hovedbestyrelsen kan, efter indstilling fra par-
tisekretæren, udpege en vicepartisekretær.
Stk. 2. Partisekretæren skal to gange årligt give en redegørelse til hoved-
bestyrelsen over driften og prioriteringerne på partikontoret.
Stk. 3. Partiet tegnes af formanden og partisekretæren i fællesskab eller 
efter beslutning i hovedbestyrelsen. Køb, salg og pantsætning af jord og 
fast ejendom skal godkendes af hovedbestyrelsen.
Stk. 4. Partisekretæren og partiets ansatte kan opstilles som kandidater 
til Folketinget og Europa-Parlamentet samt til kommunalbestyrelser og 
regionsråd, men må fratræde stillingen, hvis vedkommende vælges til 
Folketinget, Europa-Parlamentet, som borgmester eller regionsrådsfor-
mand.
GRUPPEN I EUROPA-PARLAMENTET
§18. 
Er der valgt to eller flere socialdemokratiske repræsentanter til 
Europa-Parlamentet, skal disse danne en gruppe. Gruppen vælg-
er selv en gruppeformand (eventuelt en næstformand og en sekretær).
Stk. 2. Partiformanden skal straks efter et Europa-Parlamentsvalg ind-
kalde Hovedbestyrelsen og den nyvalgte socialdemokratiske gruppe til 
drøftelse af valgets resultat, konsekvenser og det videre samarbejde med 
hensyn til eventuelle forhandlinger med andre partier/lister, konstituer-
21
SOCIALDEMOKRATIET
ingsspørgsmål mv.
Stk. 3. Gruppeformanden foranlediger, at gruppen samles til drøftelse 
af sager, der kommer til behandling på plenarmøder, udvalgsmøder og 
møder i Den Socialdemokratiske Gruppe i Europa-Parlamentet.
Stk. 4. Gruppeformanden skal gennemgå de foreliggende sager og 
forelægge dem med tilhørende oplysninger for gruppens medlemmer. 
Efter sagens behandling bestemmer gruppen sin stilling. Der føres en kort-
fattet protokol om gruppens beslutninger.
En anden stillingtagen i de forannævnte møder end gruppens flertal er 
tilladt, når dette forud er meddelt på gruppemødet og noteret i gruppens 
protokol.
Stk. 5. Gruppen skal mødes mindst to gange årligt med Hovedbestyrelsen 
til en drøftelse af arbejdet i Europa-Parlamentet. Herudover bør væsent-
lige beslutninger i Europa-Parlamentet forudgående drøftes med hoved-
bestyrelsen og folketingsgruppen.
Stk. 6. Et medlem, der har været opstillet på en anden liste, kan kun 
optages i gruppen efter godkendelse med 2/3 flertal i gruppen og efterføl-
gende godkendelse i hovedbestyrelsen.
Stk. 7. Udelukkelse af et gruppemedlem skal vedtages med 2/3 flertal i 
gruppen. Udelukkelse af et gruppemedlem fra gruppen er først gyldigt 
efter godkendelse i hovedbestyrelsen. Udelukkelsen gælder for valgperi-
oden. Udelukkes eller forlader et gruppemedlem den socialdemokratiske 
gruppe, men forbliver i Europa-Parlamentet, bortfalder den pågældendes 
medlemskab af Socialdemokratiet.
Stk. 8. Europa-Parlamentsmedlemmerne er adgangsberettigede ved 
folketingsgruppens møder. 
Stk. 9. Europa-Parlamentsmedlemmer kan påtage sig hverv som bestyr-
elsesmedlemmer eller lignende i private/offentlige erhvervsvirksomheder, 
forudsat at dette er registreret i Folketingets hvervsregister og følger Euro-
pa-Parlamentets til enhver tid gældende retningslinjer.
FOLKETINGSGRUPPEN
§19. 
Medlemmerne af folketingsgruppen er de kandidater fra de 
socialdemokratiske lister, der blev valgt ved det sidste valg til
22
SOCIALDEMOKRATIET
Folketinget, eller der er indtrådt i Folketinget som suppleant for en af 
disse. Medlemmer af gruppen er endvidere socialdemokratiske ministre, 
der ikke er medlemmer af Folketinget.
Stk. 2. Partiformanden skal straks efter et folketingsvalg indkalde hov-
edbestyrelsen og den nyvalgte socialdemokratiske gruppe til drøftelse af 
valgets resultat og konsekvenser, herunder drøftelser af forhandlinger 
med andre partier.
Stk. 3. Folketingsgruppen skal ved sit første møde efter valg til Folketinget 
og ved hver ordinær Folketingssamlings begyndelse vælge en ledelse af 
sin midte. Partiets formand er født medlem af gruppeledelsen. Partiets 
næstformænd og partisekretæren har adgang til såvel gruppeledelsens 
som gruppens møder.
Stk. 4. Gruppeformanden foranlediger, at gruppen samles til drøftelse af 
sager, der kommer til behandling i Folketinget og i udvalg mv. Der føres en 
kortfattet protokol om gruppens og gruppeledelsens møder.
Ønsker et medlem under forhandlingerne – enten fra talerstolen eller ved 
afstemning – at give udtryk for en opfattelse, der afviger fra gruppens, må 
dette forbehold meddeles gruppen ved 1. behandlingen af sagen i grup-
pen.
Stk. 5. Gruppen skal mødes mindst to gange årligt med hovedbestyrelsen 
til en drøftelse af arbejdet i Folketinget. Herudover bør væsentlige beslut-
ninger i Folketinget forudgående drøftes med hovedbestyrelsen.
Stk. 6. Et medlem, der har været opstillet på en anden liste, kan kun 
optages i gruppen efter godkendelse med 2/3 flertal i gruppen og efterføl-
gende godkendelse i hovedbestyrelsen.
Stk. 7. Udelukkelse af et gruppemedlem skal vedtages med 2/3 flertal. 
Udelukkelse af et gruppemedlem er først gyldigt efter godkendelse i 
Hovedbestyrelsen. Udelukkelsen gælder for valgperioden. Udelukkes eller 
forlader et gruppemedlem den socialdemokratiske gruppe, men forbliver i 
Folketinget, bortfalder den pågældendes medlemskab af Socialdemokrati-
et.
Stk. 8. Folketingsmedlemmer kan påtage sig hverv som bestyrelsesmed-
lemmer eller lignende i private/offentlige erhvervsvirksomheder, forudsat 
at dette er registreret i Folketingets hvervsregister og følger Folketingets til 
enhver tid gældende retningslinjer.
23
SOCIALDEMOKRATIET
REGIONSRÅDSGRUPPER
§20. 
I regioner, hvor der er valgt to eller flere socialdemokratiske 
repræsentanter i regionsrådet, skal disse danne en gruppe. 
Gruppen vælger selv en gruppeformand (eventuelt en næstformand og en 
sekretær).
Stk. 2. Regionsformanden skal straks efter regionsrådsvalg indkalde re-
gionsbestyrelsen til møde med den nyvalgte socialdemokratiske gruppe til 
drøftelse af valgets resultat, konsekvenser og det videre samarbejde med 
hensyn til eventuelle forhandlinger med andre partier/lister, konstituer-
ingsspørgsmål mv.
Stk. 3. Forud for hvert møde i regionsrådet skal gruppens medlemmer 
mødes. Regionsbestyrelsen skal være repræsenteret ved gruppemøderne 
og skal inddrages i beslutningsprocesserne. Herudover bør gruppen 
inddrage regionsbestyrelsen, inden væsentlige beslutninger træffes. Den 
regionale gruppe har det fulde ansvar for den stilling, der tages til region-
ens anliggender. Gruppens beslutning er derfor i sidste instans afgørende 
i disse spørgsmål.
Stk. 4. Gruppeformanden skal gennemgå de foreliggende sager og 
forelægge dem med tilhørende oplysninger for gruppens medlemmer. 
Efter sagens behandling bestemmer gruppen sin stilling.
En anden stillingtagen på regionsrådets møder end gruppens flertal er 
tilladt, når dette forud er meddelt på gruppemødet og noteret i gruppens 
protokol. Ved vedtagelse af konstitueringsaftalen og budgettet er en an-
den stillingtagen end gruppens flertal tilladt, hvis gruppens flertal accept-
erer dette. Der føres en kortfattet protokol om gruppens beslutninger.
Stk. 5. Regionskassereren kan kræve dokumentation for, at det korrekte 
beløb er indbetalt i partiskat.
Regionsorganisationens repræsentantskab kan vedtage en højere pro-
centsats end to procent. Regionsrådsformanden kan dog ikke opkræves 
mere end to procent i partiskat af regionsrådsformandslønnen. Der kan 
dog forud for opstillingen lokalt aftales en frivillig indbetaling af en højere 
sats. 
Løn, honorar, vederlag, tillæg og lignende udover regionsrådsformand-
24
SOCIALDEMOKRATIET
slønnen afregnes efter den høje sats.
Stk. 6. Et medlem, der har været opstillet på andre politiske lister eller 
borgerlister, kan kun optages i gruppen, hvis gruppen beslutter dette med 
2/3 flertal, og regionsbestyrelsen giver sin godkendelse med 2/3 flertal af 
de afgivne gyldige stemmer.
Stk. 7. Udelukkelse af et gruppemedlem skal vedtages med 2/3 flertal i 
gruppen. Udelukkelse af et gruppemedlem fra gruppen er først gyldig eft-
er 2/3 godkendelse af et regionsrådsrepræsentantskab. Hovedbestyrelsen 
skal godkende udelukkelsen. Inden en udelukkelsessag kan behandles 
af regionsrepræsentantskabet og hovedbestyrelsen, skal det regionale 
mæglingsudvalg inddrages. Udelukkelsen gælder for valgperioden.
Udelukkes eller forlader et gruppemedlem den socialdemokratiske gruppe 
og forbliver i regionsrådet, bortfalder pågældendes medlemskab af So-
cialdemokratiet.
Stk. 8. Hovedbestyrelsen udarbejder standardforretningsordener for 
regionale grupper. Afvigelser fra standardforretningsordenen kan kun ske, 
hvis gruppen beslutter dette med 2/3 flertal af de afgivne gyldige stem-
mer. Afvigelser må ikke være i strid med partiloven. 
Hvis en gruppe ikke har vedtaget en forretningsorden senest på det første 
ordinære gruppemøde efter valget, er standardforretningsordenen gæl-
dende.
KOMMUNALE GRUPPER
§21. 
I kommuner, hvor der er valg to eller flere socialdemokratiske 
repræsentanter i kommunalbestyrelsen, skal disse danne en 
gruppe. Gruppen vælger selv en gruppeformand (eventuelt en næstfor-
mand og en sekretær).
Stk. 2. Kommuneforeningsformanden skal straks efter kommunalvalg 
indkalde bestyrelsen i kommuneforeningen til møde med den nyvalgte so-
cialdemokratiske gruppe til drøftelse af valgets resultat, konsekvenser og 
det videre samarbejde med hensyn til eventuelle forhandlinger med andre 
partier/lister, konstitueringsspørgsmål mv.
Stk. 3. Forud for hvert møde i kommunalbestyrelsen skal gruppens medle-
mmer mødes. Kommuneforeningsbestyrelsen skal være repræsenteret 
ved gruppemøderne. Gruppen bør inddrage bestyrelsen og medlemmer i
25
SOCIALDEMOKRATIET
kommunen i beslutningsprocessen, inden væsentlige beslutninger træffes. 
Den kommunale gruppe har det fulde ansvar for den stilling, der tages til 
kommunens anliggender. Gruppens beslutning er derfor i sidste instans 
afgørende i disse spørgsmål.
Stk. 4. Gruppeformanden skal gennemgå de foreliggende sager og 
forelægge dem med tilhørende oplysninger for gruppens medlemmer. 
Efter sagens behandling bestemmer gruppen sin stilling.
En anden stillingtagen i kommunalbestyrelsens møder end gruppens 
flertal er tilladt, når dette forud er meddelt på gruppemødet og noteret i 
gruppens protokol. Ved vedtagelse af konstitueringsaftalen og budgettet 
er en anden stillingtagen end gruppens flertal tilladt, hvis gruppens flertal 
accepterer det. Der føres en kortfattet protokol over gruppens beslut-
ninger.
Stk. 5. Kommuneforeningskassereren kan kræve dokumentation for, at 
det korrekte beløb er indbetalt i partiskat.
Kommuneforeningens generalforsamling / repræsentantskab kan ved-
tage en højere procentsats end to procent. Borgmesteren kan dog ikke 
opkræves mere end to procent i partiskat af borgmesterlønnen. Der kan 
dog forud for opstillingen lokalt aftales en frivillig indbetaling af en højere 
sats. Løn, honorar, vederlag, tillæg og lignende udover borgmesterslønnen 
afregnes efter den høje sats.
Stk. 6. Et medlem, der har været opstillet på andre politiske lister eller 
borgerlister, kan kun optages i gruppen, hvis gruppen beslutter dette med 
2/3 flertal, og kommuneforeningens bestyrelse giver sin godkendelse med 
2/3 flertal af de afgivne gyldige stemmer.
Stk. 7. Udelukkelse af et gruppemedlem skal vedtages med 2/3 flertal i 
gruppen. Udelukkelse af et gruppemedlem fra gruppen er først gyldig 
efter 2/3 godkendelse af kommuneforeningens generalforsamling / 
repræsentantskab. Hovedbestyrelsen skal godkende udelukkelsen. Inden 
en udelukkelsessag kan behandles af den lokale kompetente forsamling 
og hovedbestyrelsen, skal det kommunale mæglingsudvalg inddrages. 
Udelukkelsen gælder for valgperioden.
Udelukkes eller forlader et gruppemedlem den socialdemokratiske gruppe 
og forbliver i kommunalbestyrelsen, bortfalder pågældendes medlemskab 
af Socialdemokratiet.
26
SOCIALDEMOKRATIET
Stk. 8. Hovedbestyrelsen udarbejder standardforretningsordener for kom-
munale grupper. Afvigelser fra standardforretningsordenen kan kun ske, 
hvis gruppen beslutter dette med 2/3 flertal af de afgivne gyldige stem-
mer. Afvigelser må ikke være i strid med partiloven. 
Hvis en gruppe ikke har vedtaget en forretningsorden senest på det første 
ordinære gruppemøde efter valget, er standardforretningsordenen gæl-
dende.
KOMMUNALT OG REGIONALT   
MÆGLINGSUDVALG
§22. 
Ved mæglingssager træder et udvalg bestående af par-
tisekretæren, en borgmester/regionsrådsformand samt et 
medlem af hovedbestyrelsen sammen. Hovedbestyrelsen udpeger to 
medlemmer, så det sikres, at der kan være en repræsentant fra et andet 
område end hvor mæglingen foregår. Samme hensyn tages hvad angår 
borgmester/regionsrådsformand.
Stk. 2. Udvalget skal arbejde for at opnå forlig i sager om udelukkelse af 
medlemmer af socialdemokratiske grupper i kommunalbestyrelser og 
regionsråd. Inden en udelukkelsessag kan behandles af den lokale kom-
petente forsamling og hovedbestyrelsen, skal det kommunale/regionale 
mæglingsudvalg inddrages.
Stk. 3. Hvis der i sager om udelukkelse ikke kan opnås forlig, skal udvalget 
udarbejde en redegørelse for sin opfattelse af sagen til hovedbestyrelsen, 
inden hovedbestyrelsen træffer sin afgørelse om, hvorvidt en foretaget 
udelukkelse skal godkendes. 
DISCIPLINÆRUDVALG
§23. 
Udvalget består af fire medlemmer: Partisekretæren samt 
tre yderligere medlemmer, der på baggrund af indstilling 
fra partiets ledelse udpeges af hovedbestyrelsen for en fireårig peri-
ode på det førstkommende hovedbestyrelsesmøde efter kongressen. 
Hovedbestyrelsen vælger ydermere tre suppleanter. Udpegningen sker 
på baggrund af relevante og specifikke kompetencer. Formanden for 
udvalget vælges blandt de tre medlemmer, som udpeges af hovedbe-
styrelsen, og ved stemmelighed er formandens stemme afgørende. Ved 
inhabilitet indtræder en af partiets næstformænd i udvalget i stedet for
27
SOCIALDEMOKRATIET
partisekretæren, og hvad angår de tre yderligere medlemmer indtræder 
suppleanterne. Udvalget er pålagt tavshedspligt også efter hvervets udløb.
Stk. 2. Udvalget behandler udelukkende sager vedrørende krænkende ad-
færd, som beskrevet i de af hovedbestyrelsen udarbejdede retningslinjer 
mod krænkende adfærd herunder chikane og seksuel chikane.
Stk. 3. Udvalget afgør suverænt, hvorvidt en henvendelse om krænkende 
adfærd skal føre til en sanktion. Udvalget har kompetencen til at ef-
fektuere en evt. sanktion. Det berørte organisatoriske led informeres om 
sagens udfald. Udelukkelse kan kun ske med hovedbestyrelsens godkend-
else jf. § 25 stk. 5 og 6. 
BORTFALD AF MEDLEMSKAB OG   
MEDLEMSRETTIGHEDER
§24. 
Manglende indbetaling af kontingent og partiskat kan uden 
videre foranstaltning medføre tab af medlemskab, jf. § 6, stk. 3 
og § 7, stk. 3.
Stk. 2. Hvis man tilhører noget andet partis politiske organisation eller 
ved Europa-Parlaments-, folketings, regionsråds- eller kommunale valg 
opstiller på eller medvirker ved opstilling af andre lister end de so-
cialdemokratiske, herunder afgiver vælgererklæringer, bortfalder ens 
medlemskab.
Stk. 3. Hvis man udelukkes eller udtræder af en socialdemokratisk gruppe, 
men forbliver i kommunalbestyrelsen, regionsrådet, Folketinget eller Euro-
pa-Parlamentet, bortfalder ens medlemskab.
Stk. 4. Afgørelser i disciplinærudvalget kan medføre tab af dele eller alle 
medlemsrettighederne i § 4 samt bortfald af medlemskab, såfremt dette 
godkendes af hovedbestyrelsen jf. § 23, stk. 3.
UDELUKKELSE
§25. 
En partiforenings generalforsamling kan udelukke et medlem, 
hvis der er 2/3 flertal af de afgivne gyldige stemmer for forslaget.
Stk. 2. Ved forslag om udelukkelse af kommunalbestyrelsesmedlemmer 
eller regionsrådsmedlemmer skal mæglingsudvalget inddrages, jf. § 21,
28
SOCIALDEMOKRATIET
stk. 7 og § 20, stk. 7.
Stk. 3. Bestyrelsen skal forud for generalforsamlingen give den eller de, 
der er foreslået udelukket, skriftlig meddelelse om, at et sådant forslag vil 
blive behandlet, og den eller de pågældende skal have ret til at deltage i 
generalforsamlingens forhandlinger om spørgsmålet.
Stk. 4. Medlemmerne skal informeres om, at et spørgsmål om udelukkelse 
står på dagsordenen.
Stk. 5. I særlige tilfælde kan hovedbestyrelsen udelukke et medlem. Fo-
rinden skal den lokale partiforening inddrages. En sådan udelukkelse skal 
altid begrundes skriftligt til den lokale partiforening.
Stk. 6. Alle udelukkelser og genoptagelser af udelukkede medlemmer skal 
for at være gyldige godkendes af hovedbestyrelsen.
Stk. 7. Hovedbestyrelsens afgørelse er bindende for alle partiets instanser 
og kan kun ændres af kongressen. Partisekretæren skal give meddelelse 
om udelukkelse af medlemmer til de organisationsled, hvor vedkom-
mende er medlem. Hvis en udelukkelse ikke er ophævet, kan den pågæl-
dende ikke være tilsluttet nogen anden forening.
Stk. 8. Enhver foreningsformand skal senest otte dage efter den general-
forsamling, hvor udelukkelsen er foretaget, sende meddelelse herom til 
hovedbestyrelsen. Meddelelsen skal indeholde en redegørelse for årsagen 
til udelukkelsen, referat fra generalforsamlingen indeholdende oplysning 
om stemmetal og andet relevant materiale.
Stk. 9. Foreningsformanden skal meddele den/de pågældende, at de 
inden 14 dage efter generalforsamlingen har ret til at indanke sagen for 
hovedbestyrelsen. 
STANDARDVEDTÆGT 
§26. 
Det er hovedbestyrelsens ansvar at udarbejde standard-
vedtægter for partiorganisationens lokale led i overensstem-
melse med den lov og de bestemmelser, kongressen har vedtaget. De 
nye vedtægter skal implementeres i eventuelle lokale vedtægter senest 
ved førstkommende møde i den kompetente forsamling. I modsat fald er 
standardvedtægterne gældende.
29
SOCIALDEMOKRATIET
Stk. 2. Afvigelser fra partiets standardvedtægter kan kun ske, hvis 
repræsentantskabet eller generalforsamlingen beslutter dette med 2/3 
flertal af de afgivne gyldige stemmer. Afvigelserne må ikke være i strid 
med partiets lov. Tvivlstilfælde kan indbringes for hovedbestyrelsen.
Stk. 3. Hovedbestyrelsen kan, efter ansøgning fra de omfattede organi-
sationsled, godkende afvigelser fra bestemmelserne i § 8-11 om opgave-
fordelingen mellem de enkelte organisationsled og om sammenlægning 
af kredse og kommuneforeninger/partiforeninger, hvor der er tale om 
medlemsmæssigt sammenfald. Ansøgningen skal være tiltrådt af den 
kompetente forsamling i alle de omfattede organisationsled med 2/3 fler-
tal af de gyldige stemmer.
FORSØGSORDNINGER
§27. 
Hovedbestyrelsen kan efter indstilling fra et organisationsled 
godkende forsøgs- og udviklingsprojekter, der afviger fra loven.
LOVÆNDRINGER
§28. 
Nærværende lov kan ændres på en ordinær eller ekstraor-
dinær kongres med 2/3 flertal af de afgivne gyldige stemmer.
Vedtaget på Socialdemokratiets kongres, september 2024
30
SOCIALDEMOKRATIET


---

# Politikere

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere?m=1145

Politikere
Alle politikere Partiets ledelseGruppeledelsenMinistreOrdførereFolketingsmedlemmerFolketingskandidaterBorgmestreRegionsrådsformændEuropa-KommissionenEuropa-Parlamentet  Alle storkredse BornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjylland Søg efter politiker på navn, funktion eller område       Mette Frederiksen Statsminister og formand for Socialdemokratiet Se mere om
Mette Frederiksen
Nordjylland, Aalborg Øst
formand@socialdemokratiet.dk Se mere    Mogens Jensen Næstformand Gruppeledelsen
Tilforordnet
Ordførerskaber
Kulturordfører, idrætsordfører og medieordfører
Se mere om
Mogens Jensen
Vestjylland, Herning Syd
mogens.jensen@ft.dk Se mere    Lasse Ryberg Partisekretær Se mere om
Lasse Ryberg   lasse.ryberg@ft.dk Se mere


---

# Socialdemokratiets hovedbestyrelsen | Se medlemmerne

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/hovedbestyrelse

Socialdemokratiets hovedbestyrelse
Hovedbestyrelsen består af formanden, de to næstformænd, partisekretæren, regionsformændene, 16 medlemmer valgt i regionerne, to fra den socialdemokratiske folketingsgruppe, (hvoraf den ene er folketingsgruppens formand), formanden for den socialdemokratiske gruppe i Europa-Parlamentet, en fra DSU, en fra den socialdemokratiske gruppe i Regionsrådsforeningen og to fra den socialdemokratiske gruppe i Kommunernes Landsforening.
Alice Rudkjær (Region Hovedstaden)
Anders Kühnau (Danske Regioner)
Anders Søndergaard Terp (Regionsformand, Region Midtjylland)
Arne Boelt (Region Nordjylland)
Benny Engelbrecht (Medlem af folketingsgruppen)
Christina Krzyrosiak (KL)
Christel Schaldemose (Formand for S-gruppen i Europa-Parlamentet)
Erik Just Pedersen (Region Sjælland)
Ida Marker (Regionsformand, Region Sjælland)
Inge Kjær Andersen (Region Nordjylland)
Ivan Møller Sørensen (Region Midtjylland)
Jan Hjort (Region Sjælland)
Jan Salling Kristensen (Region Hovedstaden)
Jan Stubberup (Region Syddanmark)
Jane Falster (Region Sjælland)
Janni Sørensen (Region Syddanmark)
Jette Buus Gravesen (Region Midtjylland)
Lars Goldschmidt (Region Hovedstaden)
Lasse Ryberg (Partisekretær)
Leif Lahn Jensen (Gruppeformand i folketingsgruppen)
Marie Stærke (Næstformand)
Mette Frederiksen (Formand)
Mette Werge Whitt (Region Hovedstaden)
Michael Esmann (Regionsformand, Region Hovedstaden)
Mogens Jensen (Næstformand)
Niels Ole Beck (Regionsformand, Region Syddanmark)
Peter Rahbæk Juel (KL)
Per Gravgaard Hansen (Region Hovedstaden)
Poul Erik Skov Heunecke (Region Midtjylland)
Steen Nørhart (Region Syddanmark)
Tommy Sørensen (Regionsformand, Region Nordjylland)
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Netværk

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/netvaerk

Socialdemokratiets netværk
Socialdemokratiets netværk fokuserer deres arbejde om specifikke politiske områder og/eller om relationerne og samarbejdet med andre samfundsinstitutioner og organisationer. De arbejder med organisatoriske eller politiske områder, der kan engagere mange på tværs af partiforeninger eller som er af mere ”særegen” karakter, end hvad der kan arbejdes med på lokalt plan.
Socialdemokratiets netværk og netværkskoordinatorer er som følger:
Arbejdsmarkedspolitisk netværk
Peter Nielsen, Region Midtjylland
Boligpolitisk netværk
Dorthe Pagh, Region Sjælland
Helga Netværk
Katrine Skov, Region Hovedstaden
Internationalt netværk
Jens Georg Bagge, Region Sjælland
Kirkenetværket
Inge Kjær Andersen, Region Nordjylland
Det Grønne Netværk
Jonas Bjørn Whitehorn, Region Sjælland
Kulturpolitisk netværk
Jens Nielsen, Region Hovedstaden
PES-aktivisterne
Jens Georg Bagge, Region Sjælland
Regnbuenetværket
Johnni Maarup Andersen, Region Hovedstaden
Social- og sundhedsnetværk
Vibeke Westh, Region Hovedstaden
Uddannelsespolitisk netværk
Pernille Sylvest, Region Sjælland
Hvis du gerne vil være med i et netværk, skal du logge ind på S-Aktiv og under Min Profil og navigere til Øvrige oplysninger – Tilmelding til centrale netværksgrupper i Socialdemokratiet. Her kan du vælge de netværk, som du gerne vil være medlem af. Find vejledningen her.


---

# Sekretariatet | Medarbejdere

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia

Medarbejdere i AIA
Find kontaktinformationer på Socialdemokratiets medarbejdere i AIA.
Daglig ledelse Christiansborg
Her finder du kontaktinformation på den daglige ledelse på Christiansborg.
Administration
Her finder du kontaktinformation på medarbejdere i Socialdemokratiets Administrationsafdeling på Christiansborg.
Kommunikation & Strategi
Her finder du kontaktinformationer på Socialdemokratiets medarbejdere i Kommunikations & Strategi på Christiansborg.
Politik
Her finder du kontaktinformationer på Socialdemokratiets medarbejdere i Politisk afdeling på Christiansborg.
HR
Her finder du kontaktinformation på medarbejdere i Socialdemokratiets HR på Christiansborg.


---

# Socialdemokratiets medarbejdere i Europa-Parlamentet | Kontaktinformationer

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/europa-parlamentet

Kontaktinformation for medarbejderne hos Socialdemokratiet i Europa-Parlamentet
Sofie Amalie Stage
Sekretariatsleder
sofieamalie.stage@europarl.europa.eu
+32 470 91 45 66
Ann Braarup Cuykens
Sekretær for Christel Schaldemose
annbraarup.cuykens@europarl.europa.eu
+32 228 47 491
+32 489 548 886
Jens Gustav Aagerup Jensen
Politisk rådgiver for Christel Schaldemose
jensgustavaagerup.jensen@europarl.europa.eu
Mikkel Holm Tved
Politisk rådgiver for Christel Schaldemose
mikkelholm.tved@europarl.europa.eu
Sofie Hølmkjær Jacobsen
Administrativ assistent og politisk rådgiver for Niels Fuglsang
sofie.jacobsen@europarl.europa.eu
Jakob Schrøder Christensen
Politisk rådgiver for Niels Fuglsang
jakobschroeder.christensen@europarl.europa.eu
+45 51 89 22 32
Karin Hedegaard Lunde
Rådgiver for Niels Fuglsang
karinhedegaard.lunde@europarl.europa.eu
Line Elkjær-Larsen
Politisk rådgiver for Marianne Vind
line.elkjaer-larsen@europarl.europa.eu
Jens Ladekarl
Politisk rådgiver og administrativ assistent for Marianne Vind
jens.ladekarl@europarl.europa.eu
Mathias Bach Søndergaard
Politisk rådgiver for Marianne Vind
mathiasbach.sondergaard@europarl.europa.eu


---

# Socialdemokratiets Samværspolitik

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/samvaerspolitik

Socialdemokratiets samværspolitik
Socialdemokratiet skal være et parti og en organisation med plads til alle. Et fællesskab, hvor alle skal føle sig velkomne, være trygge og mødes med gensidig respekt. Der skal være plads til den enkelte uanset køn, seksualitet, kønsidentitet, etnicitet, religiøs overbevisning mv. Vores udgangspunkt er, at alle mennesker er unikke, tænkende og reflekterende mennesker. Alle skal behandles ligeværdigt
Vores grundlæggende politiske værdier om frihed, lighed og solidaritet skal også være bærende internt i partiet og organisationen og i vores måde at omgås hinanden. I Socialdemokratiet stræber vi efter en kultur, hvor alle bliver hørt, set og involveret.
Som politisk parti skal vi kunne rumme forskelligheder, uenigheder og en politisk debatmed højt til loftet, hvilket forudsætter en helt grundlæggende tryghed.
Vi skal sammen skabe et trygt miljø, hvor krænkende adfærd (chikane, mobning, seksuel chikane, homo-, bi- og transfobi og alle former for diskrimination) ikke finder sted, og hvor der bliver handlet, hvis det alligevel forekommer.
Formålet med samværspolitikken er at udtrykke, hvilken kultur der skal være bærende i Socialdemokratiet samt hvilket ansvar man har som leder i Socialdemokratiet.
Læs hele samværspolitikken her.
Læs om Socialdemokratiets retningslinjer mod krænkende adfærd her.


---

# [PDF] retningslinjer-mod-kraenkende-adfaerd-002.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/cxjbjwk3/retningslinjer-mod-kraenkende-adfaerd-002.pdf

Side 1 
 
 
 
 
 
 
 
 
1. Baggrund 
Socialdemokratiet  er et fællesskab,  hvor der er plads til alle, og hvor alle skal føle sig trygge. 
Som repræsentant  for Socialdemokratiet  har man et særligt ansvar for, at der er plads til alle, og at vores 
aktiviteter og arrangementer  er et trygt sted at være. Partiets  repræsentanter går  forrest og arbejder for: 
 At adfærd, der af andre kan opfattes som grænseoverskridende,  ikke tolereres 
 At sikre et godt samvær i organisationen, hvor der er plads til alle uanset ens baggrund, køn,  
seksualitet, etnicitet, religiøs overbevisning mv.  
Socialdemokratiet skal aktivt modvirke, at krænkende adfærd forekommer i organisationen. Skulle det 
være tilfældet, at sådan adfærd finder sted i organisationen,  tager Socialdemokratiet  det meget alvorligt, 
og derfor har Socialdemokratiet udarbejdet følgende retningslinjer for håndtering af sager vedrørende 
krænkende adfærd.  
2. Hvad er omfattet? 
Socialdemokratiet tager udgangspunkt i de d efinitioner af krænkende adfærd, herunder chikane og 
seksuel chikane, som til enhver tid er gældende i lov og forskrift. 1 
Det vigtigste kendetegn ved krænkende adfærd, herunder chikane og seksuel chikane, er, at en eller flere 
personer groft eller flere gange udsætter andre for adfærd, som af disse personer opfattes som 
nedværdigende, uønsket, uopfordret og/eller gennemføres på en sådan måde, at den, som bliver udsat 
for adfærden, har vanskeligt ved at forsvare sig. Adfærden kan både være verbal og nonver bal. 
Ovenstående indebærer, at også krænkende handlinger begrundet i køn, religion, etnicitet, seksuel 
orientering mv. er omfattet af disse retningslinjer.  
For at en adfærd kan blive omfattet af disse retningslinjer, er det ikke en forudsætning, at adfærden er 
foregået regelmæssigt  eller over længere tid. Enkeltstående  situationer kan således også være omfattet 
ud fra sagens konkrete karakter. Ulighed i magtforhold kan være et centralt element i vurderingen af, 
om adfærden er omfattet.  
3. Hvem er omfattet? 
Disse retningslinjer  gælder for alle medlemmer  af Socialdemokratiet  og i særlig grad: 
a. Folkevalgte 
b. Tillidsvalgte 
c. Politisk udpegede personer 
Retningslinjerne gælder i situationer og på tidspunkter, der kan knyttes til eller forbindes med arbejdet 
eller et hverv i eller for Socialdemokratiet. Alle medlemmer og i særlig grad de ovenfor nævnte har et 
selvstændigt ansvar for, at de ikke udøver en krænkende adfærd.  
 
 
 
1 Se Arbejdstilsynets AT-vejledning 4.3.1, ligebehandlingsloven § 1 og forskelsbehandlingsloven § 1.
Side 2 
 
 
Alle ansatte i Socialdemokratiet er via deres ansættelsesforhold omfattet af personalepolitikker, som 
beskriver retningslinjer og procedure ifm. krænkende adfærd.  
4. Hvordan behandles sager om krænkende adfærd? 
Hvis man har været udsat for en krænkende adfærd eller er vidende om sager, så opfordres de r til, at 
man henvender sig til lederen i det lokale led, hvor adfærden har fundet sted alternativt henvender sig  til 
Partikontoret ved partisekretæren. Hvis ikke man ønsker at henvende sig til det lokale led eller til 
Partikontoret, har Socialdemokratiet etableret en ekstern ordning med advokatfirmaet Norrbom Vinding, 
hvor man kan henvende sig, hvis man har været udsat for en krænkende adfærd eller er vidende om sager. 
Henvendelser skal ske til security@norrbomvinding.com eller via telefonnummer +45 61 22 37 23. Selve 
advokatordningen er dog primært forbeholdt sager angående seksuel chikane samt sager angående 
chikane vedrørende en persons køn, religion, etnicitet eller seksuelle orientering mv.  
Det er vigtigt, at den der foretager henvendelse  til advokatordningen  ikke indberetter om såkaldte særlige 
kategorier af oplysninger, herunder oplysninger om seksuelle forhold og helbredsoplysninger, hvis den der 
indberettes om ikke længere er tilknyttet Socialdemokratiet. Det skyldes, at Socialdemokratiet ikke på forhånd 
kan have sikkerhed for, at der vil være databeskyttelsesretlig hjemmel til at behandle sådanne oplysninger.  
På baggrund af henvendelsen udarbejder Norrbom Vinding  en sagsfremstilling, der, i det omfang det er 
relevant, indeholder en indstilling til mulig sanktion, som afleveres til partisekretær en. Med afleveringen 
af sagsfremstilling træder Norrbom Vinding ud af sagen, hvorefter al kommunikation med de involverede 
overgår til partisekretæren. Selvom udarbejdelsen af sagsfremstillingen  ikke er en advokatundersøgelse , 
har Norrbom Vinding fokus på at sikre de involverede  personers rettigheder.    
Herefter overdrages behandlingen af sagen til partiets disciplinærudvalg jf. partiets lov § 23, som 
suverænt afgør, hvorvidt en henvendelse om krænkende adfærd skal føre til en sanktion.  
Når disciplinærudva lget har behandlet sagen orienteres sagens parter. I den forbin delse modtager de 
Norrbom Vinding s sagsfremstilling (dog ikke en eventuel indstilling om  sanktion) samt meddel else om 
udvalgets stillingtagen til sagens afslutning.  
Vurderer Norrbom Vinding , at en henvendelse ikke bør håndteres i advokatordningen,  orienteres den 
pågældende  med vejledning om, at henvendelsen i stedet kan fremsendes til partisekretæren for 
behandling. Dette vil f.eks. kunne være tilfældet, hvis sagen vurderes at angå samarbejdsmæssige 
forhold (karakter af samarbejdssag) og/eller hvis et givet forhold ikke vurderes at være af  grovere 
karakter, uanset at forholdet efter sit indhold må anses for at være omfattet af gældende definitioner, jf. 
punkt 2 ovenfor. En henvendelse vil heller ikke blive håndteret i advokatordningen, hvis det vurderes, at 
der ikke vil kunne ske en rimelig  afdækning af forholdet.  
Måtte særlige hensyn gøre sig gældende, kan partisekretæren efter en konkret vurdering altid beslutte, 
at en henvendelse skal undergives behandling i advokatordningen.  
For at skabe tryghed sker behandlingen af sager omfattet af di sse retningslinjer efter følgende 
grundprincipper: 
a) Fortrolighed 
Kun personer,  som har saglig grund til at  kende sagen,  eller som er involveret  i behandlingen af 
sagen – enten som part eller sagsbehandler – skal kunne få information om sagens indhold.
Side 3 
 
 
b) Respekt for privatliv 
Personoplysninger  skal behandles i tråd med den til enhver tid gældende lovgivning. 
 
c) Modsigelse 
Den person, en anklage retter sig mod, skal have mulighed for at udtale sig om sagen og gøre sig 
bekendt med beskyldningerne som er rettet  mod vedkommende.  
 
d) Objektivitet 
Sager skal behandles på en sådan måde, at der sikres objektivitet og saglighed for alle de 
involverede. Alle relevante sagsforhold skal inddrages, og disse skal afvejes på et sagligt grundlag. 
 
Alle, der medvirker i forbindelse med belysningen af en sag, bidrager til , at sagen  kan behandles 
hurtigst muligt.  
5. Disciplinærudvalget 
Disciplinæru dvalget behandler sager på baggrund af en sagsfremstilling udarbejdet af Norrbom Vinding. 
Udvalget kan udelukkende meddele sanktion er, hvis Norrbom Vinding juridisk har vurderet, at det 
foreligger krænkende adfærd.  
Disciplinærudvalget består af fire medlemmer. Partisekretæren samt tre yderligere medlemmer, der på 
baggrund af indstilling fra partiets ledelse udpeges af Hovedbestyrelsen  for en fireårig periode. 
Hovedbestyrelsen  vælger ydermere tre suppleanter.  Ved udpegningen  af medlemmer til 
disciplinærudvalget lægges vægt på kompetencer indenfor det juridiske og/eller psykologiske område. 
Derudover lægges der vægt på, at medlemmerne bredt respekteres og anerkendes i partiet.  
Formanden for udvalget vælges blandt de tre medlemmer, som udpeges af Hovedbestyrelsen og ved 
stemmelighed er formandens stemme afgørende.  
Ved inhabilitet indtræder en af partiets næstformænd i udvalget i stedet f or partisekretæren, og hvad 
angår de tre yderligere medlemmer indtræder suppleanterne sådan,  at udtræder en mand, indsuppleres 
en mandlig suppleant og det samme med kvinder.  
Udvalget er pålagt tavshedspligt overfor de sager som behandles i udvalget. Tavshe dspligten gælder også 
efter hvervets ophør.  
Udvalget afgør suverænt, hvorvidt en henvendelse om krænkende adfærd skal føre til en sanktion. 
Udvalget har kompetencen til at effektuere en evt. sanktion. Det berørte organisatoriske led informeres 
om sagens ud fald. 
Den hengåede tid fra en given sag har fundet sted og til den behandles kan være relevant at inddrage 
ved behandlingen i disciplinærudvalget ift. sanktioner, uden dette dog indebærer, at handlingen mister 
sin karakter af at have været krænkende.  
Eventuelle sanktioner vil altid være en individuel vurdering af hver enkelt sag, foretaget af 
disciplinærudvalget. Mulige sanktioner som disciplinærudvalget kan gøre brug af er:  
 Kritik – herunder alvorlig  kritik 
 Advarsel 
 Karantæne fra deltagelse i arrangementer eller aktiviteter  på nationalt,  regionalt og lokalt plan. 
 Fratagelse af organisatorisk tillidshverv eller indstilling til byråds -, regionsråds, folketings - eller
Side 4 
 
 
MEP-gruppe om fratagelse af ordførerskaber/udvalgsposter  
 Fratagelse af retten til at stille op for Socialdemokratiet 
 Udelukkelse af partiet 
Udelukkelse kan kun ske med Hovedbestyrelsens  godkendelse  jf. § 19 stk. 5 og 6. 
Retningslinjerne mod krænkende adfærd herunder chikane og seksuel chikane evalueres af 
Hovedbestyrelsen årligt inden udgangen af fjerde kvartal sammen med partiets samværspolitik.  
 
6. Behandling af personoplysninger 
Der behandles personoplysninger i forbindelse med modtagelse og behandling af henvendelser i 
advokatordningen. Der henvises i den forbindelse til Databeskyttelsespolitik for Socialdemokratiets 
advokatordning, der kan findes her : 
https://www.socialdemokratiet.dk/media/2ytgkmd2/databeskyttelsespolitik-for-socialdemokratiet-
advokatordning.pdf  
 
Vedtaget i Socialdemokratiets hovedbestyrelse, revideret december 2022


---

# [PDF] databeskyttelsespolitik.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/2ytgkmd2/databeskyttelsespolitik.pdf

D A T A B E S K Y T T E L S E S P O L I T I K F O R S O C I A L D E M O K R A T I E T S 
A D V O K A T O R D N I N G 
 
 
 
 
 
 
 
Med denne orientering oplyser vi nærmere om, hvordan Socialdemokratiet og Norrbom Vin- 
ding (som eksternt advokatfirma) behandler personoplysninger inden for rammerne af den 
ordning (herefter ”advokatordningen”), der er etableret i forbindelse med Socialdemokratiets 
”Retningslinjer mod krænkende adfærd, herunder chikane og seksuel chikane” (herefter 
”retningslinjerne”). Den til enhver tid gældende udgave af retningslinjerne kan findes her: 
https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/samvaerspolitik/retningslinjer-mod- 
kraenkende-adfaerd/ 
 
Orienteringen sker under henvisning til databeskyttelse sforordningens (Rådets forordning 
(EU) 2016/679 af 27. april 2016) (herefter ”GDPR”) art. 13 og 14 til de registrerede. Reg - 
lerne omfatter både personoplysninger, der er indsamlet direkte hos den registrerede selv, 
personoplysninger, der er indsamlet hos andre, samt personoplysninger, der i øvrigt tilveje- 
bringes i forbindelse med opfølgningen på henvendelser. 
 
Ved ”de registrerede” forstås i denne orientering alle fysiske personer, hvis personoplysnin- 
ger behandles i forbindelse med håndtering og modtagelse af samt opfølgning på henven- 
delser. Det kan være personer, der indberetter viden eller hændelser, personer, der er fo - 
retaget indberetninger om, eller personer, der i øvrigt måtte kunne bidrage med viden eller 
som er nævnt i de henvendelser, der fremsendes til advokatordningen. 
 
 
1. Socialdemokratiet og Norrbom Vinding er dataansvarlige 
1.1 Socialdemokratiet har besluttet at etablere advokatordningen, hvorefter perso-
ner kan henvende sig, hvis man er vidende om eller selv er blevet udsat for 
krænkende adfærd. Socialdemokratiet har anmodet Norrbom Vinding om at bi- 
stå med modtagelse, behandling og relevant opfølgning på henvendelser til ad-
vokatordningen. Socialdemokratiet og Norrbom Vinding (som ekstern advokat) 
er dataansvarlige hver for sig for de personoplysninger, der indsamles og be-
handles i forbindelse med og til brug for advokatordningen. 
 
De dataansvarliges kontaktoplysninger er som følger:
Socialdemokratiet  
Christiansborg 1240  
København K 
CVR-nr.: 31 36 81 11 
Telefon: 72 30 08 00 
E-mail: partikontoret@socialdemokratiet.dk 
 
Norrbom Vinding I/S 
Tromsøgade 2 
2100 København Ø 
CVR-nr.: 20 49 14 77 
Telefon: 66 22 37 23 
E-mail: security@norrbomvinding.com 
 
 
2. Kontaktoplysninger ved spørgsmål 
2.1 Ved spørgsmål til Socialdemokratiets og/eller Norrbom Vindings behandling af 
personoplysninger i forbindelse med advokatordningen kan Socialdemokratiet, 
henholdsvis Norrbom Vinding kontaktes som følger: 
 
2.1.1 Socialdemokratiet 
 
Lasse Ryberg, partisekretær  
Telefon: 33 37 40 63 
E-mail: partikontoret@socialdemokratiet.dk 
 
 
2.1.2 Norrbom Vinding 
 
Jørgen Vinding, advokat, partner  
Telefon: 35 25 39 56 
E-mail: jv@norrbomvinding.com 
 
 
3. Formål, retsgrundlag og legitime interesser 
3.1 Formålet med Socialdemokratiets og Norrbom Vindings indsamling og behand-
ling af personoplysninger er at administrere advokatordningen, jf. punkt 1.1. 
 
I forbindelse med håndtering af konkrete sager i advokatordningen vil Norrbom 
Vinding afdække og redegøre for omfanget og karakteren af mulig krænkende 
adfærd i Socialdemokratiet, herunder vil der forventeligt blive gennemført inter- 
views med involverede – både indberettere, vidner og personer – der er foreta-
get indberetninger om. Derudover vil der blive foretaget juridiske vurderinger
3 
 
 
 
 
 
samt efterfølgende afrapportering til Socialdemokratiet bl.a. til brug for iværk-
sættelse af eventuelle efterfølgende tiltag. 
 
3.2 Hvis der måtte ske ændringer i formålet med behandling af personoplysninger, 
orienteres de registrerede forud herfor. 
 
3.3 Socialdemokratiets behandling af personoplysninger i forbindelse med advokat- 
ordningen vil ske under en eller flere af følgende hjemler: 
 
3.3.1 Almindelige personoplysninger 
 
• Interesseafvejningsreglen i GDPR art. 6, stk. 1, litra f. Socialdemokratiets 
legitime interesse består i den forbindelse i at kunne modtage, behandle 
og følge op på de henvendelser, der fremsendes til advokatordningen, 
herunder med henblik på at vurdere, om der foreligger adfærd i strid med 
Socialdemokratiets retningslinjer og lovgivningen i øvrigt, og om en sådan 
adfærd skal have konsekvenser. 
 
3.3.2 Særlige kategorier af personoplysninger (følsomme personoplysninger) i hen - 
hold til GDPR art. 9 
 
• I tillæg til hjemmelsgrundlaget anført ovenfor i pkt. 3.3.1: GDPR art. 9, stk. 
2, litra f (fastlæggelse af retsk rav mv., herunder specifikt i relation til de 
disciplinære reaktioner, Socialdemokratiet kan gøre brug af, jf. retningslin-
jerne punkt 5). 
 
3.3.3 Oplysninger om strafbare forhold i henhold til databeskyttelseslovens § 8, jf. 
GDPR art. 10 
 
• I det omfang der undtagelsesvis behandles oplysninger om strafbare for - 
hold i forbindelse med sagsbehandlingen, vil retsgrundlaget herfor være 
databeskyttelseslovens § 8, stk. 3 og 4, idet Socialdemokratiet i så fald vil 
forfølge en berettiget interesse, der klart overstiger hen synet til den regi-
strerede. 
 
3.3.4 Det er vurderingen, at det som udgangspunkt ikke vil være nødvendigt at ind - 
hente samtykke efter reglerne i GDPR til behandling af personoplysninger i for-
bindelse med undersøgelsesforløbet. 
 
3.4 Norrbom Vindings behandling af personoplysninger vil ske i et omfang svarende 
til Socialdemokratiets behandling af personoplysninger. Som advokatfirma skal 
Norrbom Vinding dog tillige anvende egne hjemmelsgrundlag, og derfor vil Norr-
bom Vindings behandling af personoplysninger i undersøgels esforløbet kunne 
ske under følgende hjemler:
4 
 
 
 
 
 
3.4.1 Almindelige oplysninger 
 
• Interesseafvejningsreglen i GDPR art. 6, stk. 1, litra f. De legitime interes-
ser, der vil kunne begrunde behandlingen, er Norrbom Vindings mulighed 
for at kunne yde Socialdemokratiet som klient rådgivning og bistand i for-
bindelse med advokatordningen. 
 
3.4.2 Særlige kategorier af personoplysninger (følsomme personoplysninger) i hen - 
hold til GDPR art. 9 
 
• GDPR art. 9, stk. 2, litra f (fastlæggelse af retskrav mv.). 
 
3.4.3 Oplysninger om strafbare forhold i henhold til databeskyttelseslovens § 8, jf. 
GDPR art. 10 
 
• I det omfang der undtagelsesvis behandles oplysninger om strafbare for - 
hold i forbindelse med sagsbehandlingen, vil retsgrundlaget herfor være 
databeskyttelseslovens § 8, stk. 3  og 4, idet Norrbom Vinding i så fald i 
forbindelse med bistanden til Socialdemokratiet vil forfølge en berettiget 
interesse, der klart overstiger hensynet til den registrerede. 
 
3.4.4 Det er ligeledes, for så vidt angår Norrbom Vinding, vurderingen, at det som 
udgangspunkt ikke vil være nødvendigt at indhente samtykke efter databeskyt-
telseslovgivningens regler herfor til behandling af personoplysninger i forbin-
delse med undersøgelsesforløbet. 
 
 
4. Kategorier af personoplysninger 
4.1 Det forventes, at de kategorier af personoplysninger, der vil blive behandlet som 
led i undersøgelsesforløbet, kan være oplysninger omfattet af GDPR art. 6 (al - 
mindelige oplysninger) og undtagelsesvis oplysninger omfattet af GDPR art. 9 
(særlige kategorier oplysninger). Derudover kan det ikke udelukkes, at der kan 
ske behandling af oplysninger omfattet af databeskyttelseslovens § 8 (oplysnin-
ger om strafbare forhold). 
 
4.2 Specifikt kan der i forbindelse med advokatordningen potentielt behandles føl-
gende kategorier af oplysninger, idet de konkret e kategorier vil afhænge af, 
hvad der fremgår af en henvendelse, og hvad der i øvrigt fremkommer i forbin-
delse med undersøgelsen af henvendelsen: 
 
• Identifikationsoplysninger, herunder navn, telefonnummer og e-mail
5 
 
 
 
 
 
• Oplysninger om tilknytning til Socialdemokratiet, herunder rolle/ stilling, til-
lidsposter, medlem af udvalg, arbejdsengagementer, dispositioner i forbin-
delse med arrangementer og varetagelse af hverv, deltagelse i ture og 
arrangementer i regi Socialdemokratiet eller tilknyttede organisationer el-
ler aktiviteter og beskrivelser i den forbindelse, herunder oplysninger om 
krænkende handlinger eller adfærd i den forbindelse. 
 
• Der vil som udgangspunkt ikke blive behandlet særlige kategorier af per - 
sonoplysninger omfattet af GDPR art. 9, herunder fx oplysninger om sek-
suelle forhold eller helbredsoplysninger, men i det omfang det vil ske, vil 
den pågældende blive orienteret herom i forbindelse med interview eller 
på anden vis. 
 
• Der vil som udgangspunkt ikke blive behandlet oplysninger om strafbare 
forhold, men det vil undtagelsesvis kunne ske, idet omfang der fremsen-
des oplysninger til advokatordningen, der giver grundlag for en formodning 
eller mistanke om, at der er begået et strafbart forhold. 
 
 
5. Modtagere af oplysningerne 
5.1 Behandlingen af personoplysninger vil ske i regi af såvel Norrbom Vinding (som 
eksternt advokatfirma) som Socialdemokratiet. Personoplysninger indsamlet af 
Norrbom Vinding vil i den forbindelse kunne blive videregivet til Socialdemokra-
tiet i overensstemmelse med punkt 4 i retningslinjerne. 
 
5.2 Alle oplysninger bliver behandlet fortroligt, og kun ganske få medarbejdere hos 
henholdsvis Socialdemokratiet og Norrbom Vinding har adgang til oplysnin-
gerne. 
 
5.3 Det kan desuden – afhængig af undersøgelsens forløb og karakteren af indbe-
retninger – være nødvendigt at videregive personoplysninger til offentlige myn-
digheder, herunder politiet, og andre involverede, fx en bisidder. 
 
 
6. Overførsel til modtagere i tredjelande, herunder internationale organisati-
oner 
6.1 Der overføres ikke personoplys ninger fra Socialdemokratiet og Norrbom Vin - 
ding, der er indsamlet og behandlet i advokatordningen, til modtagere uden for 
EU/EØS.
6 
 
 
 
 
 
7. Hvor personoplysningerne stammer fra 
7.1 Som led i advokatordningen er der etableret en indberetningsordning, hvor per- 
soner, der måtte have en relevant viden om krænkende adfærd i Socialdemo-
kratiet, har mulighed for at henvende sig. 
 
Personoplysninger, der indgår i undersøgelsen af henvendelser, vil derfor 
kunne komme dels fra indberetningsordningen, dels fra andre registrerede, der 
kommer med oplysninger under interviews eller en efterfølgende skriftlig høring 
gennemført i forbindelse med undersøgelsesforløbet. Derudover vil der kunne 
komme personoplysninger fra de ledelsespersoner, som Norrbom Vinding har 
identificeret, og som  vil kunne have relevant viden om den konkrete sag, her - 
under bidrage med skriftlig dokumentation. 
 
7.2 I tilknytning hertil – hvis det måtte vurderes relevant for at kunne foretage un-
dersøgelsen og afdække eventuelle hændelsesforløb – vil der kunne benyttes 
personoplysninger fra Socialdemokratiet, herunder fra Socialdemokratiets arki-
ver, ligesom der vil kunne gøres brug af offentligt tilgængelige oplysninger, fx 
oplysninger fra sociale medier. 
 
 
8. Opbevaring af personoplysninger 
8.1 Socialdemokratiet og Norrbom Vinding opbevarer ikke personoplysningerne, 
der indsamles og behandles i advokatordningen, i længere tid, end det er nød-
vendigt. Når oplysningerne ikke længere er nødvendige at opbevare, vil de blive 
slettet. 
 
8.2 Det er imidlertid ikke på nuværende tidspunkt muligt at sige, hvor længe Soci-
aldemokratiet og Norrbom Vinding vil have brug for at opbevare personoplys-
ninger, der er indsamlet og/eller behandlet i advokatordningen. Socialdemokra-
tiet og Norrbom Vinding vil lægge vægt på den  konkrete sags forløb og varig - 
hed, eventuelle efterfølgende tiltag og oplysningernes karakter ved fastlæggel-
sen af, hvor længe personoplysningerne vil blive opbevaret. 
 
 
9. Automatiske afgørelser, herunder profilering 
9.1 Der anvendes ikke automatiserede afgørelser eller profilering i undersøgelses- 
forløbet.
7 
 
 
 
 
 
10. Retten til at trække samtykke tilbage 
 
10.1 Behandling af personoplysninger i undersøgelsesforløbet vil som udgangspunkt 
ske med de hjemler, der fremgår af punkt 3 ovenfor. 
 
10.2 Måtte det ske, at Socialdemokratiet  og Norrbom Vinding behandler personop-
lysninger på grundlag af samtykke, har den registrerede, der har afgivet sam-
tykke, til enhver tid ret til at trække dette tilbage. 
 
Hvis den registrerede vælger at trække sit samtykke tilbage, påvirker det ikke 
lovligheden af den behandling af personoplysninger, som Socialdemokratiet og 
Norrbom Vinding har foretaget på grundlag af det tidligere meddelte samtykke 
op til tidspunktet for, at samtykket blev trukket tilbage. Tilbagekaldelse af sam-
tykke har med andre ord først virkning fra det tidspunkt, hvor samtykket trækkes 
tilbage. 
 
10.3 Tilbagekaldelse af samtykke kan ske ved at kontakte Socialdemokratiet og 
Norrbom Vinding via de kontaktoplysninger, der fremgår ovenfor under punkt 2. 
 
 
11. Den registreredes rettigheder 
11.1 Den registrerede har efter GDPR en række rettigheder i forhold til Socialdemo-
kratiets og Norrbom Vindings behandling af personoplysninger til brug for dette 
undersøgelsesforløb. Socialdemokratiet og Norrbom Vinding har pligt til at tage 
stilling til anmodninger om udnyttelse af de registreredes rettigheder. 
 
Hvis den registrerede ønsker at udøve en eller flere af de nedenfor nævnte ret-
tigheder, skal vedkommende kontakte Socialdemokratiet eller Norrbom Vin - 
ding. 
 
11.2 Indsigtsretten 
 
Den registrerede har under visse betingelser ret til at få indsigt i de oplysninger, 
som Socialdemokratiet og Norrbom Vinding behandler om vedkommende, samt 
en række yderligere oplysninger. Der henvises til GDPR art. 15. 
 
11.3 Retten til berigtigelse 
 
Den registrerede har under visse betingelser ret til at få eventuelle urigtige eller 
ufuldstændige oplysninger om sig selv rettet eller fuldstændiggjort. Der henvi-
ses til GDPR art. 16.
8 
 
 
 
 
 
11.4 Retten til sletning 
 
I særlige tilfælde kan den registrerede have ret til at få slettet oplysninger om 
sig, ind en tidspunktet for Socialdemokratiets og Norrbom Vindings generelle 
sletning af personoplysninger indtræffer. Der henvises til GDPR art. 17. 
 
11.5 Ret til begrænsning af databehandling 
 
Den registrerede har i visse tilfælde ret til at få behandlingen af sine pe rsonop-
lysninger begrænset. Hvis den registrerede har ret i, at Socialdemokratiet og/el- 
ler Norrbom Vinding som dataansvarlige er forpligtet til at begrænse behandlin-
gen af den registreredes personoplysninger, må den/de dataansvarlige frem - 
over alene opbevare oplysninger, herunder behandle dem med samtykke med 
henblik på at fastlægge eller forsvare retskrav, eller gøre retskrav gældende 
eller for at beskytte en person eller vigtige samfundsinteresser. Der henvises til 
GDPR art. 18. 
 
11.6 Ret til indsigelse 
 
Den registrerede har i visse tilfælde ret til at gøre indsigelse mod Socialdemo-
kratiets og Norrbom Vindings ellers lovlige behandling af personoplysninger. 
Der henvises til GDPR art. 21. 
 
11.7 Ret til at transmittere oplysninger (dataportabilitet) 
 
Den registrerede har i visse tilfælde ret til at modtage sine personoplysninger i 
et struktureret, almindeligt anvendt og maskinlæsbart format samt at få overført 
sine personoplysninger fra en dataansvarlig til en anden uden hindring. D er 
henvises til GDPR art. 20. 
 
 
12. Klage til Datatilsynet 
12.1 Der findes mere information om GDPR og registreredes rettigheder på Datatil-
synets hjemmeside. 
 
12.2 Datatilsynet er den myndighed, der i sidste ende kan vurdere, om personoplys-
ninger behandles lovligt – fx som led i en klagesag. Alle registrerede personer 
har mulighed for at indgive en klage til Datatilsynet, og således har også de 
registrerede i dette undersøgelsesforløb mulighed herfor, hvis de finder den 
måde, som Socialdemokratiet og Norrbom  Vinding behandler personoplysnin - 
ger på kritisabel eller lignende. 
 
12.3 Datatilsynets kontaktoplysninger kan findes på www.datatilsynet.dk.


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.achoxcer.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.birgittevind.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.camillafabricius.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/Sochel.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.maltelarsen.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.marcusvesterager.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.instagram.com/maria_marqard_radoor

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.tesfaye.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.perhusted.com 

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.rasmusstoklund.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.stemsara.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.trinebramsen.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.VinnieBorbjerg.dk

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# Fejlside

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/www.facebook.dk/borbjerg72

Siden findes ikke.
Tilbage til hovedsiden - klik her


---

# [PDF] socialdemokratiets-principprogram-faelles-om-danmark.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/ws1fxjky/socialdemokratiets-principprogram-faelles-om-danmark.pdf

PRINCIPPROGRAM
1
2
PRINCIPPROGRAM
PRINCIPPROGRAMUDVALGET
Dan Jørgensen (formand for udvalget)
Bjarne Kaspersen Hansen
Hans Brønfeld 
Hans Christian Maarup
Inge Kjær Andersen
Jacob Bundsgaard 
Jan Ankler
Jan Juul Christensen
Jens Georg Bagge
Jeppe Kofod 
Jette Buus Gravesen
Johannes Lundsfryd 
Lasse Quvang Rasmussen
Lise Lotte Møller
Margot Torp
Mogens Jensen
Preben Wolthers
Sophie Hæstorp Andersen
Thomas Gyldal Petersen 
Ulla Astman
SEKRETARIAT
Sophie Bruun Kristensen
Daniel Witt Jason
FOTOS
S. 7 Thomas Andersen
S. 10, 14, 15, 19 Socialdemokratiet
S. 23 Økologisk Landsforening
S. 25 European Union, 2017
S. 26 Rune Dyrholm
S. 30 Christian Lindgreen/Scanpix
GRAFISK DESIGN & LAYOUT
Kristian Emil Petersen, grafiskafdeling.dk
Stefan Cavalieri, grafiskafdeling.dk
TRYK
Kailow
Vedtaget på Socialdemokratiets Kongres 2017
PRINCIPPROGRAM
3
Vores værdimæssige kompas
Fælles om Danmark
Hjerteblod
 Fællesskab og solidaritet
 Frihed og lighed
 Rettigheder og pligter
 Tillid og sammenhængskraft
 Demokrati og dannelse
 Bæredygtighed og ansvar
 Internationalisme og menneskerettigheder
 
Udfordringer og muligheder
 Folkestyre og samarbejde
 Velfærd og fællesskab
 Den sociale kontrakt
 Ulighed i Danmark
 Ulighed i verden
 Arbejdsmarked og uddannelse
 Udlændinge og integration 
 Demokrati, sammenhængskraft og kultur
 Bæredygtighed og vækst
 Et socialdemokratisk Europa
 En ny verdensorden
Fælles om fremtiden
5
7
9
9
9
10
10
11
11
11
13
13
14
16
16
18
19
21
22
23
24
26
29
INDHOLD
4
PRINCIPPROGRAM
PRINCIPPROGRAM
5
Af Dan Jørgensen, formand for principprogram- 
udvalget og Mette Frederiksen, formand for  
Socialdemokratiet
Socialdemokratiets første principprogram blev 
vedtaget i juni 1876. Siden har skiftende princip-
programmer udgjort vores partis værdimæssige 
kompas.
 
Principprogrammet beskriver vores hjerteblod 
og visioner. Det er vores svar på, hvordan vi 
bedst går fremtiden i møde. Og det udgør  
rammen om vores løbende politikudvikling. 
 
For os er det en stor ting, hver gang vi stopper 
op, tager bestik af verden og sætter ord på vores 
grundlæggende værdier. Vi gør det grundigt, og 
vi lytter til hinanden. 
 
”Fælles om Danmark” er Socialdemokratiets 
syvende principprogram. Og processen har 
været den hidtil mest inddragende i vores partis 
historie. 
 
Samtlige medlemmer har været inviteret til at 
bidrage. Mange tusinde har gjort det. Vi har de-
batteret og analyseret. Vi har talt, og vi har lyttet. 
Rammerne om vores fælles samtale har været 
alsidige. Vi har mødtes til hundredvis af møder 
i kredse og partiforeninger, på stormøder i 
VORES
VÆRDIMÆSSIGE
KOMPAS
regionerne, til temakonferencer over hele landet, 
på workshops til vores kongresser, over kaffen 
til mindre møder hjemme hos hinanden og ikke 
mindst foran computeren på de sociale medier.    
 
Det har været Danmarks største politiske sam- 
tale. Det er Socialdemokratiet, når vi er bedst.   
På de følgende sider giver vi optimistiske svar på, 
hvilken retning vi ønsker, Danmark skal bevæge 
sig i de kommende år. Vi socialdemokrater tror 
på, at i morgen kan blive bedre end i går.
 
Vi tror på stærke fællesskaber, og vi tror på  
Danmark. Derfor hedder vores nye princip- 
program ”Fælles om Danmark”. 
 
God læselyst!
6
PRINCIPPROGRAM
FÆLLES
DANMARK
OM
PRINCIPPROGRAM
7
Siden 1871 har vores parti kæmpet for at skabe 
det Danmark, vi har i dag. Et rigt land med frihed, 
lighed og tryghed for de fleste. Et land med sam-
menhængskraft, hvor vi har tillid til hinanden. Et 
godt land, der skaber gode rammer for et lykkeligt 
liv. Efter vores mening: det bedste land i verden.  
Vi har ikke gjort det alene. Men Socialdemokratiet 
er uden sammenligning det parti i Danmark, der 
har haft mest indflydelse på og båret størst ansvar 
for samfundsudviklingen. Sådan skal det også 
være i fremtiden. 
Vi er kommet langt. Men vi er langt fra i mål.   
For mange danskere er stadig uden for  
arbejdsmarkedet. Det skaber utryghed.   
Det er ikke godt nok. Alle skal med. 
Vores samfundsmodel bygger på en social kon-
trakt. Vi sikrer, at virksomheder har gode forhold. 
At de kan udvikle sig og skabe job.   
Samtidig skal erhvervslivet levere sin del til  
fællesskabet – økonomisk og socialt.  
Uden et stærkt og konkurrencedygtigt erhvervsliv, 
ingen velfærd. Uden et udbygget velfærds- 
samfund, intet konkurrencedygtigt erhvervsliv.
Vi er et af de mest lige samfund i verden. Samtidig 
er vi et af de rigeste lande i verden. Vores model 
virker. Den skal vi passe på. Den ruster os godt i 
en turbulent og foranderlig verden. 
Socialdemokratiet kæmper for fremskridt. Både 
dem vi har opnået, og dem vi har til gode. 
Igennem mere end 140 år har vi vist, at politik 
nytter. Vi kan sikre, at i morgen bliver bedre   
end i dag. Lad os gøre det sammen.   
Fælles om Danmark.
FÆLLES OM DANMARK
8
PRINCIPPROGRAM
HJERTEBLOD
PRINCIPPROGRAM
9
Socialdemokratiets første principprogram blev 
vedtaget i 1876. Meget er sket siden. Men vores 
grundværdier ligner sig selv.
Vores idégrundlag er den demokratiske  
socialisme. Troen på demokratiet og ønsket om 
social retfærdighed har altid drevet os fremad. 
Værdier er vigtige. Uden dem intet parti. De er 
fundamentet for alt, hvad vi foretager os, og 
de er det kompas, der sætter retning for vores 
politiske virke. 
FÆLLESSKAB OG SOLIDARITET
Vi tror på fællesskabet. Det er gennem stærke 
forpligtende fællesskaber, at vi bedst sikrer den 
enkeltes mulighed for at leve et godt liv og  
udfolde sit eget personlige potentiale. 
I et solidarisk fællesskab gør enhver sit bedste, 
og vi hjælper hinanden. De bredeste skuldre 
bærer det tungeste læs.
I Danmark holder vi sammen. Vi afviser myten 
om, at enhver er sin egen lykkes smed. I stedet 
tror vi på, at alle mennesker har et ansvar for 
hinanden, og at det ansvar er særlig stærkt i 
forhold til de mest sårbare. 
Vi ved, at alle kan få brug for hjælp. Når det 
sker, må et menneske aldrig føle sig til besvær 
eller tabt for fællesskabet. Alle fortjener at blive 
behandlet med respekt og værdighed.
Den socialdemokratiske samfundsmodel bygger 
på princippet om, at velfærdsydelserne er uni-
verselle. Det betyder, at selvom vi har et særligt 
ansvar over for de mest udsatte iblandt os, så 
hjælper fællesskabet ikke kun dem. Velfærds-
samfundet skal være der for os alle sammen.
I stærke fællesskabsinstitutioner, som folke-
skolen, vores daginstitutioner og sundheds-
væsenet mødes danskerne på tværs af økono-
miske, sociale og kulturelle skel. Brede gruppers 
opbakning og deltagelse løfter alle og skaber 
social spejling. Ligesom det giver udsatte og 
sårbare mulighed for at flytte sig socialt. Kollektiv 
finansiering af stærke fællesskabsinstitutioner er 
fundamentet for den lighed, der sikrer frihed for 
de fleste uanset baggrund.
Vi tror på fællesskaber i alle livets forhold:  
familielivet, arbejdslivet, i fritiden og politisk. 
Vi søger stærke fællesskaber lokalt, nationalt og 
på tværs af grænser.
FRIHED OG LIGHED
Alle mennesker er lige meget værd, men det be-
tyder ikke, at vi er ens. Vi har forskellige drømme 
og forudsætninger her i livet. 
Alle børn skal have mulighed for at blive en del af 
fællesskabet og udnytte det potentiale, de har.  
Alle skal have lige muligheder for at forme deres 
eget liv uanset køn, etnicitet, religion, seksuel 
orientering, handikap, social baggrund eller  
økonomisk formåen. 
Det betyder, at vi som samfund har et ansvar 
for at bekæmpe de barrierer og uligheder, som 
fratager nogle mennesker friheden til at forfølge 
deres drømme.
Vi skal altid støtte mønsterbrydere, der formår at 
gå imod den negative sociale arv. Men det virkelige 
mål for vores politik er at bryde selve mønsteret. 
Vi er imod alle former for diskrimination af  
mennesker. Ingen må behandles uretfærdigt 
eller nedværdigende. 
Ligestilling mellem kønnene er en særlig prioritet 
for Socialdemokratiet. Den skal gennemføres 
i alle dele af samfundet. Målet er, at mænd og 
kvinder reelt får lige rettigheder, pligter og mulig-
heder – økonomisk, politisk, socialt og kulturelt.
HJERTEBLOD
10
PRINCIPPROGRAM
RETTIGHEDER OG PLIGTER
Med rettigheder følger også pligter. Vi har alle ret 
til hjælp, når det behøves. Og vi har alle pligt til at 
bidrage, hvor vi kan. 
Alle danskere har et ansvar for eget liv og for at 
bidrage til fællesskabet. 
Vi hjælper hinanden. Og vi stiller krav til  
hinanden.
Uden flid, viljestyrke og samfundssind kan det 
danske velfærdssamfund ikke opretholdes og 
videreudvikles i fremtiden. Vi skal være et rigt 
og produktivt land, hvor flest muligt deltager og 
bidrager.
Danskerne er et flittigt folk. Det er godt og  
nødvendigt. At flest muligt har et arbejde er 
vigtigt. Det skaber identitet og giver livsglæde  
for den enkelte og sikrer velstand for os alle.
At have et arbejde er både en pligt og en rettighed. 
At flest muligt har et arbejde er nødvendigt for, 
at vi kan sikre vores fælles velfærd. Herunder, at 
vi kan hjælpe dem, der ikke er i beskæftigelse.    
Samtidig er det fællesskabets opgave at sørge 
for, at der er beskæftigelse til flest muligt. Det 
kræver et rummeligt arbejdsmarked, hvor der 
også er plads til for eksempel ældre medarbej- 
dere og mennesker med handikap. 
TILLID OG SAMMENHÆNGSKRAFT 
Et tillidsfuldt samfund med stor sammenhængs-
kraft er et godt og trygt sted at bo. Sådan et land 
skal Danmark altid være. 
Vi skal altid føle, at vi tilhører det samme  
fællesskab, deler de samme grundværdier og har 
respekt for hinanden. 
Et samfund med så vidtrækkende rettigheder og 
pligter, som vi har i Danmark, kan kun fungere, 
hvis vi grundlæggende stoler på hinanden og 
føler samhørighed. 
Den enkelte skal altid føle sig sikker på, at det, 
man bidrager til fællesskabet med, bliver forval-
tet på god og retfærdig vis. Det kræver åbenhed 
og gennemsigtighed.
Uden tryghed, ingen sammenhængskraft. Vi skal 
være et land, hvor mennesker er trygge, både 
hvad angår deres velfærd, økonomi og fysiske sik-
kerhed. En retsstat, hvor man kan leve i tryghed 
– uden frygt for vold, kriminalitet eller terror. Vi vil 
bekæmpe kriminalitet med midler vi ved, der vir-
ker. Ikke mindst skal vi bekæmpe dens årsager og 
satse offensivt på forebyggelse og resocialisering. 
Retssystemet skal være konsekvent og retfærdigt.
PRINCIPPROGRAM
11
DEMOKRATI OG DANNELSE
Vi tror på demokratiet. Det er den eneste  
retfærdige og mest effektive styreform i verden. 
Et demokrati skal ikke have skel og modsæt-
ninger mellem dem, der bestemmer, og dem, 
der bestemmes over. 
Ethvert myndigt menneske har ret til at deltage 
i demokratiet. Ved valgdeltagelse, ved at ytre sig 
frit og ved at forsamle og organisere sig med 
andre. På den måde kan man præge rammerne 
om sit eget liv. 
Det kræver adgang til klar og tydelig information 
og mulighed for inddragelse. Danmark skal være 
et oplysnings- og deltagelsessamfund, der base-
rer sig på borgernes aktive engagement.
Almen dannelse er en nødvendighed og et ideal 
i et demokrati. Det kræver opdragelse i demo-
krati fra den tidlige barndom og op gennem 
hele uddannelsessystemet. Og det fordrer gode 
muligheder for uddannelse samt et rigt kultur- 
og foreningsliv. 
BÆREDYGTIGHED OG ANSVAR
I en moderne verden er det vigtigt at huske, at 
vi mennesker stadig lever af og i samspil med 
naturen og dens kræfter. 
Vi mener, at mennesker har en forpligtelse til 
at passe på den natur og de dyr, vi deler jorden 
med. Planter og dyr er værdifulde for os, men de 
har også en værdi i sig selv. Derfor skal vi passe 
på miljøet omkring os og altid indrette produk- 
tionen bæredygtigt og under hensyntagen til 
dyrs velfærd.  
Vores generation har desuden et ansvar over for 
fremtidige generationer. Vi skal passe på naturens 
ressourcer, så vores børn og børnebørn overtager 
jorden i en bedre tilstand, end den er nu.
INTERNATIONALISME 
OG MENNESKERETTIGHEDER
Vores værdier kender ikke grænser. De princip-
per, vi kæmper for i Danmark, søger vi også at 
fremme i verden.
Vi er et internationalt parti, der tror på, at det 
nytter at arbejde sammen på tværs af grænser. 
Vi ønsker en verdensorden, der bygger på regler 
og normer. En verden, der regeres efter lovens 
magt – ikke magtens lov. Derfor går vi ind for ak-
tivt og forpligtende samarbejde mellem verdens 
lande og folk. Vi insisterer på, at Danmark skal 
have en markant stemme og en plads om bordet 
dér, hvor de internationale beslutninger træffes.
Vi forpligter os på at overholde FN’s menneske-
rettigheder og mener, at de bør gælde for alle 
mennesker på jorden.  
Vi tror på det gode eksempels magt og ved, at 
Danmark kan gøre en forskel i verden ved at gå 
forrest med klare og stærke værdier.
” VÆRDIER ER VIGTIGE. UDEN DEM  
INTET PARTI. DE ER FUNDAMENTET FOR 
ALT, HVAD VI FORETAGER OS, OG DE ER 
DET KOMPAS, DER SÆTTER RETNING  
FOR VORES POLITISKE VIRKE.”
12
PRINCIPPROGRAM
UDFORDRINGER
MULIGHEDER
OG
PRINCIPPROGRAM
13
Vi lever i en kompleks verden under hastig foran-
dring. Danmark står over for store udfordringer 
både her i landet og internationalt. Meget kan 
tabes, hvis vi går den forkerte vej. Endnu mere 
vindes, hvis vi vælger den rigtige. 
For både national og international politik gælder, 
at vi i stadigt stigende grad er påvirkede af globa-
liseringen. Vi lever i en verden, hvor menneskers 
liv er bundet sammen på tværs af grænser og 
verdensdele på en dybere og mere vidtrækkende 
måde end nogensinde før. 
Politisk, økonomisk, kulturelt og teknologisk  
medfører det store forandringer i vores samfund 
og for det enkelte menneskes liv. 
Globaliseringens konsekvenser mærkes forskel-
ligt. For nogle skaber den velstand, optimisme og 
tro på fremtiden. Andre oplever dens skygge- 
sider. Her skaber udviklingen utryghed.   
Det socialdemokratiske projekt er grund- 
læggende optimistisk. Vi tror på, at i morgen kan 
blive bedre end i går. Det gælder også her. 
Globaliseringen har allerede ført mange gode 
ting med sig, og potentialet for at udnytte dens 
positive effekter bedre er stadig stort. Det skal 
udnyttes. Samtidig ved vi, at utrygheden hos 
mange både er reel og velbegrundet. 
Utrygheden opstår, når menneskers liv eller frem-
tidsudsigter forandres. Når deres job trues, eller 
arbejdsfunktioner ændres. Når man kan iagttage, 
at alt går fremad for dem, der har mest, mens 
man selv mærker truslerne og frygter morgen- 
dagen. Så mindskes troen på fremtiden. Håbet 
om at skabe et godt liv for sig selv og sine nære 
bliver mindre. Tilliden til fællesskabet forsvinder.
 
Dertil kommer, at fattigdom, krige og konflikter 
sender millioner af mennesker på flugt. Ofte 
med kurs mod et bedre liv hos os i Europa. Det 
påvirker også os i Danmark. 
For Socialdemokratiet er det en hovedprioritet at 
skabe tryghed og tro på fremtiden. De værdier, 
som har skabt det danske velfærdssamfund, er 
også de værdier, der skal sikre svarene på globa-
liseringens udfordringer.
FOLKESTYRE OG SAMARBEJDE
Socialdemokratiet har rødder i arbejder- 
bevægelsen. Oprindeligt var vi et klasseparti. I 
dag er vi det parti i Danmark, der favner bredest. 
Vi er ikke kun til for nogle grupper i vores  
samfund, og vi repræsenterer ikke særinteresser. 
Vi er til for hele Danmark.  
Vi tror på demokratiet og folkestyret i bredeste 
forstand. I Danmark er vi ikke kommet hertil, 
hvor vi er i dag ved tilfældigheder. Vi er kommet 
hertil, fordi den danske befolkning har valgt det.
Historien har vist, at vores parti gør en forskel. 
Med engagement, dygtighed, socialdemokratiske 
værdier og lederskab kan vi forandre verden 
Danmark og gøre en forskel i verden. 
Socialdemokratiet gør, hvad vi mener, er bedst 
for Danmark. Det gør vi beslutsomt og med 
udgangspunkt i vores eget hjerteblod. Men vi 
tror på, at samarbejde og stabilitet er sundt for 
et lille land som vores. Både hos os selv, og når vi 
arbejder på tværs af grænser. 
Vi socialdemokrater er både idealister og prag-
matikere. Idealismen sikrer, at vi aldrig mister 
retningssansen. Pragmatismen sikrer, at vores 
politik aldrig begrænses til tomme protester eller 
teoretiske analyser. Vi insisterer på at omsætte 
vores værdier til konkret realistisk handling. Vi 
sætter retning, tager ansvar og skaber resultater. 
UDFORDRINGER 
OG MULIGHEDER
14
PRINCIPPROGRAM
VELFÆRD OG FÆLLESSKAB 
Danmark er et velfærdssamfund. Det betyder, at 
fællesskabet søger at give tryghed og velfærd til alle. 
Vi tror på, at det er den bedste måde at indrette 
et land. Velfærdssamfundet og fællesskabets in-
stitutioner er den bedste lighedsmotor, historien 
har set. Det er herigennem, vi skal sikre reelle og 
lige muligheder for alle i vores samfund.  
De fleste danskere har en høj livskvalitet. Det 
skyldes ikke mindst den tryghed og velfærd, som 
fællesskabet leverer. 
Fri og lige adgang til uddannelse og sundheds- 
ydelser, omsorg for vores ældre og trygge børne-
institutioner er blandt de velfærdsgoder, der gør 
Danmark til et godt sted at leve.
Vi har et særligt ansvar over for de mest udsatte i 
vores samfund. Men velfærden er for os alle. Vi bak-
ker op om de stærke fællesskaber, fordi de skaber 
rammerne om et godt liv for den enkelte, og fordi vi 
spejler os i hinanden. Fordi vi hører sammen.
Vores velfærdssamfund koster penge. Men det 
betaler sig at investere i fællesskabet. Derfor 
omfordeler vi værdierne i vores samfund, som 
vi gør. Altid med respekt for borgernes penge 
og altid ud fra den grundpræmis, at vi udviser 
økonomisk ansvarlighed.
Et sådant samfund skaber også rigdom og vækst. 
Et sådant land er et godt sted at drive virksom-
hed og skabe arbejdspladser. Socialdemokratiet 
ønsker en stærk offentlig sektor, hvor vi i fælles-
skab har indflydelse på og kontrol over udvik- 
lingen af de centrale velfærdsområder. 
For Socialdemokratiet er det en kerneopgave 
at bevare og videreudvikle velfærdssamfundet i 
en fremtid, der byder på både udfordringer og 
muligheder. 
Vores vigtigste politiske kamp i de kommende 
år er mod dem, der ønsker en anden vej. Mod 
de kræfter, der truer med at undergrave vores 
velfærd og truer de fællesskabsinstitutioner, der 
binder os sammen. 
Globaliseringen påvirker velfærden i Danmark. 
Alle lande søger at blive rigere. Det gør de ved at 
forbedre deres konkurrenceevne i forhold til an-
PRINCIPPROGRAM
15
dre lande. Den konkurrence er blevet skærpet i 
de senere årtier på grund af globaliseringen. Det 
har afsmittende effekt på vores velfærdsinstitu-
tioner. Højere krav til effektivitet og produktivitet 
i den private sektor modsvares af højere krav om 
det samme i den offentlige sektor. 
Velfærdssektoren er også under pres af den  
demografiske udvikling. Stadig færre skal finan-
siere velfærden til stadig flere. Dertil kommer, 
at vores gennemsnitslevealder stiger, og vi får 
stadig flere muligheder for at behandle flere syg-
domme mere effektivt. Samtidig har vi danskere 
en ambition om hele tiden at forbedre velfærden 
for os alle. Med andre ord: Den offentlige sektor 
skal levere flere, bedre og mere omkostnings-
effektive velfærdsydelser.
For at imødekomme de krav har dele af den   
offentlige sektor i et par årtier ladet sig inspirere 
af markedsbaserede styringsfilosofier. Fokus 
på effektivitet og mulige forbedringer kan være 
godt. Men det er gået for vidt. Skematyranni, 
unødvendig detailstyring og spild af offentligt 
ansattes tid skaber hverken motiverede medar-
bejdere eller bedre velfærd. 
Den offentlige sektor i Danmark kan ikke reduce-
res til tal i et regneark. Den består af mennesker 
med engagement, flid og faglighed.
Den offentlige sektor er en vigtig del af vores 
fællesskab: Det er skolelæreren, social- og sund-
hedsassistenten, politibetjenten, sygeplejersken. 
Og alle de andre, der sikrer vores fælles velfærd. 
Derfor skal den ledes og organiseres efter fælles-
skabets værdier. Vi ved, at der skal ske forbedring-
er og nytænkning i den offentlige sektor – men 
grundlæggende skal det ske med udgangspunkt i 
samarbejde og tillid, snarere end konkurrence og 
kontrol.
Vi skal give mere rum for ledelse lokalt. Beslut-
ninger om, hvordan en opgave løses, skal træffes 
så nært på borgeren som muligt. Politik skal 
fokusere mere på at sætte klare mål fremfor at 
detailstyre processer.
Ideelt set er velfærd ikke noget, det offentlige  
giver borgerne; det er noget, man skaber  
sammen. Vi socialdemokrater tror på mest mulig 
borgerinddragelse i den offentlige velfærd.
16
PRINCIPPROGRAM
DEN SOCIALE KONTRAKT
Danmark er bedre rustet end de fleste andre 
lande til at klare sig godt i en globaliseret verden. 
Det er vi, fordi vores samfundsmodel bygger på 
en social kontrakt: ingen økonomisk vækst uden 
social fremgang og ingen social fremgang uden 
økonomisk vækst.  
Kapitalismen har ingen moral eller retfærdig-
hedssans. Derfor må markedet aldrig diktere, 
hvordan vi indretter vores samfund. 
Vi ved, at vores vækst og velstand kommer af, at 
vi handler og konkurrerer med hinanden og med 
verden. Vi ved også, at et frit marked kan skabe 
innovation og virkelyst. Derfor er vi grundlæg-
gende tilhængere af en fri markedsøkonomi. 
Men vi siger samtidig, at markedet kun kan virke 
optimalt og til fællesskabets bedste, hvis det 
underlægges politisk styring og kontrol.
Fællesskabets rolle er at omfordele, sætte græn-
ser og regulere, så markedet kommer til at virke 
for vores målsætninger i stedet for imod dem. 
Vores samfund er afhængigt af et velfungerende 
og retfærdigt skattevæsen, som danskerne kan 
have tillid til. Ved at indkræve skatter og afgifter 
omfordeler vi store dele af værdierne i vores 
samfund. Hermed skaber vi mere lighed, retfær-
dighed og fælles velfærd. Samtidig giver det os 
mulighed for at investere i uddannelse, forskning 
og infrastruktur – som igen skaber øget konkur-
renceevne og velstand.
Når vi skaber rammer og sætter grænser for 
kapitalismen, er det dels for at sikre hensynet til 
menneskers velfærd og et godt miljø. Dels for 
at skabe en sund konkurrencedygtig økonomi 
med innovation og vækst. Nødvendigheden af 
en styring af markedsøkonomien viser sig især i 
krisetider. Konjunkturudjævnende finanspolitik 
er et centralt middel hertil.
Danmark skal altid være et attraktivt sted at drive 
forretning. Vi har altid støttet driftige kræfters 
ønske om at skabe vækst og arbejdspladser. Til 
deres fordel og til samfundets bedste. 
Erhvervslivet er afhængigt af et velfungerende 
velfærdssamfund, og velfærdssamfundet er 
afhængigt af et stærkt erhvervsliv. Det er den 
sociale kontrakt, der gør, at Danmark både er et 
af de mest lige lande i verden og samtidig et af 
de rigeste.
Sådan skal det også være i fremtiden.
ULIGHED I DANMARK 
Hvis ligheden undergraves, er den danske  
samfundsmodel truet.
For Socialdemokratiet er det en hovedprioritet at 
fremme ligheden i Danmark. Selvom vi er et af de 
mest lige samfund i verden, er der stadig meget 
at kæmpe for. 
Ikke alle børn i Danmark vokser op med de  
samme muligheder. Det skal vi gøre noget ved. 
Ikke alle danskere er en del af fællesskabet. Alt 
for mange er uden for arbejdsmarkedet. Nogle i 
store dele af deres liv - måske endda permanent. 
Det er ikke godt nok. I Danmark skal vi altid kigge 
os over skulderen for at sikre, at alle er med.   
Hvis man mister sit job, skal der være et socialt 
sikkerhedsnet, og samfundet skal hjælpe en med 
at komme i beskæftigelse igen.
Vi skal nedbryde den negative sociale arv. På 
trods af gratis uddannelse og et på mange 
måder velfungerende velfærdssamfund er den 
sociale mobilitet stadig for dårlig i Danmark. 
Alt for mange mennesker er fanget i livsbaner og 
mønstre, som de ikke kan komme ud af. De, der 
fødes i socialt udsatte familier, har stor risiko for, 
at det vil præge resten af deres liv. 
Uligheden ses også på sundheden i Danmark. Folk, 
der tjener mindst, er mere syge og lever i gennem-
snit markant kortere end dem, der tjener mest. 
Uligheden ses i vores uddannelsessystem. Hvis 
ens forældre ikke er i arbejde og ikke har fået en
PRINCIPPROGRAM
17
uddannelse, er der stor risiko for, at man følger 
i deres fodspor. Intet job og ingen uddannelse 
er finere end andre. Men det er et problem, når 
nogle mennesker fanges i et livsmønster, som 
ikke er deres eget valg. 
  
Uligheden ses i alderdommen. Forskellen i den livs-
kvalitet og de muligheder, vores ældre har, er for stor.
Uligheden ses også på boligmarkedet. På de 
udsatte boligområder, hvor få er i job, og der er 
udfordringer med integrationen. Og på samme 
tid er der kvarterer, hvor almindelige mennesker 
ikke har råd til at bo. 
Uligheden er geografisk. I nogle dele af Danmark 
har mennesker færre muligheder i livet end i 
andre dele af vores land. Der kan være store 
forskelle inden for korte afstande.
Uligheden ses i kulturlivet. Dem, der har mindst, 
er også dem, der har de færreste muligheder for 
en varieret deltagelse i kulturlivet.  
Endelig er ulighed også et demokratisk problem. 
Alt for mange deltager ikke i samfundslivet. De 
har ikke samme indflydelse via foreninger, faglige 
organisationer eller den generelle politiske pro-
ces i regioner, kommuner og Folketing.
” FOR SOCIALDEMOKRATIET ER DET EN 
HOVEDPRIORITET AT FREMME LIGHEDEN I 
DANMARK. SELVOM VI ER ET AF DE MEST 
LIGE SAMFUND I VERDEN, ER DER STADIG 
MEGET AT KÆMPE FOR. ”
Alt dette skal vi gøre op med. Det skal vi af   
idealistiske årsager, fordi uligheden er uretfær-
dig. Og det skal vi af økonomiske årsager, fordi 
vores lighedsbaserede samfundsmodel gør os 
konkurrencedygtige i en globaliseret verden. 
Hvis uligheden bliver for stor, betyder det, at 
vi ikke udnytter alle menneskers potentialer. 
Det koster samfundet værdi. Også derfor skal 
vi bekæmpe ulighed, så flest muligt kan deltage 
og bidrage. Sådan skabes et rigt samfund med 
sammenhængskraft.
Uligheden bekæmpes bedst, og ligheden 
fremmes mest effektivt, når vi erkender, at en 
bredspektret indsats er nødvendig. En effektiv 
socialpolitik, fri og lige adgang til sundhed, gode 
dagtilbud, en velfungerende privat og almen 
boligsektor, en god folkeskole, et godt uddannel-
sessystem og ikke mindst en aktiv arbejdsmar-
kedspolitik er blandt de ting, vi skal fokusere på.
Vi vil bekæmpe de barrierer, der hindrer  
mennesker med handikap og minoritetsgrupper 
i at være en aktiv del af fællesskabet. Vi vil sikre 
handikappede gode muligheder i livet samt 
bekæmpe direkte og indirekte diskrimination, 
normer og fordomme, som rammer alle  
minoritetsgrupper i samfundet.
18
PRINCIPPROGRAM
ULIGHED I VERDEN 
Globaliseringen har gjort, at kapitalismen er løbet 
løbsk. Ukontrollerede markedskræfter har fået 
for meget magt.  
Den internationale økonomi er kun i ringe grad 
underlagt politisk kontrol og styring. Uden om-
fordeling og regulering har kapitalismen mange 
skyggesider. Dem ser vi i dag. 
Den alvorligste konsekvens er, at uligheden er 
vokset markant. De rigeste har tjent stort på 
udviklingen, mens dem, der har mindst, ikke har 
oplevet den fremgang, de burde. For mange er 
det endda gået den forkerte vej.
Kortsigtede spekulationer har skabt en usund 
økonomi, hvor umiddelbare gevinster for få 
spekulanter har fortrængt fremtidsorienterede 
investeringer til gavn for samfundet. 
Landes skattegrundlag bliver udhulet, fordi stater 
konkurrerer om at tiltrække investeringer ved at 
sætte skatten ned. Og fordi alt for mange virk-
somheder og privatpersoner bevidst undlader at 
betale den skat, de skal. 
Sideløbende er den økonomiske magt blevet 
koncentreret på stadigt færre hænder. Store 
multinationale selskaber har omsætninger, der i 
værdi er langt større end mange landes samlede 
produktion. Få enkeltpersoner kontrollerer øko-
nomiske midler svarende til, hvad den fattigste 
halvdel af verdens befolkning ejer tilsammen.
På en række vigtige områder er globaliseringen 
altså primært sket på markedets præmisser. Det 
har været skadeligt. Imidlertid har globalisering-
en målt på andre parametre medført fremgang 
og velstand til gavn for alle – herunder de fattig-
ste i verden.
Først og fremmest er det godt, at verden sam-
arbejder mere, handler mere og lærer mere af 
hinanden. Det gør os alle rigere. For millioner af 
mennesker på kloden har det betydet, at de er 
blevet løftet ud af fattigdom.   
Globaliseringen har også skabt vækst og  
arbejdspladser i Danmark. En verden, hvor lande 
handler mere og nemmere med hinanden, er i 
vores interesse. Eksport er en essentiel indtægts-
kilde for vores land. Det skaber arbejdspladser 
og velstand. For Danmark er det derfor vigtigt, 
at verdens markeder er åbne og tilgængelige for 
vores produkter.
” GLOBALISERINGEN HAR GJORT, AT  
KAPITALISMEN ER LØBET LØBSK.  
UKONTROLLEREDE MARKEDSKRÆFTER 
HAR FÅET FOR MEGET MAGT.”
PRINCIPPROGRAM
19
ARBEJDSMARKED OG UDDANNELSE
Socialdemokratiet arbejder for fortsat at styrke 
og videreudvikle den danske folkeskole. Alle 
unge skal have mulighed for at gennemføre en 
ungdomsuddannelse. Og den enkeltes ret til 
almen og faglig videreuddannelse gennem hele 
livet skal sikres.
Vi tror på styrken af et organiseret arbejds- 
marked med gode løn- og arbejdsforhold. Og vi 
ved, at læring og øgede muligheder for at øge 
vores generelle kompetenceniveau er helt  
nødvendige ting i fremtiden.  
Danmark har et højt uddannelsesniveau.  
Medarbejderne er kvalificerede, specialise- 
rede og bærere af en jobkultur, der bidrager til 
udvikling af virksomhederne. Og med kvalitet og 
omstillingsparathed bidrager medarbejderne 
til en videre udvikling af vores samfund – et af 
verdens rigeste. 
Vi vil altid arbejde for en højere beskæftigelse. 
Grøn omstilling, forskning og innovation skaber 
allerede mange arbejdspladser, men der er fort-
sat muligheder for videre udvikling ved at føre en 
aktiv erhvervspolitik. Vi skal sikre gode arbejds-
pladser med et godt arbejdsmiljø og en løn, man 
kan leve af. Vi skal sikre et arbejdsmarked, hvor 
der er plads til alle – også dem, der har svært ved 
at uddanne sig – og give alle uden arbejde en 
økonomisk tryg og værdig tilværelse. 
Danmark er et af verdens rigeste lande, fordi 
danskerne er dygtige. Få uddanner sig mere end 
os. Uddannelse er tilgængelig for alle, og vi er 
gode til at styrke vores færdigheder gennem hele 
livet. Derfor er vi godt rustet til at klare os i den 
globale konkurrence.
Alligevel er det langt fra alle danskere, der ople-
ver, at globaliseringen medfører positive foran-
dringer i deres arbejdsliv. Tværtimod er mange 
under pres af tidens forandringer.
Globaliseringen og den teknologiske udvikling 
skaber utryghed for mange på vores arbejds-
marked. Danske virksomheder ligger i hård
20
PRINCIPPROGRAM
” VORES POLITIK SKAL BALANCERE  
ØNSKET OM AT HJÆLPE MENNESKER I 
NØD MED HENSYNET TIL SAMMENHÆNGS -
KRAFTEN OG VELFÆRDEN I DANMARK.”
konkurrence med virksomheder fra hele ver-
den. Arbejdstagere fra andre lande søger mod 
Danmark, og med den teknologiske udvikling 
bliver stadigt flere opgaver automatiserede eller 
digitaliserede. 
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at ingen 
tabes. Alle skal med. Ingen skal have grund til at 
føle sig utrygge.
Vi skal stole på, at det, der har gjort Danmark til 
en succes indtil i dag, også vil være det, der gør 
Danmark til en succes i morgen. Hvis vi ruster os 
og følger med tiden. 
Den danske arbejdsmarkedsmodel med en høj 
organisationsgrad er en væsentlig årsag til, at 
Danmark klarer sig godt. Vores arbejdsgivere og 
arbejdstagere skaber gennem overenskomster 
rammerne for arbejdsforhold og lønninger. Og vi 
har et socialt sikkerhedsnet, der hjælper menne-
sker, hvis de mister deres job. Den model, kendt 
som flexicurity-modellen, skaber fleksibilitet for 
arbejdsgiverne og tryghed for arbejdstagerne. 
Den danske arbejdsmarkedsmodel skal styrkes 
og udvikles i fremtiden. Trusler, der kan under-
grave modellen – som social dumping – skal 
bekæmpes. 
Hertil skal lægges en aktiv arbejdsmarkedspolitik 
med investeringer i livslang uddannelse, opkvali-
ficering og færdigheder. Kun herigennem kan vi 
sikre, at alle har de nødvendige kompetencer til 
at følge med udviklingen. Vi skal sikre alle borg-
eres adgang til den digitale infrastruktur, og vi 
skal styrke borgernes digitale kompetencer. Alle 
skal kunne bruge, skabe og vurdere indhold. 
Danmark er et af de lande i verden, hvor flest 
kvinder er på arbejdsmarkedet. Det er en af 
hovedårsagerne til vores velstand.
Ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet 
er imidlertid stadig ikke reel. Derfor bekæmper 
vi fortsat direkte og indirekte kønsdiskrimination. 
Vi insisterer på lige løn for lige arbejde. Ligesom 
vi arbejder for et mindre kønsopdelt arbejdsmar-
ked fri for stereotype forestillinger om kvinder 
og mænd. For Socialdemokratiet er det vigtigt, 
at arbejdsmarkedet og velfærdssamfundet er 
indrettet sådan, at alle har gode muligheder for 
at skabe balance mellem familie- og arbejdsliv.
PRINCIPPROGRAM
21
UDLÆNDINGE OG INTEGRATION 
Danmark har igennem årtier taget imod mange 
flygtninge og indvandrere. Mange er integrerede 
i vores fællesskab, taler sproget, arbejder og er i 
det hele taget til gavn for Danmark. Det er godt. 
Men det gælder desværre ikke alle. Vi skal blive 
bedre til at brede integrationen ud. Ingen skal stå 
udenfor i Danmark. For deres skyld og for vores 
samfunds skyld.
Vi socialdemokrater forstår godt, at mennesker 
fra andre dele af verden vælger at søge til  
Europa og til Danmark. Det er der mange grunde 
til. Eksplosiv befolkningstilvækst, klimaforan-
dringer og fattigdom skaber store migrations-
strømme. Derudover betyder undertrykkelse, 
diskrimination og ikke mindst krig, at millioner 
hvert år flygter mod vores del af verden. 
Socialdemokratiet er et humanistisk og solidarisk 
parti. Vi søger altid at hjælpe mennesker i nød på 
bedst mulig vis. Derfor sondrer vi mellem fattig-
domsmigranter og flygtninge.
I store dele af verden oplever mennesker fattig-
dom og nød. Dem hjælper vi ikke bedst ved at 
tilskynde dem til at søge mod mere velhavende 
dele af verden. Vi hverken kan eller skal tage 
imod de mange millioner mennesker. I stedet 
skal vi yde bistand og sikre bedst mulige rammer 
for vækst og øget velstand i deres egne lande.
Flygtninge står i en anden situation. De kan ikke 
blive i deres eget land. Derfor skal de hjælpes 
andre steder. De fleste flygtninge hjælpes bedst i 
nærområderne. Derfor skal vi hjælpe mest der. 
Men vi skal også hjælpe her i landet. Danmark 
tager imod mange asylansøgere. Og vi kom-
mer også til at give asyl til mennesker på flugt i 
fremtiden. Men det nuværende asylsystem bliver 
misbrugt af menneskesmuglere, der hjælper 
grupper af migranter til Europa og Danmark, der 
ikke har noget beskyttelsesbehov som flygtning, 
og som ikke har ret til asyl. Vi ser helst, at flygt-
ninge bliver fordelt efter solidariske og retfær-
dige principper via FN’s kvoteflygtningesystem. 
Samtidig erkender vi, at de mange udlændinge, 
der er kommet til Danmark over de sidste mange 
årtier, udgør en massiv udfordring. Det store  
antal og den manglende evne til at integrere 
mange af dem giver en række store problemer. 
Desværre er udlændinge i Danmark i dag over-
repræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne og 
underrepræsenterede på arbejdsmarkedet. Vi 
har parallelsamfund i Danmark, hvor udlændinge 
og efterkommere af udlændinge bor og lever 
isoleret fra det danske fællesskab og efter andre 
værdier end de danske. Det er uacceptabelt. I 
Danmark skal alle leve efter demokratiets regler 
og respektere vores frihedsværdier. Religiøse 
og patriarkalske normer må aldrig stå over lov 
og ret. Ingen skal ligge under for social kontrol i 
Danmark. 
Det høje antal udlændinge uden uddannelse og 
den manglende integration er også et økonomisk 
problem. Jo flere der ikke har et arbejde og ikke 
bidrager til samfundet, desto vanskeligere bliver 
det at opretholde velfærden i vores land.
For Socialdemokratiet er det en hovedprioritet, 
at integrationen forbedres markant. Det væsent-
ligste bidrag til det vil være, at langt flere kommer 
i beskæftigelse.  
Efter princippet om ret og pligt skal vi stille krav 
til den enkelte om aktivt at søge beskæftigelse. 
Alle skal bidrage til samfundet, hvis man kan. 
Samtidig skal fællesskabet gøre sit til, at alle får 
den nødvendige uddannelse, og at der er et 
arbejde at få. I den kamp spiller aktiv deltagelse i 
civilsamfundet og foreningslivet en helt  
afgørende rolle. 
Vores politik skal balancere ønsket om at hjælpe 
mennesker i nød med hensynet til sammen-
hængskraften og velfærden i Danmark. Vi kan 
ikke tage imod flere udlændinge, end det er 
muligt at integrere effektivt.
22
PRINCIPPROGRAM
DEMOKRATI, SAMMENHÆNGSKRAFT 
OG KULTUR
I en verden i forandring kan vi ikke stå stille. 
Vi skal bevæge os. Det er godt, for det giver 
mulighed for forbedringer og berigelse. Men vi 
skal huske at tage det, der binder os sammen, 
med på rejsen. Ellers risikerer vi at undergrave 
sammenhængskraften i vores land.
Danmark er et land, hvor vi stoler på hinanden; 
et tillidsfuldt samfund. Det er noget af det bedste 
ved at være dansk.
Vi er et demokratisk land. Langt de fleste  
danskere deltager aktivt i demokratiet og  
respekterer dets grundlæggende frihedsværdier. 
I vores globaliserede verden er disse goder til 
tider under pres. Vi ser eksempler på nytilkomne, 
der lever uden for fællesskabet, og vi ser danske-
re, der svækkes i deres tro på det politiske system. 
Det skal vi tage alvorligt. Vi skal støtte og 
videreudvikle det, der binder os sammen, og 
som skaber dialog og deltagelse. 
Danskerne er foreningsmennesker. Vi engagerer 
os – og vi organiserer os. Fordi vi vil have indfly-
delse på vores eget liv, og fordi vi tager ansvar. 
Massevis af frivillige gør hver dag en stor forskel 
for dem selv og for mennesker omkring dem. Det 
er godt. Det skal vi værne om. 
Menneskers dannelse er baseret på uddannelse 
og oplysning samt kulturelle og sociale erfaringer. 
Herigennem får den enkelte indsigt, selvværd og 
handlekraft. At lære om og fordybe sig i kunst 
og kultur er en uundværlig del af denne dannel-
sesproces, som alle skal have mulighed for at 
gennemgå fra de tidligste år og hele livet.
For Socialdemokratiet er det derfor en grundlæg-
gende forudsætning for et stærkt demokratisk 
og sammenhængende samfund, at vi har et 
mangfoldigt, inkluderende og rigt kulturliv. Det 
fordrer øget lighed i adgangen til kunst og kultur 
i alle dens former.  
Kulturen er omdrejningspunkt for vores fælles-
skab og dermed det kit, der binder danskerne 
sammen og giver os fælles identitet. Det gælder 
det stærke foreningsliv og de fælles oplevelser, vi 
får i musikken, teatret, biografen, litteraturen og 
i tv. Det gælder i sporten, i digitale fællesskaber, 
i interessen for historie, kunst og i glæden ved 
selv at være kulturelt aktiv.
På samme måde er stærke public service-medier 
med et kvalitetspræget og alsidigt medieudbud 
vigtige. Det er essentielt for at sikre det enkelte 
menneskes mulighed for at følge med i samfunds-
udviklingen og forstå verden omkring det. Både 
det, der er tæt på, og det, der er internationalt. 
Dette er særlig vigtigt i en tid, hvor en frag- 
mentering af mediebilledet gør, at vores fælles 
referencerammer bliver færre. Hvis folk udvælger 
de informationer og indtryk, de får, så de kun 
underbygger allerede forudindtagede holdninger 
og vurderinger, er det skadeligt for et levende 
demokrati.
” DANMARK ER ET LAND, HVOR VI   
STOLER PÅ HINANDEN; ET TILLIDSFULDT 
SAMFUND. DET ER NOGET AF DET  
BEDSTE VED AT VÆRE DANSK.”
PRINCIPPROGRAM
23
BÆREDYGTIGHED OG VÆKST
Med den globale befolkningsstigning og den 
eksplosive vækst i produktionen i verden følger 
også store problemer. Miljøet er under massivt 
pres. Klimaet forandrer sig hastigt. Heldigvis er 
en mere bæredygtig fremtid mulig. 
I dag lever vi mennesker ikke i balance med 
naturen. Vi bruger klodens ressourcer og forure-
ner dens elementer i en grad, der hverken er etisk 
forsvarlig eller bæredygtig i forhold til fremtiden.
Mange steder på planeten gælder det, at vi dyr-
ker jorden for intensivt, fælder skovene for hur-
tigt og fanger for mange fisk. Det sker i et tempo, 
som gør, at naturen ikke kan nå at regenerere. 
Vi forurener luft, jord, vand og atmosfære til stor 
skade for både planter, dyr og mennesker. Par-
tikler i vores luft, forurening af vores grundvand, 
kemikalier i vores mad og forbrugsgoder koster 
mange liv og går generelt ud over vores sundhed.
Den største trussel er klimaforandringerne. 
Afbrændingen af fossile brændstoffer og udled-
ningen af drivhusgasser medfører, at tempera-
turen stiger, og at klimaet ændrer sig. Det har 
allerede nu alvorlige konsekvenser. Polarisen 
smelter, vandstanden stiger, og vi får flere 
ekstreme vejrfænomener såsom tørke, orkaner, 
heftig nedbør, stormfloder og oversvømmelser. 
Dyr og planters levesteder ødelægges, og men-
neskers levevilkår forringes. Det rammer særligt 
hårdt i verdens fattigste lande. Dels på grund af 
deres geografiske placering. Dels fordi de ikke 
har ressourcerne til at imødegå forandringerne.
Fremtiden kan blive endnu værre, hvis vi ikke 
får stoppet temperaturstigningerne. For Social-
demokratiet er det derfor en bunden opgave 
grundlæggende at forny den måde, vi forbruger 
og producerer energi på. 
Det haster. Problemerne bliver nemlig kun større 
i takt med, at klodens befolkning fortsat vil vokse 
eksplosivt, og det samlede forbrug følge med.
Løsningen er ikke at forsage økonomisk vækst. 
Den kamp ville være dødsdømt fra start. Menne-
24
PRINCIPPROGRAM
Vores fødevareproduktion og forbrug er mere 
økologisk end i noget andet land i verden. Det 
er godt for både miljø, dyrevelfærd og sundhed. 
Men vi kan gøre det endnu bedre. Efterspørgslen 
efter økologiske produkter vil fortsætte med at 
stige både i Danmark og globalt. 
En grøn politik for Danmark er altså ikke i mod-
sætning til ønsket om vækst. Bærer vi os klogt ad, 
vil det snarere være forudsætningen for at skabe 
værdi og job i fremtiden. Dels fordi der vil være 
efterspørgsel efter vores grønne teknologier og 
miljøvenligt producerede varer. Men også fordi 
de lande, der producerer mest effektivt, vil være 
mest konkurrencedygtige i fremtidens ressour-
ceknappe verden.
 
ET SOCIALDEMOKRATISK EUROPA
Vi socialdemokrater er varme tilhængere af den 
Europæiske Union. Den har skabt fred, stabilitet 
og fremgang i vores del af verden. Desuden giver 
samarbejdet os mulighed for at møde inter- 
nationale udfordringer, som ingen nation kan 
adressere alene. Grænseoverskridende problem-
er kræver grænseoverskridende løsninger. 
Små lande med en åben økonomi som vores er 
i særlig grad afhængig af stærke fællesskaber og 
samarbejde på tværs af grænser. 
EU er en politisk kampplads. Det betyder, at  
samarbejdets politik afspejler de politiske flertal, 
der til enhver tid er i de lovgivende institutioner.
For os er EU stærkest, når der er klare social-
demokratiske aftryk på den førte politik. Når 
fællesskabet sikrer balance mellem marked, miljø 
sker vil altid søge at skabe vækst og fremgang. 
Opgaven er ikke at forsøge at stoppe udviklingen. 
Opgaven er at gøre den bæredygtig.
Her skal Danmark være et foregangsland. Vi skal 
forske og udvikle miljøvenlig teknologi og selv 
vise vejen ved at være det mest bæredygtige 
samfund i verden. 
Vi er godt på vej. Siden Danmark som det første 
land i verden oprettede et miljøministerium i 
1973, er vi gået forrest i den grønne omstilling. 
Den position må vi ikke sætte over styr.
Danmark er et fødevareproducerende land, og 
det skal vi også være fremadrettet med et  
bæredygtigt hensyn. 
Vi er et af de mest intensivt dyrkede lande i 
verden. Det presser vores natur og miljø. Derfor 
stiller vi høje krav. 
Den danske fødevaresektor er blandt de mest 
bæredygtige og konkurrencedygtige i verden. Vi 
har vist, at miljøkrav og vækst ikke er hinandens 
modsætninger. Dansk landbrug har formået at 
øge produktionen markant over de sidste årtier 
samtidig med, at forureningen er gået ned. 
Krav til miljø, fødevaresikkerhed og dyrevelfærd 
har medført en innovation og effektivisering af 
fødevaresektoren, der gør den til verdensførende.
Den strategi skal vi også følge i fremtiden – for 
miljøets skyld og for at sikre arbejdspladser i 
erhvervet. 
” MILJØET ER UNDER MASSIVT PRES.  
KLIMAET FORANDRER SIG HASTIGT. 
HELDIGVIS ER EN MERE BÆREDYGTIG 
FREMTID MULIG.”
PRINCIPPROGRAM
25
og mennesker. Og vi er imod, når hensynet til det 
indre marked får overvægt. 
Danmark har stor fordel af EU’s indre marked. 
Det medfører vækst og beskæftigelse. Men vi so-
cialdemokrater er bekymrede over, at hensynet 
til virksomhedernes profit og den fri bevægelig-
hed fylder for meget. 
Ganske som vores velfærdssamfund styrer mar-
kedet nationalt, skal fællesskabet i EU gøre det 
internationalt. 
Finansmarkederne og dets aktører kan ikke  
reguleres effektivt i nationalstaterne alene.   
Derfor kæmper vi for, at EU tager over der, hvor 
vi i Danmark mister kontrollen, fordi  
udfordringerne bliver grænseoverskridende. 
EU skal sikre, at lande ikke kan udkonkurrere 
hinanden ved at have lave standarder for miljø, 
arbejdsmiljø, forbrugerspørgsmål og fødevare-
sikkerhed. Og EU må aldrig undergrave enkelte 
landes mulighed for at bevare deres sociale og 
miljømæssige standarder.   
EU skal gøre en positiv forskel i menneskers 
hverdag. Samarbejdet skal fokusere på at skabe 
reelle og konkrete resultater, der kan mærkes af 
den enkelte borger. 
EU er et samarbejde mellem demokratiske lande, 
som bør afspejle befolkningernes ønsker. Det 
betyder, at integrationen ikke skal gå længere, 
end der er opbakning til, og at alle beslutninger i 
EU skal træffes efter nærhedsprincippet. 
EU spiller også en rolle på den globale scene. 
Når Unionen taler med én stemme, gør det en 
forskel specielt i forhold til handel, udviklings- 
politik samt klima og miljø.
26
PRINCIPPROGRAM
EN NY VERDENSORDEN
Vi lever i en tid, hvor også selve verdensordenen 
er under forandring.  
Engang var international politik defineret alene 
ved relationerne mellem nationalstater. Sådan 
er det ikke længere. I dag har også andre aktører 
stor indflydelse på menneskers velfærd og sik-
kerhed på tværs af grænser. 
Internationale organisationer, multinationale 
virksomheder, NGO’er og terrororganisationer er 
eksempler på aktører, der påvirker menneskers 
liv på tværs af grænser. 
Magtrelationer og sikkerhedstrusler er forander-
lige og diffuse. En række lande er steget i ind-
flydelse og magt på grund af ændret lederskab 
eller voksende økonomi. 
Terrorisme er for mange lande – herunder  
Danmark – en større umiddelbar trussel mod  
vores sikkerhed end konventionel krig med   
andre lande. Ofte er det små netværk eller   
enkeltindivider, der spreder frygt, død og   
ødelæggelse.
Læg dertil, at klimaforandringer, fattigdom og 
massemigration øger risikoen for konflikter.
Samlet set betyder det, at selvom militær magt 
stadig er vigtig, så er det ikke længere den eneste 
magtfaktor – og langt fra altid det bedste middel 
– til at løse verdens nye udfordringer. 
”Blød magt” i form af udviklingshjælp, kapaci-
tetsopbygning, diplomati og handelsrelationer 
kan ofte skabe mere udvikling og stabilitet i de 
dele af verden, der har størst nød og flest kon-
flikter. 
Danmark skal føre en aktiv udenrigspolitik af ide-
alistiske årsager, og fordi det er i vores interesse. 
Vi har stolte erfaringer med at gå forrest på den 
globale scene, når det handler om solidaritet og 
bæredygtighed. Det skal vi fortsat gøre.
PRINCIPPROGRAM
27
Vores udviklingsbistand og diplomati skal 
bekæmpe nød samt sikre stabilitet og udvikling 
– specielt i nærområderne til verdens alvorligste 
konflikter.   
Det meste kan vi imidlertid ikke gøre alene. I 
en ny, usikker og kompleks verdensorden er 
stærke internationale samarbejder vigtigere end 
nogensinde.
Når det gælder militære trusler og sikkerheds-
spørgsmål, er NATO vores vigtigste alliance. Det 
er herigennem, at vi nyder den primære beskyt-
telse af vores eget land og territorium. 
Det er også igennem NATO, at vi kæmper skulder 
ved skulder med allierede i de tilfælde, hvor 
militær indgriben mod lande eller terrorgrupper 
kræver det.
Også FN spiller en vigtig rolle nu og i fremtiden. 
FN gør en forskel med fredsmissioner rundt 
omkring i verden, varetagelse af menneskeret-
tigheder på tværs af grænser, hjælp til flygtninge 
samt klima- og miljøaftaler.
Men dér, hvor FN for alvor skal gøre en forskel, 
er i det forebyggende arbejde. Gennem FN skal 
vi sikre, at verdens konflikter og udfordringer 
løses, førend de bliver til væbnede konflikter, 
hungersnød, folkeflugt eller epidemier. 
FN har i 2016 sat dagsordenen globalt med   
de 17 verdensmål, hvor alle 193 medlems- 
lande frivilligt har forpligtet sig til blandt andet 
at afskaffe fattigdom og sult i verden, reducere 
uligheder, sikre kvinders ligestilling og reproduk-
tive rettigheder samt god uddannelse og bedre 
sundhed til alle foruden anstændige job og mere 
bæredygtig økonomisk vækst. De målsætninger 
støtter Socialdemokratiet helhjertet.
Ikke kun via EU, NATO og FN, men også andre 
organisationer såsom OSCE, Europarådet og 
gennem et levende nordisk samarbejde, skal 
Danmark proaktivt søge indflydelse. 
Det nordiske samarbejde har særligt potentiale 
på grund af vores fælles værdier, sammen- 
lignelige velfærdsmodeller og traditioner for godt 
samarbejde. Derfor skal vi samarbejde om fælles 
interesser – herunder specielt arktiske forhold.
Rigsfællesskabet mellem Danmark, Grønland 
og Færøerne er vigtigt. En samhørighed og et 
samarbejde, som Socialdemokratiet ønsker at 
fortsætte og udvikle med udgangspunkt i   
ligeværdighed og under hensyntagen til hvert 
enkelt lands ønsker og muligheder.
” VI HAR STOLTE ERFARINGER MED AT GÅ 
FORREST PÅ DEN GLOBALE SCENE, NÅR 
DET HANDLER OM SOLIDARITET OG BÆRE -
DYGTIGHED. DET SKAL VI FORTSAT GØRE.”
28
PRINCIPPROGRAM
FÆLLES
FREMTIDEN
OM
PRINCIPPROGRAM
29
Udfordringerne for verden og Danmark kan  
synes store, og mulighederne for at løse dem 
kan virke fjerne. 
Vi socialdemokrater forstår, hvorfor mange 
mennesker kan føle, at fremtiden er usikker. 
Utrygheden kommer ikke af sig selv. Den opstår, 
når mennesker mærker, at forandringer i verden 
omkring dem kan påvirke deres eget liv og 
afspore deres drømme for fremtiden. Det tager 
vi alvorligt.
Vi siger ikke, at det bliver nemt at møde  
fremtidens udfordringer. Faktisk er det svært. 
Vi hævder heller ikke, at det er ligetil at forsvare 
den danske samfundsmodel i en globaliseret 
verden. Det er det ikke. Men vi siger en ting højt 
og tydeligt: Politik nytter. 
Igennem mere end 140 år har Social- 
demokratiet vist, at vores værdier kan gøre en 
forskel. Vi har løbende opbygget og udviklet det 
danske velfærdssamfund.  
Tiden er ikke til nemme snuptagsløsninger. Dertil 
er verden for kompliceret og det, der er på spil, 
for vigtigt.
Tiden er til værdibaserede, velovervejede og 
fremtidsorienterede løsninger. Fremtiden skal 
formes i fællesskab i Danmark og i verden. 
Det starter med os selv. Det starter i Danmark. 
Nok er vi påvirkede af verden omkring os, men 
vi er bestemt ikke magtesløse i forhold til vores 
egen skæbne. Det er stadig primært de politiske 
beslutninger, der træffes her i landet, der  
påvirker danskerne mest. 
Det er styrken af vores fællesskaber og vores vilje 
til at bruge dem, der afgør vores fremtid.
Det er Folketinget, regionerne, kommunerne og 
arbejdsmarkedets parter, der sætter de primære 
politiske rammer for menneskers liv i Danmark. 
Det er i den offentlige debat, den demokratiske 
samtale, foreningslivet og igennem vores kultur, 
at det danske demokrati formes og udvikles. Og 
det er her, at det, der binder os sammen,  
udvikles og konsolideres.
Socialdemokratiet kæmper for, at vi også i 
fremtiden skal være et land med tillid og sam-
menhængskraft. Et land, hvor vi, der bor her, har 
høj livskvalitet og gode muligheder for at leve et 
lykkeligt liv uanset køn, alder, etnicitet, handikap, 
seksuel orientering, tro og social status.
” DET ER STYRKEN AF VORES FÆLLES-
SKABER OG VORES VILJE TIL AT BRUGE 
DEM, DER AFGØR VORES FREMTID.”
FÆLLES 
OM FREMTIDEN
30
PRINCIPPROGRAM
Det primære fokus for Socialdemokratiet i de 
kommende år bliver at bevare og videreudvikle 
den danske samfundsmodel.
Vores vigtigste kamp bliver mod de kræfter, 
der truer med at undergrave vores demokrati, 
fællesskab og velfærd. Kampen mod dem, der 
ønsker en anden samfundsmodel end den, der 
har bragt os til, hvor vi er i dag.
Vi står værn om det velfærdssamfund, der har 
gjort os til et af de rigeste og mest lige lande 
i verden. Og vi vil bevare den sociale kontrakt 
mellem erhvervsliv og fællesskab, der sikrer, at 
hensynet til konkurrenceevne og vækst går hånd 
i hånd med hensynet til mennesker og miljø. 
De samme kampe skal kæmpes internationalt. 
Det skal vi af idealistiske grunde, fordi vi ønsker 
at sprede vores værdier i verden. Og det skal 
vi, fordi stadig flere udfordringer og muligheder 
bedst mødes via forpligtende internationale 
fællesskaber. 
Det stærkeste og mest forpligtende fællesskab, vi 
deltager i, er EU. Det er primært herigennem, at 
vi skal løse fremtidens grænseoverskridende  
udfordringer. Og det er her, vi skal sikre balancen 
mellem marked, miljø og mennesker i Europa. 
Danmark skal også fortsat engagere sig i globale 
problemstillinger. Bilateralt kan vi gøre noget, 
men først og fremmest skal vi søge indflydelse 
via FN, når det handler om at sikre udvikling, 
fred, stabilitet og menneskerettigheder. 
Fælles for vores internationale indsatser gælder, 
at vi tror på eksemplets magt. Hvis Danmark 
går forrest, kan vi gøre en forskel. Hvis vi som 
land arbejder dygtigt og ambitiøst, kan vi præge 
verden med vores værdier.    
Vi socialdemokrater tror på fællesskabet.   
Vi tror på fremtiden. Lad os forme den sammen. 
Fælles om fremtiden.
PRINCIPPROGRAM
31
32
PRINCIPPROGRAM
VESTER VOLDGADE 96, 1552 KØBENHAVN V • TELEFON 72 300 800
Tryk: Kailow A/S, CSR-, miljø- og arbejdsmiljøcertificeret oktober 2017


---

# Party of European Socialists (PES)

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/da/partiet/internationalt-samarbejde/party-of-european-socialists

Party of European Socialists
Party of European Socialists
Socialdemokratiet er medlem af Party of European Socialists, som samler alle de europæiske socialdemokratiske partier.
PES udgør en platform for politisk og organisatorisk koordination og erfaringsudveksling mellem vores ligesindede europæiske søsterpartier. PES arbejder desuden tæt sammen med parlamentsgruppen ”Socialists and Democrats”, S&D-gruppen, i Europa-Parlamentet, der er parlamentets næststørste partigruppering.
Poul Nyrup Rasmussen var præsident for PES fra 2004-2011.
Se også PES’ principerklæring (tekst på engelsk)
Vil du være med i fællesskabet?
Som intromedlem af Socialdemokratiet bliver du en del af et stærkt politisk fællesskab, der arbejder for at sikre solidariteten, styrke velfærden og gennemføre den grønne omstilling.
Meld dig ind i dag og vær gratis medlem til den 30.06.2026.
Bliv gratis intromedlem
Bliv intromedlem


---

# Lasse Ryberg

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/lasse-ryberg

Tilbage til oversigt
Lasse Ryberg
Besøg website
lasse.ryberg@ft.dk
Politiske poster
Partisekretær


---

# Peter Rahbæk Juel | Socialdemokratisk borgmester i Odense Kommune

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/politikere/peter-rahbaek-juel

Tilbage til oversigt
Peter Rahbæk Juel
Følg mig på Facebook
Følg mig på Instagram
30 51 31 15
Peterrj@odense.dk
Politiske poster
Borgmester


---

# [PDF] vejledning_bliv-medlem-af-et-netvaerk.pdf

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/media/e42asqxq/vejledning_bliv-medlem-af-et-netvaerk.pdf

Sådan melder du dig ind i et netværk 
Hvis du ønsker at blive en del af et af Socialdemokratiets netværk, kan du gå ind og vælge dette i 
medlemssystemet S-Aktiv. Log ind i S-Aktiv med brugernavn og password. Når du er logget ind, ser din forside 
ud som nedenstående.  
 
 
Hvis du scroller videre ned, vil ”øvrige 
oplysninger” fremgå. Det er herunder, du 
kan melde dig ind i et eller flere af 
Socialdemokratiets netværk. Du gør dette 
ved at klikke i boksen ud for det/de 
netværk, du ønsker at blive en del af. 
Derfra er du en del af netværket. 
Netværksaktiviteten foregår i en gruppe på 
S-Aktiv, som du automatisk bliver en del 
af, når du klikker af, at du ønsker at være 
en del af et givent netværk. Du kan finde 
gruppen under ”Mine grupper” i din profil 
(i venstre side af skærmen).


---

# Daglig ledelse Christiansborg

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia/daglig-ledelse-christiansborg

Daglig ledelse Christiansborg
Her finder du kontaktinformation på den daglige ledelse på Christiansborg.
Michael Baunsgaard Schreiber
Sekretariatschef
Michael.Schreiber@ft.dk
Bjarke Dahl Mogensen
Politisk chef
bjarke.Mogensen@ft.dk
Daniel Jason Witt
Analysechef
daniel.jason@ft.dk
Ida Qvortrup Larsen
Administrationschef
ida.qvortrup@ft.dk
Jacob Schultz Vinge
Kampagnechef
jacob.vinge@ft.dk
Thomas Bro Sæhl
Pressechef
thomas.saehl@ft.dk


---

# Ledelse, administration og økonomi

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia/administration

Administration
Se kontaktinformation på medarbejdere i Socialdemokratiets administrationsafdeling på Christiansborg.
Ida Qvortrup Larsen
Administrationschef
ida.qvortrup@ft.dk
Sekretærteam
Birgitte Bosse Vestergaard
Medlemssekretær: Anne Paulin, Astrid Krag og Mette Reissmann.
birgitte.vestergaard@ft.dk
Christina Burkhardt
Ledelsessekretær: Benny Engelbrecht, Thomas Monberg og Trine Bramsen.
christina.burkhardt@ft.dk
Dorthe Jensen
Medlemssekretær: Flemming Møller Mortensen, Matilde Powers og Thomas Skriver Jensen.
dorthe.jensen@ft.dk
Kamilla Prehn Klausen
Ledelsessekretær: Birgitte Vind, Mogens Jensen og Rasmus Horn.
kamilla.klausen@ft.dk
Kirsten Brandbyge
Medlemssekretær: Camilla Fabricius og Kasper Roug.
kirsten.brandbyge@ft.dk
Lene Marie Nielsen
Medlemssekretær: Gunvor Wibroe, Kris Jensen Skriver, Morten Klessen og Sara Emil Baaring.
lene.nielsen@ft.dk
Lene Zwinge Rasmussen
Medlemssekretær: Bjarne Laustsen og Henrik Møller.
lene.rasmussen@ft.dk
Manja Sand
Medlemssekretær: Karin Gaardsted, Lasse Haugaard Pedersen og Thomas Jensen.
manja.sand@ft.dk
Mette Qvistgaard Hansen
Ledelsessekretær: Leif Lahn Jensen og Anders Kronborg.
mette.qvistgaard@ft.dk
Nina van Deurs
Medlemssekretær: Frederik Vad, Malte Larsen, Per Husted og Yildiz Akdogan.
nina.vandeurs@ft.dk
Sadiye Zafer
Medlemssekretær: Fie Hækkerup, Ida Auken, Jesper Petersen og Simon Kollerup.
sadiye.zafer@ft.dk
Sara Kaa Nyhuus
Ledelsessekretær: Christian Rabjerg Madsen, Jens Joel og Lea Wermelin.
sara.nyhuus@ft.dk
33 37 41 91
Susanne Boss
Medlemssekretær: Bjørn Brandenborg, Kim Aas, Maria Durhuus og Tanja Larsson.
susanne.boss@ft.dk


---

# Kommunikation & Strategi

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia/kommunikation-strategi

Kommunikation & Strategi
Se kontaktinformation på medarbejdere i Socialdemokratiets kommunikation og strategiafdeling på Christiansborg.
Daniel Jason Witt
Analysechef
daniel.jason@ft.dk
Jacob Schultz Vinge
Kampagnechef
jacob.vinge@ft.dk
Thomas Bro Sæhl
Pressechef
thomas.saehl@ft.dk
Cecilie Sværke Sommerlund
Teamleder
cecilie.sommerlund@ft.dk
Kasper Emil Tofthøj Jakobsen
Teamleder
kasper.jakobsen@ft.dk
Rosa Termann Kristiansen
Teamleder
rosa.kristiansen@ft.dk
Sebastian Carstensen
Teamleder
sebastian.carstensen@ft.dk
Thomas Helt Pedersen
Teamleder
thomas.helt.pedersen@ft.dk
Amalie Nørgaard Christensen
Kampagnekonsulent
amalie.christensen@ft.dk
Anne Katrine Røn Dalsgaard
Kampagnekonsulent
anne.dalsgaard@ft.dk
Christian Madsen
Kampagne- og kommunikationskonsulent
schvm@ft.dk
Christine Møller Pedersen
Presse- og kommunikationskonsulent - På barsel
christine.moller.pedersen@ft.dk
Claus Mølgaard Nielsen
Seniorrådgiver
claus.molgaard.nielsen@ft.dk
Daniel Noer
Grafisk konsulent
daniel.noer@ft.dk
Emilie Holm Potter
Kampagnekonsulent
emilie.potter@ft.dk
Jakob Sejer Kriegbaum
Kampagnekonsulent
jakob.kriegbaum@ft.dk
Jeppe Svarre Andersen
Kampagneleder
jeppe.andersen@ft.dk
Jonas Fedder Witt
Konsulent
jonas.witt@ft.dk
Josefine Sally Nissen
Kampagne- og kommunikationskonsulent
josefine.nissen@ft.dk
Julie Almann Larsen
Pressekonsulent - På barsel
julie.almann.larsen@ft.dk
Lauge Rittmann Kjær Hansen
Pressekonsulent
lauge.hansen@ft.dk
Laura Vestina Andréa
Kampagnekonsulent
slava@ft.dk
Magnus Månsson Sæbye
Presserådgiver
magnus.saebye@ft.dk
Maibritt Brahe Stockmarr
Community Manager
Maibritt.stockmarr@ft.dk
Malthe Wolffbrandt kure
Pressekonsulent
malthe.kure@ft.dk
Marie Kristensen
Seniorkonsulent
marie.kristensen@ft.dk
Martin Vitved Schäfer
Seniorkonsulent
martin.schaefer@ft.dk
Nanna Josefine Torp
Kampagne- og kommunikationskonsulent
nanna.torp@ft.dk
Richard Møberg Dahl Andersen
Content Creator
richard.andersen@ft.dk
Stefan Cavalieri
Mediekonsulent
stefan.cavalieri@ft.dk
Tobias Emil Heising
Content Creator - student
tobias.heising@ft.dk
Vincent Winther
Kreativ konsulent
vincent.winther@ft.dk
Yasemin Schilling Øzkir
Pressekonsulent
yasemin.oezkir@ft.dk
Josephine Amalie Bloch Teute
Student
josephine.teute@ft.dk
Filippa Griff Blom-Hanssen
Student
filippa.blom-hanssen@ft.dk


---

# Politik

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia/politik

Politik
Find kontaktinformationer på Socialdemokratiets medarbejdere i Politisk afdeling på Christiansborg.
Bjarke Dahl Mogensen
Politisk chef
bjarke.Mogensen@ft.dk
Sofie Steen Bagger
Souschef
sofie.bagger@ft.dk
Frederik Lasserre
Faglig chef - Finans
frederik.lasserre@ft.dk
Anne Høgenhaven Simony
Seniorrådgiver - Retsområdet samt betjening af udvalget for Folketingets forretningsorden
anne.simony@ft.dk
Emil Fogh Mikkelsen
Politisk rådgiver - Digitalisering, Telekommunikation samt betjening af den politiske ordfører.
emil.mikkelsen@ft.dk
Frederik Jessen
Politisk rådgiver - Transport, Post, EU, Udenrigs, Udvikling, Nordisk Råd, Grønland og Færøerne
frederik.jessen@ft.dk
Frederikke Tarp Ulveman
Politisk rådgiver - Forskning og uddannelse, Familie, Kultur, medier og idræt & Ligestilling og LGBT+
frederikke.ulveman@ft.dk
Jakob Juul Holm
Politisk rådgiver - Skat, Erhverv, Forbrug, Iværksætter samt Innovation og kunstig intelligens
jakob.holm@ft.dk
Jeppe Grand Egsgaard
Seniorrådgiver - Beskæftigelse, Pension, Indenrigs, kommunal og bolig, Hovedstad og By samt særlige opgaver i relation til økonomi.
jeppe.egsgaard@ft.dk
Johanne Yde Sinkjær
Politisk rådgiver - Fødevare, Landbrug, Fiskeri samt Grøn Trepart.
johanne.yde@ft.dk
Julie Marker
Politisk rådgiver - Børn og skole, Ungdoms-, erhvervs- og voksenuddannelser, Trivsel & Social
julie.marker@ft.dk
Kanishka Dastageer
Politisk rådgiver - Indfødsret, Forsvar, Veteran, Beredskab, Kirke samt Udlændinge og Integration
kanishka.dastageer@ft.dk
Lars Wernblad
Seniorrådgiver - Sundhed, Ældre, Psykiatri, Misbrug, Forebyggelse, Epidemi og Landdistrikter
lars.wernblad@ft.dk
Signe Bach
Politisk rådgiver - Landdistrikter, grøn trepart og kirkeområdet
signe.bach@ft.dk
Stine Flye Andersen
Seniorrådgiver - Cirkulær økonomi, Verdensmål, Miljø samt Klima, energi og forsyning
stine.flye.andersen@ft.dk


---

# Kampagne

Source: https://www.socialdemokratiet.dk/om-os/organisation/medarbejdere/aia/hr

HR
Find kontaktinformationer på Socialdemokratiets medarbejdere i HR på Christiansborg.
Rebecca Jagd Madum
HR-forretningspartner og teamleder for HR
rebecca.madum@ft.dk
Emma Falk Larsen
HR-konsulent
emma.larsen@ft.dk
Marie Louise Irmang Østengaard
Piccoline
marie.oestengaard@ft.dk



---

## File: socialistisk_folkeparti

Filename: `socialistisk_folkeparti.md`

# SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://www.sf.dk/

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF
– en sikker rød og grøn stemmeEn klar kurs for velfærd, fællesskab og natur – også når det er svært.
Bliv en del af holdet
Lige nu kan du blive gratis intromedlem
Nyheder & aktueltSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrket
Bliv medlem
Nyhedsbrev
Giv bidrag
PIA PÅ FACEBOOKComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
Pia Olsen Dyhr
7 dage siden
Se nu lige et fantastisk forårsvejr☀️ Elsker, elsker, elsker at være på tur🙏❤️
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
180
Shares:
5
Comments:
17
17 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
Tilmeld dig vores nyhedsbrevSF nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger, for at kontakte mig. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageNyhedsbreve og personoplysninger >> TILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
Din lokale partiforeningVælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus  LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF
– en sikker rød og grøn stemmeEn klar kurs for velfærd, fællesskab og natur – også når det er svært.
Bliv en del af holdet
Lige nu kan du blive gratis intromedlem
Nyheder & aktueltSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrket
Bliv medlem
Nyhedsbrev
Giv bidrag
PIA PÅ FACEBOOKComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
Pia Olsen Dyhr
7 dage siden
Se nu lige et fantastisk forårsvejr☀️ Elsker, elsker, elsker at være på tur🙏❤️
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
180
Shares:
5
Comments:
17
17 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
Tilmeld dig vores nyhedsbrevSF nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger, for at kontakte mig. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageNyhedsbreve og personoplysninger >> TILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
Din lokale partiforeningVælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus  LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Det vil SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Danmark har brug for en klar retning.I en tid med uro og store forandringer oplever mange, at politikken er blevet sværere at regne med – og at det skaber utryghed i hverdagen.SF står for en rød og grøn kurs, der holder fast i det, der betyder noget:
velfærd, fællesskab og ansvar for naturen.Vi lover ikke guld og grønne skove.
Vi lover en sikker rød og grøn retning, man kan stole på.Derfor er en sikker rød stemme nødvendigNår retningen bliver uklar, bliver hverdagen utryg.
Beslutninger træffes hurtigt, og tilliden presses.Afskaffelsen af Store Bededag blev for mange et symbol på netop det.
Ikke bare en fridag – men et brud på tilliden.SF står fast.
På velfærd før skattelettelser.
På ordentlighed i politik.
Og på en rød regering med en tydelig og troværdig kurs.Derfor kan du regne med SFVi sagde nej til afskaffelsen af Store BededagVi prioriterer velfærd frem for skattelettelserVi tager ansvar – også når det er svært
Arbejds-
liv
Ældreliv
Børn
og
unge
Erhverv
og teknologi
By
Land
Og bolig
EU
Handicap
og inklusion
Udenrigs
og Forsvar
Udvikling
og solidaritet
Klima
og energi
Kultur
sport
medier
Ligestilling
køn
seksualitet
Natur
Miljø
Fødevarer
Økonomi
Finans
Skat
Religion
og tro
Retspolitik
Sikkerhed
Data
Transport
Sundhed
og forebyggelse
Skole
Uddannelse
Forskning
Ulighed
og fattigdom
Udlændinge og
integration
I årevis er Danmark blevet mere ulige. Tusindvis af børn er blevet fattige mens biler er blevet billigere og de rigeste familier er blevet endnu rigere. Hvordan ændrer vi det?Vi vil et samfund med mere ro på. Med tid til omsorg for de mindste, de ældste, de udsatte og de syge.Et samfund, hvor vi tager hånd om hinanden, styrker vores demokrati og passer bedre på vores klode. Og hvor Danmark påtager sig sit internationale ansvar.Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Arbejdsmarkedspolitik - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/arbejdsmarkedspolitik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er fem konkrete ting, vi kæmper for:Retfærdig pension – for de mange, ikke de fåEt arbejdsliv i balance – når du griber andre, griber vi dig!Ro i maven ved børns sygdomStyrk den danske modelTryghed om dagpenge og bedre mulighed for sporskifte SF kræver akut forbedring og servicetjek af Arne-pensionenEfter et langt liv med hårdt arbejde på byggepladsen, i hjemmeplejen eller bag rattet i en bus, burde man kunne trække sig tilbage med værdighed. Men virkeligheden lever ikke op til de ambitioner, som den politiske aftale fra 2020 lovede. Derfor kræver SF nu et akut servicetjek og konkrete forbedringer af Arne-pensionen.Aftalen om Arne-pensionen blev indgået mellem Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten, Alternativet og Dansk Folkeparti. Forventningen var, at 32.500 helårspersoner ville få adgang til ordningen i 2024. Men virkeligheden tegner et andet billede: Kun omkring 12.500 personer er i dag på ordningen, og ifølge Finansministeriet vil tallet på sigt falde helt ned til cirka 2.000 personer.SF kræver, at de midler, der allerede er afsat til Arne-pensionen, bliver øremærket til konkrete forbedringer. Det omfatter både en forhøjelse af ydelsen og en lempelse af de komplicerede adgangskrav, der i dag forhindrer mange i at få gavn af ordningen.SF foreslår, at de ekstra midler bl.a. kan bruges på:Ydelsen skal sættes 3.000 kroner op (pr. måned) med virkning fra 2026.Der skal i efteråret 2025 gennemføres det serviceeftersyn, som aftalepartierne forpligtede hinanden på i aftalen. Og der skal øremærkes én milliard til konkrete forbedringer af fx kriterierne for rettigheden og modregningsreglerne.SF’s udspil om en arbejdslivsforsikring: Når du griber andre, giver vi digDer kommer en tid, hvor familien har brug for vores fulde opmærksomhed. Det kræver nemlig et særligt nærvær, hvis vores børn har problemer i skolen eller vores partner/forældre bliver ramt af alvorlig sygdom. Det er på tidspunkter som disse, at vores velfærdssamfund skal træde til.Med ca. 3 millioner på arbejdsmarkedet vil et sådant scenarie højest sandsynligt på et eller andet tidspunkt også ramme dig.Derfor foreslår SF at oprette en forsikring, en arbejdslivsforsikring. En arbejdslivsforsikring vil give dig den tryghed og fleksibilitet, det kræver at passe sin pårørende.Som medlem af en A-kasse vil man ved andre næres sygdom i en periode få mulighed for at gå ned i tid og samtidig blive kompenseret økonomisk for sin tabte arbejdsfortjeneste. På den måde kan du med god samvittighed koncentrere dig om det menneske, du har kært, uden at skulle gå rundt med dårlig samvittighed overfor din arbejdsplads.Læs mere om udspillet her.Ro i maven under børns sygedageLøn og frihed er en sag mellem arbejdsmarkedets parter, og sådan skal det blive ved med at være. Men SF ønsker at staten træder et skridt frem og giver arbejdsmarkedets parter bedre muligheder for at skabe bedre vilkår for børnefamilierne, når børnene bliver syg.SF foreslår, at ligesom Staten har været med til at sikre barselsdagpenge og sygedagpenge, som overenskomsterne kan bygge ovenpå, så skal staten også give arbejdsmarkedets parter en grundydelse ved børns sygdom, som arbejdsmarkedets parter kan bygge oven på. Det vil betyde, at familier med syge børn kan blive hjemme uden bekymringer for de økonomiske konsekvenser.Læs mere om udspillet her.DEN DANSKE MODEL FORUDSÆTTER ET ORGANISERET ARBEJDSMARKEDDen danske ”flexicurity”-model er med rette vidt berømmet. Det er en model, der kombinerer et fleksibelt arbejdsmarked med ordnede forhold med få arbejdskonflikter og social tryghed. Men det er også en model, der er truet fra flere sider. Der er brug for at lukke huller i det sociale sikkerhedsnet.Vi skal have styrket overenskomstdækningen hos de danske virksomheder. Alt for mange virksomheder nyder godt af goderne af den stabile danske arbejdsmarkedsmodel uden selv at understøtte den med overenskomster.  Derfor vil vi pålægge virksomhederne en flexicurity-afgift på 1.000 kr. pr. fuldtidsansat. Det skal sikre, at flere virksomheder bidrager til den danske arbejdsmarkedsmodel samt sikre bedre arbejdsvilkår for flere.Vi skal også have vendt medlemstilbagegangen i fagbevægelsen. Uden en høj organisationsprocent skrider hele grundlaget for en model, der er baseret på fornuftige forhandlinger og overenskomster. I dag er det under halvdelen af de privat ansatte lønmodtagere, der er medlem af en overenskomstbærende fagforening. Derfor vil SF øge fradraget for fagforeningskontingent for overenskomstbærende fagforeninger og finde en model for at fjerne det for såkaldte gule fagforeninger.Du kan læse mere i vores udspil SF vil beskatte virksomheder uden overenskomst.Tryghed om dagpengeneI SF har vi sikret en forhøjelse af dagpengene på op til 3.649 kr. om måneden i de første tre måneder af dagpengeperioden, såfremt den ledige har været medlem af en a-kasse i de seneste fire år og haft to års beskæftigelse inden for de seneste tre år. Derudover har vi sikret, at nyuddannede ikke ryger ned på den laveste sats de første tre måneder efter endt uddannelse – modsat højrefløjens ønske om markante forringelser for de nyuddannede.For SF er det centralt, at vi har et dagpengesystem, der holder hånden under de arbejdsløse og sikrer, at familier ikke skal leve i frygt, når fyresedlen rammer. Det er godt både for den enkelte og for virksomhederne, da tryghed fører til et mere fleksibelt og dynamisk arbejdsmarked. Alligevel ønsker flere partier i folketinget at forringe dagpengeforsikringen.SF vil derfor give de danske lønmodtagere en dagpengegaranti.Bedre mulighed for sporskifteDet danske samfund står overfor gigantiske rekrutteringsudfordringer de næste år. Vi har brug for flere dygtige og engagerede medarbejdere til vores børn, ældre, syge og udsatte og til den grønne omstilling. Manglen på arbejdskraft er især problematisk med faldende ungdomsårgange og faldende optag på erhvervsskolerne og professionshøjskolerne. Samtidig er der mennesker, som frygter at blive ledige som følge af netop den grønne omstilling, fordi de arbejder i erhverv, der står overfor markante ændringer.Ligeledes er der mennesker, som er nedslidningstruede, mennesker der ønsker at sadle om i arbejdslivet, og mennesker der aldrig fik gennemført en uddannelse og synes det virker uoverskueligt nu, hvor de sidder med realkreditlån, børn og faste udgifter. Især økonomien er ofte en barriere, og derfor forbliver drømmen om at skifte spor desværre en drøm for mange voksne. Det er paradoksalt, at vi på den ene side desperat mangler arbejdskraft i bestemte fag og brancher, og på den anden side har mennesker, der gerne vil arbejde på de respektive områder, men mangler de rette kompetencer og møder for mange forhindringer. Der er åbenlyst behov for at tænke nyt og for at turde at eksperimentere.Derfor foreslår SF at oprette en fond, som kan sikre et reelt levegrundlag for dem, der ønsker at uddanne sig eller skifte spor som voksne. Læs mere om udspillet her.I mit arbejde møder jeg mange, der er kommet i klemme i beskæftigelsessystemet. Det er SF meget optaget af at gøre noget ved, og som medlem har jeg stor mulighed for at være med til at træffe de vigtige politiske beslutninger.KirstenSF HerningEr du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Boligpolitik, by og landdistrikter - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/boligpolitik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
BoligpolitikEN NY RETNING FOR BOLIGPOLIKKENAlle fortjener et godt sted at bo. Et hjem, hvor man kan føle sig tryg, og hvor hverdagen hænger sammen. I SF mener vi, at boligpolitikken skal sikre netop det – gode boliger til alle slags danskere, uanset hvor man bor, og hvad man tjener.Desværre har vi i alt for mange år set blindt til, mens spekulation og manglende regulering har ført til en urimelig prisfest i storbyerne. Samtidig ser vi en udvikling i mindre byer og i landdistrikterne, hvor boliger mister værdi, og hvor folk risikerer at blive stavnsbundet, fordi det er umuligt at flytte uden store økonomiske tab.Det skal vi have gjort op med! Vi skal have en ny retning for vores boligpolitik i Danmark, der har blik for danskernes behov og ikke for markedsprofit.BLANDEDE BYER SIKRER, AT VI MØDES PÅ KRYDS OG TVÆRS Ejerboligmarkedet er i store dele af landet blevet en lukket fest for de rige, byggeriet af nye almene boliger er gået i stå, og andelsboligerne forsvinder langsomt ud af storbyerne. Samtidig forsvinder de billige, huslejeregulerede lejeboliger, fordi udenlandske kapitalfonde opkøber ejendomme og hæver huslejen markant. Det gør vores største byer utilgængelig for folk med almindelige lønninger – pædagoger, sundhedsmedarbejdere, tømrere og i stigende grad også akademikere.For at stoppe den udvikling , vil SF kæmpe for en målrettet regulering af store kapitalfonde som eksempelvis Kereby – tidligere Blackstone – der presser huslejen i vejret, samtidig med at vi vil prioritere flere betalbare almene lejeboliger og andelsboliger, når vi bygger nye bydele.Vi vil bekæmpe uligheden i boligmarkedet mellem land og byUdviklingen går stærkt mellem land og by. Huspriserne uden for de store byer falder, mens boligpriserne i København bliver ved med at stige. Det har skabt et splittet boligmarked, hvor der flere steder i de mindre bysamfund er opstået et overudbud af huse. Flere af disse huse står tomme i længere tid og forfalder på grund af manglende vedligehold. Nogle af disse huse er blevet revet ned, men der er fortsat massivt brug for nedrivning.Derfor skal vi have revet de boliger ned, der er for slidte til at bevare og omdanne de boliger, der står tomme, men som ikke fejler noget til almene boliger, så der også er boliger til dem, der ønsker at tilflytte eller blive i lokalsamfundet, men i en anden boligform.Samtidig skal det være lettere at låne til en bolig i landdistrikterne. Staten kan i dag stille potentielle tilflyttere en lånegaranti til deres nye bolig, men det er stadig svært at låne, og ordningen bliver derfor ikke brugt. Den nuværende model for statsgaranti på boliglån bør derfor evalueres og revideres med henblik på en markant forbedring af ordningen, så den bliver lettere at anvende i praksis.KLIMAVENDIGE BOLIGERI Danmark findes et enormt potentiale for CO2-besparelser, når det kommer til vores bygninger. Vi skal sikre, at vores boliger er i god energimæssig stand. Det er fornuftigt både økonomisk og i forhold til klimaet. Derfor arbejder SF for bedre rådgivning om energi og støtte til isolering, energirigtige vinduer og klimavenlige opvarmningsformer som eksempelvis fjernvarme og el-pumper. Og så skal vi have et ambitiøst CO2-krav til nybyggeri, der vil fremme brugen af bæredygtige byggematerialer, som eksempelvis træ.LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Børn og unge - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/boern-og-unge

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Stop børn og unges mistrivselEnsomhed. Angst. Stress. Skolevægring. Ventelister på flere år. Alt for få ressourcer. Børn og unge møder masser af udfordringer i deres første år.Vores samfund buldrer derudaf, men vores børn og unge har det svært. Tempoet er for højt – og det har store konsekvenser.SF vil skrue tempoet ned.  Vi vil møde børn og unge med færre forventninger og flere nærværende voksne. Give dem ro på. Der skal være plads til at vælge om, plads til at være sig selv. Det er et politisk ansvar at sikre gode rammer, så flere børn og unge stortrives. Derfor vil vi kæmpe for:Minimumsnormeringer i børnehøjde.Minimumsnormeringer i SFO – max 9 børn per pædagog.Loft på forældrebetalingen til SFO på 40%.Stop for tvungen inklusion.Tidlig indsats overfor udsatte børn og unge.Gratis psykologhjælp til udsatte børn og unge.Vi kæmper også for max 24 børn i skoleklasserne, men du kan læse mere om vores skolepolitik her.Giv børn og unge mere ro påGode vuggestuer, dagplejere og børnehaver spiller en helt afgørende rolle i forhold til børns tidlige udvikling og børneliv. Derfor skal vi sikre, at der er tid til at hjælpe alle børn godt på vej i de første vigtige år. Alle børn er forskellige og udvikler sig forskelligt. Det skal der være plads og rum til. Desværre oplever mange børn at blive presset hurtigere fra vuggestue til børnehave og fra børnehave til skole, fordi det er billigere for kommunekassen. SF mener, det er på tide at sætte farten ned og give vores børn mere ro på.Det gælder også i vores vuggestuer, børnehaver og dagplejer, hvor der skal være tid nok til at blive krammet, trøstet og til leg. Det kræver, at der er voksne nok til børnene. Dygtige pædagoger, pædagogiske assistenter og medhjælpere, der kan sikre, at alle børn bliver set og hørt. Derfor gik SF til valg på at sikre minimumsnormeringer i vuggestuer og børnehaver.SF har sikret, at der i 2024 skal være minimumsnormeringer i vuggestuer og børnehaver. En voksen til tre børn i vuggestuen og en voksen til seks børn i børnehaven skal fremover være et minimum. Men der skal ikke bare være minimumsnormeringer som et kommunalt gennemsnit og som ikke alle børn kan mærke. Derfor kæmper vi videre for, at der kommer minimumsnormeringer i børnehøjde, så børn i alle vuggestuer og børnehaver oplever et minimum af voksne. Det kræver minimumsnormeringer på institutionsniveau, en retvisende opgørelse af normeringerne og undersøgelsen af normeringer på institutionsniveau skal tilbage. SF arbejder også for, at der skal være flere pædagoger og pædagogiske assistenter til børnene.De Konservative har sagt, at de vil fjerne minimumsnormeringer og dermed sætte en stopper for flere voksne til børnene og åbne op for nye nedskæringer. SF kæmper for at loven består.MistrivselFlere børn end nogensinde føler sig tynget af livet. Hos SF ser vi børn og unges mistrivsel som en af vor tids største udfordringer. Det er ikke deres ansvar, men samfundets. Børn og unge er ikke problemet, de viser et problem. Et problem der kræver politiske løsninger.
De sidste par år har SF været garant for, at farten blev sat lidt ned – særligt for de mindste. Givet mulighed for udsat skolestart. Med kortere skoledage, afskaffet de nationale test som vi kender dem, mindre pres på at skulle rykke op i børnehave i utide og som tumling, fordi det sparer kommunen for lidt penge. Afskaffet uddannelsesloftet. Fjernet karakterbonussen.
Alligevel vokser samfundets puls hurtigere end de hastighedssænkende tiltag. Derfor arbejder vi for at sætte børn og unge endnu højere på den politiske dagsorden. Så vi sammen kan sikre mere ro på.SF arbejder for, at børn og unge får ret til nærværende voksne i skolen og der skal være mindre pres i skole og under uddannelse. SF vil have stop for tvungen inklusion i folkeskolen og flere timer i praktiske og kreative fag.SF arbejder også for, at børn og unge får ret til hurtig hjælp ved mistrivsel. Alt for mange børn og unge skal vente for længe på at få hjælp. PPR, kommunernes pædagogiske og psykologiske rådgivning, skal styrkes. PPR skal have én indgang for familier og være til stede på skolerne, så der fx er mulighed for åben rådgivning, og der skal være en medarbejder på skolen med specialiseret viden om diagnoser mm. SF vil også udvide adgangen til gratis psykologhjælp og indføre obligatorisk fripas i kommunerne til udsatte børn og unge, så de har mulighed for at deltage aktivt i foreningslivet.Hvem har egentlig det politiske ansvar for børn og unges mentale trivsel? Ingen i regeringen virker det til. Derfor vil SF oprette en ministerpost med fokus på børn og unges mentale trivsel. Udfordringen med den stigende mistrivsel kræver den tyngde og de muskler, som en minister har, og som kan sikre brede løsninger på tværs af områder.Læs hele vores udspil til at komme mistrivslen til livs her.Mere leg og nærvær i fritidenNår skoledagen er forbi, skal der være masser af muligheder for børn og unge. Plads til at lege og lave lige, hvad man har lyst til. Spille fodbold, lave perleplader, tegne.Det oplever mange børn heldigvis allerede i dag. Men der er også mange, der oplever, at der er langt til en voksen, hvis man er blevet ked af det eller har brug for hjælp. Pædagoger fortæller, at de kan stå alene med 27 børn. Det er ikke godt nok. Der bør være minimumsnormeringer i SFO og fritidshjem – højst ni børn per voksen. Det vil give personalet bedre muligheder for at understøtte børnefælleskaberne. Og så bør vi udvide åbningstiden i SFO, fritidshjem og klubber, så fritidsfællesskaberne kan fylde mere i løbet af dagen.Alle forældre skal have råd til at sende deres børn i en skolefritidsordning. Nogle forældre fravælger fritidsordningen, fordi det er for dyrt. Ofte er der en social slagside i, hvilke børn, der ikke kommer i fritidsordning. Alle børn skal have mulighed for at gå med klassekammeraterne i skolefritidsordning efter skole. Derfor mener SF, at der skal være loft over forældrebetalingen på 40 procent.Vi ved, hvor vigtige ungdomsårene er. Og hvor vigtigt det er, at alle unge har mulighed for at møde kompetente voksne, som har tid til at guide dem, og som de unge kan have tillid til. Her kan klubber med dygtige voksne og spændende tilbud gøre en stor forskel for de unges personlige udvikling. Særligt i områder med mange børn og unge i udsatte positioner kan klubber gøre en vigtig positiv forskel fx ift. banderekruttering. SF mener, at der skal være et klubtilbud til unge i alle kommuner.Børn og unge skal have gode skolefritidsordninger, fritidshjem og klubtilbud, uanset hvor i landet de bor. Der er brug for et markant løft på hele området.Udsatte børn og ungeUdsatte børn, unge og deres familier har vi et særligt ansvar for at hjælpe. I SF fokuserer vi især på den tidlige indsats, så udsatte familier ikke overlades til sig selv, men følges tæt, bl.a. gennem en styrkelse af sundhedsplejen og massiv støtte til at få familielivet til at fungere. Og så skal vi sikre, at børnene guides over i gode dagpasningstilbud fra en tidlig alder.Kommunerne skal bruge de gode erfaringer og iværksætte en helhedsorienteret og tidlig indsats, hvor man nedsætter antallet af sager hos den enkelte socialrådgiver og arbejder tværsektorielt med udsatte børn og unge i et tæt samarbejde med både institutioner og skoler.SF er en del af Børnene Først-aftalen fra foråret 2021, hvor vi blandt andet har fået styrket fokus på forebyggende indsats og kvalitet i sagsbehandlingen, ligesom der skal oprettes børnebaser for anbragte børn. Her kan børnene skabe faste og trygge relationer til voksne. Og så kan de danne netværk og opleve genkendelighed sammen med børn og unge i en lignende situation. Med aftalen skal der desuden laves en evaluering af efterværnet, og SF ønsker, at efterværnet skal være en ret fra 18-25 år. På den måde skal kommunerne ikke vurdere om, der skal bevilges efterværn, men i stedet i samarbejde med den unge finde ud af, hvordan efterværnet skal fungere. Vi ønsker desuden et frikort den tidligere anbragte kan bruge senere i livet, hvis de fx kunne få brug for en kontaktperson, psykologhjælp eller adgang til ungdomsbolig. Ikke mindst ønsker vi en styrkelse af kvaliteten på døgninstitutions- og plejefamilieområdet. Måske vil du også læse om vores skolepolitik her?Børnene i vores daginstitutioner må aldrig føle sig svigtede, men pædagoger har kun to hænder.Derfor skal vi have minimumsnormeringer: Aldrig flere end seks børn per voksen i børnehaverne og tre i vuggestuerne.Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
For mig er børn og unge noget af det vigtigste, for de er vores fremtid. Heldigvis er det en mærkesag for SF og derfor stortrives jeg som medlem i partiet.ViviSF AlbertslundLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Erhverv og teknologi - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/erhverv-og-teknologi

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Erhverv og teknologi for en bæredygtig fremtidFor såvel hele samfundet som erhvervslivet er den grønne omstilling helt afgørende. Danske virksomheder skal være med helt fremme, når det gælder omstillingen og andre områder, hvor der er et stigende samfundsmæssigt behov for ny teknologi og nye produkter. En kombination af forskning, målrettet erhvervsstøtte og fremtidsorienterede krav på eksempelvis miljøområdet skal sikre, at danske virksomheder kommer først med den gode løsning, der efterfølgende kan eksporteres og skabe arbejdspladser i Danmark.Vindmøller har spillet en vigtig rolle i den grønne omstilling, og dette område viser, at strategien virker. Også på varmeforsyning, energibesparelser og vandteknologi står dansk erhvervsliv stærkt. Undervisning, sundhed og transport er andre områder i rivende udvikling og med et stort potentiale for at forbedre vores liv gennem teknologiske løsninger.Vi skal hjælpe virksomhederne til at være vindere på den lange baneMens de borgerlige bare går efter de laveste omkostninger på kort sigt, så tænker SF mere langsigtet. Det gælder bl.a., når SF prioriterer uddannelse højt, som er vigtigt for virksomhederne. Der er især behov for flere faglærte. Det sociale sikkerhedsnet for iværksættere skal endvidere styrkes. Og det skal være lettere at drive en medarbejderejet eller -styret virksomhed.Frihed og fællesskab i en tech-tidVi står over for en markant ændring af vores samfund. Fremtiden byder på en rivende teknologisk udvikling. Kunstig intelligens og maskiner kommer til at ændre meget af det arbejdsmarked, vi kender i dag. Det kan bl.a. betyde, at vi øger produktiviteten og kan modvirke nedslidning. Men det er afgørende, at udviklingen kommer alle til gode i stedet for at resultere i øget ulighed, hvor den øgede velstand fordeles på få hænder. Derfor skal vi bl.a. sikre, at lønmodtagerne løbende kan tilegne sig nye kompetencer.Vi skal desuden styrke og håndhæve reguleringen af tech-giganterne, som i mange år har haft for frit spil og profiteret af datahøst og skadelige og afhængighedsskabende indhold for især vores børn og unge. SF arbejder bl.a. for styrket børnebeskyttelse, ikke-personhenførbar aldersverifikation på sociale medier og produktansvar.Samtidig skal vi understøtte udvikling af den teknologi, vi gerne vil have. Privacy by design and default bør være et positivt konkurrenceparameter for danske og europæiske tech-produkter. Vi skal ligeledes understøtte udviklingen af danske og europæiske sprogmodeller og understøtte rettighedshavere gennem kollektive aftaler om ophavsret.EN FINANSSEKTOR TIL GAVN FOR ALLEFinanssektoren er blevet et slaraffenland for banditter i habitter, der spekulerer i, hvordan de kan snyde statskassen og borgerne for så mange penge som muligt. Det skal ændres!Vi skal regulere finanssektoren og sikre, at den kommer samfundet til gode. Vi skal kunne have tillid til, at de formuer, der passerer gennem sektoren, skaber værdi for samfundet og ikke forsvinder gennem rådgivning i aggressiv skatteplanlægning og snyd, højfrekvenshandel og salg af komplekse og uigennemskuelige finansielle produkter.Efter finanskrisen er særligt kapitalkravene blevet skærpet. Desuden har SF fået indført vigtige stramninger på hvidvaskområdet. Men vi er langt fra i mål. Vi skal forbedre reguleringen af hensyn til forbrugerne. Og for at sikre, at bankerne tager deres ansvar alvorligt, blandt andet i kampen mod hvidvask, svindel og skatteunddragelse og for at minimere risikoen for nye finanskriser.SF vil bl.a. skærpe kontrollen med kapitalfonde og sætte ind mod urimelige bidragsforhøjelser på realkreditlån.Vi har lavet en hel politik om retspolitik, data og sikkerhed, måske du kunne være interesseret i den, nu hvor du har læst om teknologi?Læs desuden mere om bl.a. regulering af finanssektoren på siden Økonomi, finans og skat.Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# EU-politik - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/eu-politik

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
EU-POLITIK: FOR ET GRØNT OG SOLIDARISK EUROPASF er et EU-engageret parti med en stærk grøn, solidarisk og international profil. Fælles løsninger i EU er vores bedste og mest effektive svar, når Europa udfordres af klimaforandringer, flygtningestrømme, skattefusk, social dumping og fattigdom. SF’s EU-politik vægter et grønt og solidarisk Europa!EU giver os en enestående mulighed for at binde de europæiske arbejdsmarkeder sammen og forbedre sociale vilkår på tværs af grænser. Men lige nu er der for meget fokus på markedet og for lidt på lønmodtagervilkår. SF vil et socialt Europa. Med en balance mellem markedet og fællesskabet samt høje miljømæssige og sociale standarder.En række store afsløringer af skattefiflerier har vist det enorme samfundsproblem, vi har med skatteunddragelse. Den vildtvoksende og skadelige kapitalisme skal under kontrol. Men problemet er systemisk og kan kun løses i fællesskab med andre lande. EU skal arbejde for et europæisk og globalt regelværk og kontrolsystem, hvor myndigheder arbejder sammen på tværs af grænser for at afsløre snyd og indkræve skat.EU skal vise vejen for hele verden og sikre en ambitiøs klimaplan. SF vil, sammen med vores grønne parti i Europa, gå forrest i kampen for reduktion af drivhusgasser, omstilling til grøn energi og et bæredygtigt landbrug, stop for skadelig kemi samt for natur og biodiversitet.EU blev ramt hårdt af flygtningekrisen i 2015, og rystelserne har endnu ikke lagt sig. Krisen åbenbarede et behov for at ændre flygtningesystemet grundlæggende. Men det skal ikke ske ved at lukke for kvoteflygtninge og vende EU ryggen. Tværtimod er EU-samarbejdet en forudsætning for, at problemet kan håndteres. SF’s bud er en human og praktisk tilgang. Der skal større fokus på årsagerne til, at der kommer flygtninge og migranter til EuropaMåske er du også interesseret i at læse om hvad vi vil internationalt samt med vores forsvarspolitik?Kampen mod ulighed, for et stærkere demokrati og grøn omstilling kan vi kun vinde i fællesskab.Margrete AukenTidligere medlem af Europa-ParlamentetModtag SF's EU nyhedsbrevEU nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger for at kontakte mig på e-mail med nyheder om EU. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageTILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Handicap og inklusion - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/handicap-og-inklusion

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Vi kæmper for:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er fem konkrete ting, vi kæmper for:Flere handicapvenlige boliger.Sagsbehandlere skal have større dele af deres bevillingskompetence tilbage.Borgere med handicap skal have ret til individuel bopæl.Pengene skal følge barnet i inklusionsindsatsen.Oprustning af PPR.Borgere med handicap skal have alle muligheder for at være medBorgere med et fysisk eller psykisk handicap skal kunne leve et værdigt, respektfuldt og aktivt liv med samme muligheder som borgere uden funktionsnedsættelser. SF arbejder for bedre uddannelsesmuligheder, et rummeligt arbejdsmarked og flere handicapvenlige boliger. Derudover skal vi fortsat arbejde for fuld tilgængelighed og dermed bedre adgang til kommunikation og information for borgere med handicap. Derfor er FN’s Handicapkonvention et vigtigt pejlemærke for handicappolitikken i SF.I kommunerne bør sagsbehandlerne have større dele af deres bevillingskompetencen tilbage – også til de fleste hjælpemidler. I dag skal beslutningen om, hvilken hjælp borgeren skal tilbydes via et visitationsteam, der ofte ikke har mødt borgeren. Socialrådgivere er uddannet til at kunne varetage den kompetence, og det vil være en fordel, at beslutningen tages så tæt på og i samarbejde med borgeren som muligt. Endelig bør der sættes et loft over det antal sager, den enkelte sagsbehandler skal håndtere.Der skal være ret til individuel udfoldelse og bopæl. Vi skal ikke tilbage til at samle borgere med handicap i store centrale institutioner, som vi ser en tendens til. Tilgængelighed for handicappede skal styrkes i forhold til planlægning af det fysiske rum og adgang til offentlige ydelser på blandt andet sundhedsområdet. Men også bedre adgang til kommune og stats digitale rum for borgere med syns- eller kognitive handicap.INKLUSION MÅ ALDRIG BLIVE EN SPAREØVELSEInklusion må aldrig blive en sparøvelse. Der skal udvikles en økonomimodel for inklusionsindsatsen, der sikrer at pengene følger barnet. Principperne for modellen bør være, at:Når et barn flyttes fra et specialtilbud til et alment tilbud, så skal pengene følge med.Når et barn flyttes fra folkeskolen og over i et specialtilbud, så skal pengene også følge med, men folkeskolen skal kompenseres økonomisk i det pågældende år, så det ikke opleves som en økonomisk straf.Kommunen skal lave give en del af det økonomiske tilskud efter socioøkonomiske kriterier. Det vil sige, at de skoler der har børn med særlige udfordringer også skal have flere penge.Der skal være bedre adgang for lærere til efteruddannelse, støtte, rådgivning og supervision i forhold til inklusion. Forældre til børn, der har behov for under 9 timers ugentlig støtte i folke­skolen, skal have mulighed for at få deres klager over den tildelte støtte behandlet af Klagenævnet for Specia­lundervisningDer bør være ret til akut hjælp i kommunen, når et barn eller ung er i mistrivsel. Derfor foreslår SF bl.a. også, at Pædagogisk Psykologisk Rådgivning (PPR) oprustes så de kan behandle lettere angst, depressions tilfælde, inden de bliver så syge, at de skal visiteres til børne- og ungdomspsykatrien.Ungdoms- og videregående uddannelser:Der skal være mulighed for støtte, vejledning og fleksible forløb på ungdomsuddannelser, der kan kompensere for den unges handicap, et løft af kvaliteten og større valgfrihed på den Særlig Tilrettelagte Ungdomsuddannelse (STU). På de videregående uddannelser skal der også være mulighed for støtte, vejledning og fleksible forløb.Arbejdsmarked:Vi skal have et åbent og inkluderende arbejdsmarked med ret til rehabilitering. Kun 50 % af borgerne med et handicap er tilknyttet arbejdsmarkedet. SF vil løfte rehabiliteringsindsatsen for borgere med handicap og sikre en koordineret og sammenhængende indsats. Tilbud om rehabilitering til borgere med handicap skal dog have et langt bredere sigte end arbejdsmarkedstilknytning. Formålet er større livskvalitet og størst mulig selvbestemt deltagelse i samfundslivet.Sundhedstilbud:Beboere på sociale opholdssteder skal tilbydes regelmæssige sundhedstjek. Derfor er det godt at denne mulighed nu er skrevet ind i den seneste overenskomst mellem regionernes og PLO (praktiserende lægers organisation).Bedre specialtilbudSF stemte for #enmillionstemmers borgerforslag om samling af specialtilbuddene i stat eller regioner, som de fik løftet ind i Folketinget i foråret 2021. Dog med den bemærkning, at vi primært ønsker dele af det specialiserede område flyttet til regionerne. Men også med en understregning af, at en del af problemerne på området også skal løses via økonomiske incitamenter, et økonomisk løft og markante forbedringer af retssikkerheden på området. Samtidig ønsker SF en specialeplanlægning på det specialiserede socialområde, svarende til hvad man har på sundhedsområdet, så man både kan få overblik over og samle den højtspecialiserede viden man i dag har på området. Regeringen er begyndt at have nogle af de samme overvejelser, men i modsætning til regeringen, mener SF, at kommunerne skal forpligtes til at anvise til de specialtilbud, som de kommende rådgivningsfunktioner peger på, med mindre de sagligt kan begrunde, hvorfor indsatsen ikke er relevant i det konkrete tilfælde, og samtidig kan fremlægge et bedre alternativ.Måske vil du også læse om vores politik på børn og unge?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Integration og udlændinge - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/integration

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
En fair og medmenneskelig udlændingepolitikTryghed og tillid går hånd i hånd. Danmark skal være et land, hvor vi beskytter mennesker på flugt fra krig og forfølgelse. Men også stiller krav og siger fra, hvis fællesskabet svigtes.I dag rammer systemet skævt. Vi straffer integrationsvillige for teknikaliteter. Familier bliver splittet af snørklede regler. Mennesker sendes tilbage til lande præget af utryghed og ustabilitet. I SF er vi helt med på, at der skal gælde strenge regler for dem, der vender Danmark ryggen, men de regler må ikke ramme dem, der gør alt for at blive en del af os.I SF vil vi bekæmpe social kontrol, der knægter unges frihed, og gøre op med de rygtesamfund, der overvåger og udskammer mennesker eller undertrykker dem med religiøs dogmatisme. Vi vil bekæmpe shariaråd, der udfordrer dansk lov og sætter kvinders rettigheder ud af spil.Vi skal behandle mennesker ordentligt og samtidig beskytte fællesskabet. Vi skal gøre op med den skøre del af udlændingepolitikken og løfte vores internationale forpligtelser over for flygtninge.Det kæmper SF for:Danmark tager igen imod kvoteflygtninge – En vigtig del af en international løsning, hvor ansvaret fordeles mere lige.Et opgør med parallelsamfund og social kontrol – Så alle, særligt kvinder og unge, kan leve frit og trygt i Danmark.Mindre skør udlændingepolitik – Vi ønsker et opgør med skøre regler, der udviser flittige studerende fra Danmark, mens forhærdede kriminelle får lov til at blive.Alle mennesker i Danmark skal have lige muligheder, uanset baggrund, og der skal være plads til alle, der vil deltage i vores samfund. Jeg synes SF har en både menneskelig og realistisk udlændingepolitik og derfor er jeg medlem.AliSF KøgeEr du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Klimapolitik og energi - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/klimapolitik-og-groenenergi

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
AMBITIØS KLIMAPOLITIKVi skal gå forrest i klimakampen med en ambitiøs klimapolitik. For klimaforandringerne er over os, og de mulige konsekvenser er skræmmende. Derfor skal vi leve fuldt op til Parisaftalen og temperaturstigningerne nede på et niveau, hvor vi undgår samfundsomvæltende klimaforandringer.Danmark skal levere sin del af indsatsen. Det kræver en stor indsats, for vi har stadig en høj klimaforurening pr. indbygger. Der er sket fremskridt, blandt andet takket være SF, der de seneste år har kæmpet hårdt for reelle reduktioner. Men der er slet ikke sket nok. Derfor presser SF hele tiden på, at der sker mere, og at det sker hurtigere.Vi skal længere end 70 pct. reduktioner i 2030, som det ser ud til, at vi er på vej mod at indfri. SF ønsker, at Danmark skal være klimaneutralt senest fra 2040. Det kræver særligt fokus på de helt store klimaforurenere, som i dag er og i stigende grad vil være landbruget og transportsektoren.KLIMAPOLITIK I LANDBRUGETLandbruget er i dag den sektor, som fylder mest i det danske drivhusgasregnskab. Det vil desværre også være tilfældet efter implementeringen af den grønne trepartsaftale, så der er behov for at arbejde videre med den grønne omstilling af vores fødevareproduktion.Efter SF’s opfattelse kan nye klimaløsninger indenfor landbruget samt plantebaserede fødevarer og grønne proteiner blive Danmarks næste ’vindmølleeventyr’ og levere store bidrag til den globale klimaindsats. For udover ambitiøse klimamål har Danmark også engagerede landmænd og dygtige virksomheder og forskere indenfor landbrugs- og fødevareområdet. Hvis vi skal indfri potentialet, kræver det, at vi tør satse på området med klare politiske mål og midler til forskning, udvikling og demonstration.KLIMAPOLITIK OG TRANSPORTSF’s mål er, at vi ikke længere skal køre rundt i benzin- og dieselbiler. Udviklingen er i gang, og flere og flere kører i dag elbil. Der vil gå en del år før hele bilparken er skiftet ud, men det understreger kun, at klimapolitik på transportområdet haster. Samtidig ønsker vi at indføre en passagerafgift på rejser med privatfly. Det er helt urimeligt, at hr og fru Danmark skal betale, mens eliten slipper gratis.ENERGIPå energiområdet er der sket meget. El- og fjernvarmeforsyningen vil i løbet af nogle år blive (næsten) fri for fossile brændstoffer. Men vi skal videre. Kul skal helt ud af energiforsyningen, og vi skal have udfaset olie- og gasfyr. Og så skal vi sikre, at udbygningen med vindmøller og solceller – og el-nettet – følger med det stigende forbrug af el til elbiler og industriprocesser, samt at udbygningen sker under hensyntagen til natur og naboer. Samtidig skal vi investere i energibesparelser og udfasning af kul, olie og naturgas både i virksomheder, boliger og offentligt ejede bygninger.For at nå klimamålene er alt dette ikke nok. Der er samtidig brug for at suge CO2 ud af atmosfæren ved at rejse ny, hurtigvoksende skov som med den grønne trepart og for at opsamle CO2 fra fx industri- og affaldsforbrændingsanlæg og biogasanlæg (såkaldt CCS/U).DER ER BRUG FOR HANDLING!Der er brug for handling, og der er brug for, at Danmark går forrest og viser vejen. I stedet for bare at krydse fingre for, at andre lande eller ny, ukendt teknologi løser problemet for os. I den forbindelse ønsker SF at være stifinderen, der fremlægger konkrete politiske forslag, som samlet set bringer os i mål. Og som sikrer en social balance i Danmarks klimapolitik.Måske vil du også læse om vores politik på natur, miljø og fødevarer?Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Kultur, sport og medier - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/kultur-sport-medier

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
KULTURPOLITIKVI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er fire konkrete ting, vi kæmper for:Uddelingen af offentlige midler skal holdes adskilt fra magthaverne.De offentlige idrætsfaciliteter skal kunne dække både breddens og elitens behov.Børn og unge skal beskyttes mod skadeligt digitalt indhold, samtidig med at der skal produceres godt og nærværende indhold til dem.Vi vil skabe et stærkere demokrati med mere åbenhed, gennemsigtighed og reel ytringsfrihed gennem en ny demokratilovKUNST OG KULTUR TIL HELE LANDETAlle har ret til kunst og kultur. Derfor skal mulighederne for at opleve og dyrke kunst og kultur nå langt bredere ud end i dag. Kultur skal give borgerne vinger, opmuntre og inspirere gennem hele livet – i hele landet. Derfor er det vigtigt, at vi støtter det lokale og frivillige foreningsliv, der er hjørnestenen i vores fælles kultur- og idrætsliv.Kultur kan danne, udvikle og skabe fællesskaber på tværs af sociale skel. Den skal kunne rumme både det brede og det mere nichebetonede, og alle skal kunne deltage. Vi har et særligt ansvar for at inddrage udsatte børn og unge. Derfor arbejder SF for at indføre fripas til kulturinstitutioner i alle landets kommuner og for at kulturinstitutioner i højere grad kan integreres i dagtilbud og folkeskole.Kulturen skal tænkes ind alle de steder, hvor den er relevant. Det gælder også i bekæmpelsen af de enorme problemer med mistrivsel, som særligt vores yngre generationer lider under. Uden kultur bliver vi fattige som samfund. Kulturen er en hjørnesten i vores velfærdssamfund og er på ingen måde noget, vi først skal investere i, når alt andet er gjort op.Nedlukningerne under COVID-19 var hård for os alle og ikke mindst for kultur- og idrætslivet. Det blev tydeligt for os alle, hvilken betydning teatre, festivaler og håndboldkampe har for vores hverdag. Derfor vil SF forsat sikre et ordentligt kulturliv og forsætte investeringerne i kulturen.Mangfoldighed og armslængde er to afgørende principper for SF. Uddelingen af offentlige midler skal derfor holdes adskilt fra lovgiverne. Samtidig skal vi som lovgivere have blik for både at støtte den vilde nyskabende kunst og samtidig sikre bredden i kulturlivet.SPORT OG IDRÆT BINDER OS SAMMENSport og idræt har en vigtig plads i det danske samfund. Det sikrer et godt fysisk og psykisk helbred, skaber sammenhængskraft og styrker integrationen af etniske minoriteter.Foreningslivet er en stærk grundpille i vores lokalsamfund, hvor fodboldklubber, gymnastikforeninger og meget mere binder os sammen på kryds og tværs. Det skal vi værne om og styrke. Samtidig skal vi sikre, at der også udenfor foreningerne er mulighed for at dyrke sport. Gode sportsfaciliteter, cykel- og løbestier giver os lyst til at være aktive og sunde.SF vil prioritere den folkelige idræt, men der skal også være plads til konkurrence og eliteidræt. De offentlige idrætsfaciliteter skal derfor kunne dække både breddens og elitens behov. SF vil også arbejde for, at nye kulturformer som fx e-sport, bliver en integreret del af det sunde, gode og demokratisk fordrende foreningsliv.Idræt er ofte det prisme, vi ser og oplever verden igennem – både i vores lokale idrætsklub, men også udadtil i den store verden. Derfor er vi også nødt til at forhold os til den øgede internationalisering af sportspolitikken.SF presser også hårdt på, for at få igangsat en idrætsstrategi, der skal forholde sig de øgede problemer med sportswashing og ofte ugennemskuelige idrætspolitiske fora, som danske sportsdiplomater befinder sig i.Det så vi blandt andet under VM i fodbold i Quatar og det er et problemd er uden tvivl bliver størrer i fremtiden.VI VIL STYRKE den demokratiske samtale Danmark er et lille, men stærkt land. Det er vi i høj grad på grund af den sammenhængskræft, der fletter os sammen. Derfor er det vigtigt for SF; at den demokratisk samtale forsat styrkes ved at sikre stærke, public-service-forpligtede medier. Nationalt såvel som regionalt og lokalt.Det danske medieland er pressede af store internationale mediekoncerner og streamingtjenester, men også af ændrede forbrugsmønstre, hvor brugerne i langt højere grad henter informationer på sociale medier end i klassiske medier som radio, TV og aviser. Derfor er det vigtigt, at danske medier stadig kan levere et alsidigt dansk indhold og sikre den demokratiske debat.Public Service-medier som DR spiller en særlig rolle som varetager af upartisk, ikke-kommerciel og økonomisk uafhængig formidling. DR varetager både en stor del af den demokratiske dannelse og er med til at sikre samfundets sammenhængskraft og fælles forståelse. DR er også garant for, at det mere nicheprægede, det særlige, det anderledes og det dybdeborende får en stemme. Alt det er utroligt vigtigt at sikre i en ellers unfair konkurrence mod de multinationale giganter.Derfor har SF i det nye medieforlig sat rammerne for en ny og mere solidarisk retning for medieudviklingen i Danmark. Fremover skal de store, multinationale streamingtjenester bidrage til vores fællesskab. De bliver pålagt et såkaldt kulturbidrag på op til 6%, der skal gå til at skabe mere public service.Af de nye public service midler vil næsten hver tredje krone gå til at producere indhold til børn og unge. De er de mest udsatte i en tid, hvor medievirkeligheden ændrer sig radikalt med en hast, der nogle gange kan gøre en helt teknologi forpustet. Børn og unge skal beskyttes mod skadeligt indhold samtidig med at der skal produceres godt og nærværende indhold til dem.Danmark skal hænge sammen. Det kræver, at en stor del af det indhold, medierne leverer, produceres lokalt og rammer bredt. Derfor har det også været vigtigt for SF at styrke den regionale og lokale journalistisk i medieforliget og derfor har SF bl.a. fået indført en ny og mere retfærdig omfordeling af mediestøtten, en pulje på 40 mio. kr. årligt til at fremme lokaljournalistik og en graverjournalistisk pulje på 5. mio. kr. årligt til brug for lokale redaktioner.Derudover var det vigtigt for SF at aftalen sikrede at alle modtagere af public service midler skal leve op til de overenskomstmæssige løn-og arbejdsmarkedsvilkår gældende på området og som forhandlet af arbejdsmarkedets parter.Den demokratisk samtale er helt central for SF. Derfor er et af SF’s 16 forhandlingskrav, at vi vil skabe et stærkere demokrati med mere åbenhed, gennemsigtighed og reel ytringsfrihed gennem en ny demokratilov.
Arbejds-
liv
Ældreliv
Børn
og
unge
Erhverv
og teknologi
By
Land
Og bolig
EU
Handicap
og inklusion
Udenrigs
og Forsvar
Udvikling
og solidaritet
Klima
og energi
Ligestilling
køn
seksualitet
Natur
Miljø
Fødevarer
Økonomi
Finans
Skat
Religion
og tro
Retspolitik
Sikkerhed
Data
Transport
Sundhed
og forebyggelse
Skole
Uddannelse
Forskning
Ulighed
og fattigdom
Udlændinge og
integration
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Ligestilling, køn og seksualitet - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/ligestilling

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
LIGESTILLINGI SF ønsker vi et samfund med ligestilling. Vi kæmper for lige rettigheder og muligheder for alle, uanset køn, seksualitet, kønsidentitet, udseende eller oprindelse.Vi skal gøre op med forældede normer og forestillinger om, hvad mænd og kvinder kan og skal. Derfor skal vi have fokus på de kønsspecifikke udfordringer, som kvinder og mænd hver især møder i samfundet. Det gælder blandt udfordringerne med manglende ligeløn, samt de alvorlige problemer, som kvinder oplever i relation til vold i nære relationer, herunder partnerdrab og partnervold. Samtidig findes også en række udfordringerne, som særligt mænd på kanten af samfundet møder, såsom arbejdsløshed, hjemløshed og højere selvmordsrater.LØN, BARSEL OG PENSIONSSKÆVHEDERI Danmark er der markante lønforskelle mellem mænd og kvinder. Derfor kæmper SF for flere kvinder i bestyrelser og ledende stillinger – og mere gennemsigtige og ligeværdige lønforhold. Samtidig skal vi have et opgør med det kønsopdelte uddannelsessystem, så valget af uddannelse er styret af interesser og kompetencer – ikke køn.Lønforskellen afspejler sig også i pensionsopsparingen, hvor kvinder i gennemsnit har en væsentligt lavere formue end mænd. Det skyldes – udover lønforskellen – det faktum, at kvinder ofte sættes bagud på arbejdsmarkedet, når de får børn.  Årene på barsel giver med andre ord kvinder lavere levestandarder, når alderdommen rammer. Og det er især et problem, hvis forholdet ikke holder. Derfor kæmper SF for en mere fair deling af pensionsmidlerne ved skilsmisse, og for at skabe et samfund, hvor mænd og kvinder har lige muligheder på arbejdsmarkedet, og hvor begge køn på lige vis kan deltage og bidrage til familielivet.Mænd og kvinder skal derfor også ligestilles, når det kommer til mulighederne for at tage barsel. SF har været med til at sikre 11 ugers øremærket barsel til mænd – det er en stor sejr for ligestillingen. Både fordi vi giver fædrene bedre mulighed for at tage del i deres barns liv, og fordi vi styrker kvindernes position på arbejdsmarkedet.RETTEN TIL EGEN KROP OG KØNBASERET VOLDSF arbejder for at sikre, at alle har retten til at bestemme over deres egen krop. Derfor var SF også med at hæve abortgrænsen fra 12 uger til 18 uger. SF kæmper desuden aktivt i EU for beskyttelse af abortrettigheder og reproduktive rettigheder.Danmark være et foregangsland i bekæmpelsen af menneskehandel og vold i nære relationer. SF vil sikre bedre beskyttelse og hjælp til ofrene, samtidig med at vi politisk arbejder for at forebygge partnerdrab og andre former for kønsbaseret vold.Urealistiske idealer og kropsnormer, især på sociale medier og i reklameverdenen, bidrager til angst og spiseforstyrrelser blandt unge. SF vil tage et opgør med disse idealer, sætte ind mod digitale krænkelser og stille krav til sociale medieplatforme om at tage ansvar for skadeligt indhold.LIGESTILLING I LGBT+-MILJØUanset hvilken seksualitet eller kønsidentitet, man har, skal man kunne leve frit og ikke mødes af fordomme, undertrykkelse, diskrimination eller hadforbrydelser.De mange moderne og mangfoldige familieformer skal anerkendes, så forældre i regnbuefamilier får flere rettigheder.  Danmark skal desuden arbejde aktivt for, at registrerede partnerskaber og ægteskaber mellem homoseksuelle anerkendes i alle EU-lande.SF kæmper for transpersonernes rettigheder, og så skal vi sikre ordentlig rådgivning, støtte og behandling i forbindelse med et kønsskifte. Alle kønsidentiteter skal kunne rummes og anerkendes i vores samfund.Depression, angst, stress, selvskade og selvmordsadfærd er betydeligt mere udbredt blandt LGBT+ unge sammenlignet med den øvrige befolkning. Derfor skal vi have et massivt fokus på sikre den rette hjælp og støtte til målgruppen.I SF vil vi understøtte alle menneskers muligheder for at bryde med begrænsende og dogmatiske opfattelser af seksualitet og køn. Derfor har vi været med til at sikre de organisationer, der arbejder for LGBT+-personer – både de unge, ældre og de særligt udsatte, f.eks. LGBT+-personer med etnisk minoritetsbaggrund.SF er det parti, der sætter de vigtigste ting på LGBT+-området på dagsordenen – f.eks. ligestilling i familieforhold og bloddonation for homoseksuelle. Som medlem kan jeg være med til at påvirke politik, der betyder noget for min hverdag.JanSF Høje TaastrupEr du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Natur, miljø og fødevarer - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/natur-miljoe-og-foedevarer

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
MERE NATUR, MINDRE FARLIG KEMIEr du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er 10 konkrete ting, vi kæmper for:Naturen skal have sin egen lov med bindende mål.Garanti for lejrskoler og meget mere adgang til naturen.8 mia. til grundvandsfond, så vi kan udlægge mere pesticidfri natur.SF vil have et forbud mod brug af sprøjtegift i alle sårbare vandindvindingsområder.Vi skal fordoble arealet af økologisk landbrug i Danmark inden 2030.Forbud mod opdræt af mink.SF ønsker et forbud mod brug af PFAS i både Danmark og EU, samt at der ryddes op i PFAS-forureninger, der truer vores drikkevand.At sætte flere midler af til at få renset de store generationsforureninger.Kvælstofkvoter, der begrænser forureningen og beskytter åer og fjorde.Mere bæredygtigt fiskeri uden bundslæbende redskaber i beskyttede naturområder og havbrug i indre farvandeMåske er du også interesseret i vores klimapolitik?Naturen skal have sin egen lovDen vilde natur i Danmark er truet. Vi har de sidste 40 år mistet næsten 3 millioner fugle. Flere arter er helt forsvundet, herunder fx 12 sommerfuglearter. Det skyldes blandt andet mangel på plads, opsplitning af naturområder, bebyggelse og barrierer fra veje der går på kryds og tværs af landskabet. Samtidig dræber ammoniak, nitrat og gift fra landbruget bier og andre insekter, som er fødekilder for fuglene.Den udvikling vil vi vende. Vi vil have mere vild natur og urørt skov, større sammenhængende naturområder og mere bynær natur. Havnaturen skal have langt mere plads, med store beskyttede områder fri for klapning, råstofindvinding og destruktivt fiskeri. Flere arters levesteder skal beskyttes og genoprettes, så dyrene igen kan trives.SF fik kæmpet en ambitiøs indsats for et bedre havmiljø ind i den grønne trepart. Med treparten har vi taget det første store skridt mod et langt grønnere Danmark, hvor omkring hver 6. mark skal omlægges til natur og skov. Men det er stadig kun en del af løsningen. Og nye tal viser, at det stadig går den forkerte vej med naturen. Derfor har SF foreslået en samlet lov om natur og biodiversitet med bindende mål, tidsgrænser og virkemidler for at få et grønnere Danmark.SF mener, at kommunerne skal spille en langt større rolle ved at få økonomi og muskler til at realisere Det Grønne Danmarkskort, som SF fik indført, da vi sad i regering. Det skal binde de danske naturperler sammen og udvikle nye naturområder.Naturen skal i det hele taget tænkes langt mere sammen med andre politikområder. For at beskytte både drikkevand og natur foreslår SF fx at oprette en grundvandsfond på 8 mia. kr., som kan bruges til at udlægge arealer til forskellige typer pesticidfri natur. Sådan at vandværker, kommuner og ejerne kan lave aftaler om, hvor der etableres natur med støtte fra drikkevandsfonden.Og hvad med vores børn, skal de ikke også kunne nyde naturen mange generationer endnu? Kendskab til naturen, uanset om man bedst lærer ved at klatre i træer eller gennem viden om arter og symbioser, er vigtigt for at forstå behovet for at beskytte den. SF vil fx have en garanti for lejrskoler til alle elever, så børn i alle aldre får mulighed for at lege og lære om naturen.Grundvandsparker skal redde vores drikkevandDanmark har godt og giftfrit drikkevand. Men der er brug for handling, hvis kommende generationer også skal have drikkevand fra hanen i stedet for at købe det i supermarkedet. Og hvis vi skal undgå, at danskerne skal betale en milliard regning for at får renset drikkevandet for landbrugets forurening. For vores drikkevand er desværre truet, og det haster med at få gjort noget ved det. I flere og flere drikkevandsboringer måler man giftige pesticidrester, som betyder, at vandindvindingsområder må lukke. I dag er vi helt oppe på, at ca. halvdelen af vandværkernes boringer er forurenet med giftrester, og ca. 13 pct. overstiger grænseværdien.SF vil have et forbud mod brug af sprøjtegift i alle sårbare vandindvindingsområder. Fremover skal områderne enten bruges til økologisk landbrug eller udlægges til natur, så driften ikke belaster drikkevandet. Ejerne, som primært er landmænd, kan gå over til økologisk drift med omlægningsstøtte. SF har fået oprettet en Drikkevandsfond som skal bruges til at beskytte sårbare arealer. Vi vil arbejde for at fonden tilføres flere penge de kommende år. Det skal heller ikke være muligt at sprede forurenet jord i de sårbare indvindingsområder.Langt de fleste steder kan omlægningen til økologi ske med økonomisk gevinst eller i hvert fald uden tab for landmændene, som har EU-støtte til denne. I dag er der ca. 300.000 hektar økologisk landbrug i Danmark. Der er enighed om, at det areal næsten skal fordobles. De sårbare vandindvindingsområder udgør tilsammen ca. 200.000 hektar. Dermed vil man kunne slå to fluer med et smæk ved at omlægge til økologi netop her. Ved at beskytte vandindvindingsområderne opnår vi samtidig en ekstra gevinst for samfundet – nemlig sikring af vores grundvand. Parallelt med at SF kæmper for et national forbud mod brug af sprøjtegifte i drikkevandsområderne, så arbejder SF i mange kommuner for at få indført lokale forbud.Mere økologi og dyrevelfærd Det danske landbrug skal fortsætte med at prioritere økologi og godt landmandskab, så vi sikrer sunde fødevarer, ordentlig dyrevelfærd og respekt og balance med den vilde natur.Økologisk forskning og eksport af økologiske fødevarer skal styrkes. Og den økologisk andel af landbruget skal fordobles inden 2030. Det vil være en både økonomisk og sundhedsmæssig gevinst for Danmark. Men økologien kan ikke stå alene. Der skal arbejdes benhårdt for at minimere forureningen og naturbelastningen fra det traditionelle landbrug, mens omstillingen til økologi er i gang. Sprøjtning med pesticider i landbruget skader både vores helbred og vores natur.Dyrevelfærd er også et rigtig godt argument for at fremme økologisk produktion. Desværre er mange partier reelt kun interesserede i dyrevelfærd, når det kommer til kæledyr og dyr udenfor landbruget. Landbruget skal behandle dyr ordentligt, den kamp vil vi fortsætte i SF. Og så er vi imod produktion af pels fra dyr i fangenskab, der ikke kan udleve deres naturlige instinkter og adfærd. Derfor arbejder vi også for at gøre forbuddet mod produktion af mink permanent.Natur uden plastik, pesticider og farlig kemiPlastik har mange gode egenskaber. Men det bør ikke bruges som engangsprodukt i fx kopper og bæreposer, fordi det i alt for høj grad ender i naturen, hvor det skaber store problemer. I miljøet deles plast igen og igen til mindre stykker, og mikroplast findes nu i hele fødekæden. SF arbejder for, at der etableres flere genbrugssystemer til to go-kopper og anden take away-emballage, som man fx har det i Århus. Samtidig vil vi gerne i samarbejde med fagpersonalet mindske brugen af engangsprodukter på fx sygehusene.Skadelig kemi i vores produkter og omgivelser er potentielt tikkende bomber for vores helbred og evne til at få børn. Som forbrugere skal vi trygt kunne bruge alle slags produkter, der sælges i butikkerne, uden frygt for alvorlige sundhedsrisici som kræft, allergi eller hormonforstyrrende effekter. Hvis der er begrundet mistanke om, at et stof har alvorlig skadevirkning, skal det forbydes.  Det sker på EU-plan, og Danmark skal derfor spille en meget aktiv rolle her. SF holder skarpt øje med EU’s kemikalielovgivning REACH, der længe har skullet genforhandles. Regelforenklinger kan være en god idé, men det må under ingen omstændigheder ske på bekostning af forbrugernes sikkerhed.Der hvor der findes bedre alternativer til de farlige stoffer og produkter, skal det være helt tydeligt.  Derfor vil vi fremme miljømærkning og offentlig grøn indkøbspolitik, også når det gælder fravalg af farlige stoffer. Så snart der findes alternativer på markedet, skal vi presse på for helt at forbyde de farlige stoffer. Danmark har stærke forskningsmiljøer inden for hormonforstyrrende stoffer. Forskningen skal styrkes og have sikkerhed for bevillinger over mange år, så de kan planlægge fremtiden og ikke trues af lukning.SF arbejder målrettet på at fjerne de store jordforureninger og giftdepoter, som – flere årtier efter de opstod – stadig giver problemer for lokalbefolkningen og forurener vandmiljøet. Giftdepoter som Høfde 42 på Harboøre Tange og den omfattende forurening fra Grindstedværket skal fjernes så hurtigt, som det er teknisk muligt.Indsatsen mod generationsforureningerne er vigtig, og SF kæmper side om side med de lokale. Med finansloven for 2021 fik SF skudt arbejdet i gang. Men desværre går det meget langsomt. SF vil have en konkret plan for de næste skridt. Finansieringen skal sikres ved, at der afsættes 3,5 mia. kr. over de næste 10 år.Levende hav og bæredygtigt fiskeriFiskebestandene og livet i havet er trængte af overfiskeri, brug af destruktive fiskeredskaber og næringsstofforurening fra landbruget. Det er derfor bydende nødvendigt at sikre et bæredygtigt fiskeri og reducere landbrugets forurening af vandmiljøet. Derudover er SF imod, at fiskeriet monopoliseres hos få velhavende kvotekonger, der presser de små fiskere.Landbrugets næringsstofforurening fra store mængder af gylle og kunstgødning er en af de væsentligste årsager til, at vi ikke har samme liv i vores fjorde, søer og vandløb, som der var engang. Med grøn trepart fik SF taget første skridt mod et bedre havmiljø, men arbejdet er langt fra færdigt. Nu gælder det kvælstofhammerne, som er den regulering, der skal sørge for, at landmændene rent faktisk lever op til kravene i grøn trepart. SF går ind for en stram regulering med kvælstofkvoter, der begrænser landmandens udledning.Fiskeopdræt i havbrug skaber massiv havforurening, da det kræver store mængder af medicin og kemikalier. Vi arbejder for et forbud mod opdræt af fisk i de indre danske farvande og ønsker kun en produktion af fisk på landbaserede anlæg med recirkulation og rensning af vandet. Her er medicinforbruget minimalt, og næringsstofferne kan opsamles og genbruges i fødevareproduktionen. Og så er der arbejdspladser i både opdræt og teknologiudvikling.SF støtter det skånsomme fiskeri og ønsker et forbud mod brug af bundslæbende redskaber i alle beskyttede naturområder. ’Oppløjning’ af havbunden frigiver ’gemte’ næringsstoffer og miljøfarlige stoffer sammen med klimagasser. Fiskeriet skal være bæredygtigt, så vi kan få genskabt fiskebestandene. Det vil også have en positiv effekt på forureningssituationen i mange farvande, hvor det økologiske system er ødelagt af forurening.Måske er du også interesseret i vores klimapolitik? Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Religion og tro - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/religion-og-tro

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
RELIGION OG TRO
VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er fire konkrete ting, vi kæmper for:Undtagelsen fra ligebehandlingsloven når det gælder ansættelsen af præster skal fjernes.Administrative handlinger som fødselsattester, navneændringer osv. skal fremover varetages af kommunen.Præster, der ikke vier to af samme køn, skal henvise til kollegaer, der gør.Alle anerkendte og godkendte trossamfund skal sidestilles med folkekirken.Retten til at tro – eller ikke at troSF ønsker et samfund, der på den ene side accepterer og respekterer religiøs forskellighed, og hvor religiøse regler på den anden side aldrig står over demokratiske beslutninger og menneskers individuelle rettigheder. Det enkelte menneskes ukrænkelighed står over religiøse hensyn og idéer, som eventuelt måtte udtrykkes og praktiseres af forskellige trossamfund.SF mener desuden, at en del administrative handlinger, der i dag varetages af Folkekirken, fremover skal varetages af kommunen. Det gælder eksempelvis fødselsattester, navneændringer osv. Det giver ikke mening, at det skal være en folkekirkelig opgave i et samfund, hvor mange mennesker ikke er medlemmer af folkekirken.FolkekirkenFolkekirken er en vigtig institution i det danske samfund. Inden for rammen af den nuværende grundlov, mener SF, at folkekirken skal have større selvstændighed og at der skal skelnes klarere mellem hvad der er kirke og hvad der er stat. Folketinget bør kun lægge helt overordnede rammer for folkekirken i lovgivningen, mens folkekirken gennem demokratisk valgte organer skal styre sine interne forhold.SF støtter forslaget fra ”Udvalget om, en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken” (betænkning 1544 fra 2014), som rummer demokratisering, decentralisering og gennemsigtighed. Her foreslås blandt andetStatens tilskud til folkekirken omlægges fra finansiering af præsteløn til et bloktilskud, der udbetales til folkekirkens fællesfond, til bevaring af kulturarv, kirkebygninger mv.Der oprettes et demokratisk baseret folkekirkeligt organ, Folkekirkens Fællesudvalg, som får kompetence vedr. landskirkeskatten, fællesfonden og del i kompetencen vedr. indre anliggender.Bispekollegiet lovfæstes.SF mener, at der skal sættes ind for at skabe et bedre arbejdsmiljø i folkekirken, og det skal ske i samspil med menighedsrådene og de faglige organisationer. Menighedsrådene skal have bedre mulighed for at ansætte professionelle personaleledere enkeltvis eller i fællesskab, og man bør se på om personalesager kan afsluttes hurtigere. Endelig bør vi se på mulighederne for at gribe ind over for menighedsrådsmedlemmer, som ikke lever op til det ansvar de har påtaget sig. Menighedsrådene er helt centrale ift. folkekirkens folkelige og demokratiske forankring. SF støtter ikke tanken om at fjerne opgaver og kompetence fra menighedsrådene, men vil hellere sætte fokus på, hvordan menighedsrådene kan støtte i at løfte deres opgaver.SF mener, at folkekirken skal være bedre til at inkludere mennesker med anden sproglig eller kulturel baggrund end dansk. Det kan f.eks. ske ved at åbne for at man samtidig kan være medlem af folkekirken og sit hjemlands kirke samtidig.SF mener, at folkekirken skal være rummelig – der skal være højt til loftet og langt til døren. SF var i sin tid bannerfører for først registreret partnerskab og siden vielser af par af samme køn, og langt de fleste præster vier gerne par af samme køn. Vi vil gerne være med til at flytte holdninger, således at færre og færre præster har problemer med vielser af par af samme køn, men vi ønsker ikke at presset mindretallet ud af folkekirken. Det er vigtigt, at alle der opsøger kirker får en værdig og respektfuld behandling, og at præster som ikke vier par af samme køn venligt henviser til kolleger.SF mener, at undtagelsen fra ligebehandlingsloven, når det gælder ansættelse af præster, skal fjernes. Kvindelige præster er heldigvis nu så bredt accepteret i folkekirken, at der ikke er brug for den bestemmelse. Vi vil også gerne arbejde for at flytte holdninger i de andre trossamfund, så kvindelige forkyndere også bliver accepteret der.Andre trossamfundSF arbejder her og nu for, at alle anerkendte og godkendte trossamfund sidestilles med folkekirken, så der stilles samme krav til rettigheder og pligter til alle – f.eks. statslig opkrævning af medlemsbidrag mod til gengæld krav om offentlige regnskaber og budgetter.Måske er du også interesseret i at læse vores politik om kultur, sport og medier?Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Retspolitik, data og sikkerhed - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/retspolitik-og-sikkerhed

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
RETSPOLITIK OG SIKKERHED
VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er nogle af de konkrete ting, vi kæmper for:En ambitiøs indsats mod partnerdrab og partnervold – SF ønsker en partnerdrabskommissionEt nationalt kompromis om en ny offentlighedslov, åbenhed og god regeringsførelseForbedring af alle offentligt ansattes ytringsfrihedHjælp og behandling fremfor straf til stofbrugereEn lov om digital børnebeskyttelse og bedre regulering af digitale platformeEt paradigmeskifte i bandeindsatsen med langt større fokus på forebyggelseVoldsofre på tværs af køn skal have ret til 10 timers gratis psykologhjælp.Politiet skal bruge mindre tid på kontrolskemaer og måltal og mere tid i nærheden af borgerneRetspolitik: Forebyggelse, retssikkerhed og færre ofreUnder de blå regeringer har vi været vidne til en bekymrende tendens – troen på, at alle kriminalitetsproblemer kan løses ved at indføre strengere straffe.SF arbejder derimod for en afbalanceret retspolitik med færre ofre. Hvor fokus på forebyggelse, resocialisering og retssikkerhed går hånd i hånd med en målrettet indsats overfor bandekriminalitet og udspekuleret økonomisk kriminalitet.Netop forebyggelsen er systematisk blevet svigtet under borgerlige regeringer, der har manglet en erkendelse af, at en stærk social indsats er afgørende i kriminalitetsbekæmpelse.Hvis Danmark skal forblive et af de tryggeste samfund i verden, kræver det, at vi værner om vores stærke tradition for forebyggelse, resocialisering og respekt for internationale konventioner. Vi skal også være klar til sætte hårdt ind mod bandevold og utryghedsskabende adfærd, som stadig er et stort problem i nogle områder af Danmark. Vores fællesskab skal ikke tolerere anti-social adfærd.Vi er imod at straffe børn og unge under den kriminelle lavalder. Børn skal hjælpes – ikke straffes.Vi ønsker at sætte tidligt og målrettet ind, så færre ender i en kriminel løbebane. Exit-programmer og udslusningsmodeller skal medvirke til, at udsatte unge har stærke alternativer til en tilværelse med kriminalitet, ligesom vi skal styrke både forebyggelse og efterforskning af bandekriminalitet og økonomisk kriminalitet. Ofte er disse kriminalitetsformer tæt forbundne, og her er stadig meget at gøre.Fordi SF vedvarende arbejder for en retspolitik, der tager ofrenes parti, har vi blandt andet fået gennemført lovgivning, der beskytter ofre for identitetstyveri, grooming, stalking, partnervold, terror og meget mere.SF mener, at politiet skal prioritere traditionelt politiarbejde i nærhed med borgerne, hvor den lokale kontakt og det lokale kendskab prioriteres. Samtidig skal politiet være meget bedre til at efterforske og opklare sager om vold i nære relationer.DATA OG OVERVÅGNINGDet kæmper vi for:Datatilsynet skal være uafhængigt og høre under Folketinget.Virksomheder skal ikke bare kunne sælge information om vores helbred på internettet.Borgerne skal kunne kontrollere hvilke oplysninger det offentlige har om dem.Teknologi er ikke ondt eller godt, det er et redskab. Men retten til privatliv bør være en menneskeret. Derfor arbejder SF for at sikre, at teknologien bliver vores tjener, ikke vores herre.Der er brug for datadisciplin fremfor datagrådighed. Virksomheder skal ikke bare kunne sælge information om vores helbred og vores vaner på internettet. Og staten skal ikke masseovervåge borgerne sagesløst. Vi skal derfor både regulere internetgiganterne og holde hånd i hanke med offentlige myndigheders beføjelser.Vi mener, at det skal være lettere at være borger i Danmark, uanset om man ejer en smartphone eller ej. Borgerne bør lettere kunne fravælge elementer af digitaliseringen fra eller til, ligesom personlig vejledning bør være bedre tilgængeligt.SF mener, at Datatilsynet skal være uafhængigt. Datatilsynet hører i dag under Justitsministeriet og dermed under den regering, tilsynet skal føre tilsyn med. SF har foreslået, at Datatilsynet bør være en instans under Folketinget ligesom Folketingets Ombudsmand. Vi mener desuden, at Dataetisk Råd bør høres ved alle lovforslag, der vedrører databehandling. Ligeledes bør alle lovforslag, der har konsekvenser for behandlingen af borgernes data indeholde en oversigt over konsekvenserne på samme måde, som de indeholder et afsnit over økonomiske konsekvenser mv.SF mener desuden, at borgerne skal kunne kontrollere, hvilke oplysninger det offentlige har om dem, og at der skal være klarere og strammere regler for, hvordan myndighederne må overvåge og kontrollere borgerne fysisk og elektronisk.Når du har læst om vores retspolitik, er du måske også interesseret i vores politik om velfærd, økonomi og skat?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Skole, uddannelse og forskning - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/skole-uddannelse-forskning

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SKOLE, UDDANNELSE OG FORSKNING
VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er ni konkrete ting, vi kæmper for:Skoledagene skal være kortereMax 24 elever per klasseFlere timer med to uddannede voksneKarakterfrie klasser og mere tid til feedbackStyrke FGU’en med flere ressourcerLade de praktiske og kreative fag fylde mere i folkeskolenSkoletrætte unge skal have mulighed for at komme i mesterlæreordningerEt uddannelsessystem der udligner ulighederGenindfør det ekstra SU årSlut med lange dage i skole og megaklasserFolkeskolen skal både danne og uddanne, samtidig med at alle børn trives. Og så er det i børnenes skole, at den demokratiske grundstamme skal sikres og udvikles.En af folkeskolens vigtigste kvaliteter er, at den kan give alle elever de bedste muligheder for at lære uanset familiens sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige baggrund. Det skal vi både sikre og styrke.Vi har en fantastisk folkeskole i Danmark, men i en årrække har den været alt for centralt styret med stive rammer, tests og læringsmål. På trods af flere timer i dansk og matematik er børnene ikke blevet dygtigere, og flere børn mistrives. Væk fra de stive rammer, tests og læringsmål. Mere fokus på formålet med skole: at give børn en grundlæggende dannelse, reflektere kritisk og få kundskaber og færdigheder. Børn skal blive til nogen fremfor til noget.Det kræver, at vi sætter folkeskolen fri, så lærere, pædagoger, elever, ledere og forældre lokalt kan skabe den skoledag, der er bedst for børnene. Vi kan se, at friheden virker i fx Holbæk, der er en del af frikommuneforsøget: børnene, de ansatte og forældrene er gladere. Det skal vi udbrede, men forandringer kan ikke ske, så længe der eksisterer et folkeskoleforlig, hvor enkelte partier kan blokere for at give friheden tilbage til skolerne. Derfor har SF opsagt folkeskoleforliget, så skolerne efter valget kan få mere frihed.Mere frihed vil også betyde, at folkeskolen kan blive drejet i en mindre boglig retning og give mere plads til de børn, der har svært ved at sidde stille, eller som ikke er bogligt stærke. Der skal være mere tid til de praktiske fag og flere unge skal have mulighed for at komme i mesterlæreordninger. Alle børn har godt af en skole for både hånden og ånden.SF vil have klassestørrelsen ned på højst 24 elever, og skoledagen skal være kortere. Ressourcerne bliver brugt forkert i dag – på meget lange dage i skolen i klasser med alt for mange børn og med lærere, der har dårlig tid til forberedelse. SF vil bruge ressourcerne klogere ved at fokusere på det, der giver kvalitet – en kortere skoledag med færre børn i klasserne og med ressourcer til det, vi ved virker fx flere timer med to uddannede voksne.Giv unge ro påAlt for mange unge oplever en stresset hverdag. De har ikke bare naturligt travlt, men har svært ved at tackle de stigende forventninger fra sig selv eller andre om en perfekt præstation hver gang. Der er brug for at give de unge mere ro på.Vi vil lægge en dæmper på konkurrencekulturen og give mere tid til kreativitet, fordybelse og til at fejle. Skoledagen skal gøre eleverne klogere og dygtigere, ikke bare gøre dem klar til den næste test eller eksamen. Derfor vil SF have karakterfrie klasser og mere tid til feedback.De unge skal have tid til at udvikle sig. De skal have mulighed for både at vælge og vælge om, og der skal også være plads til et sabbatår eller to efter gymnasiet og inden uddannelsen, hvis det er det, de har lyst til.Det er ikke karakterer og eksamener, der skaber dygtige studerende. Det er gode uddannelser og undervisere med tid til den enkelte elev. Derfor er det også vigtigt, at vi har fået stoppet den borgerlige regerings besparelser på uddannelse, og nu igen investerer i vores uddannelser.Styrk forberedende grunduddannelseDen forberedende grunduddannelse, FGU, er et vigtigt uddannelsestilbud til de unge, der ikke evner eller magter at gå den lige vej igennem uddannelsessystemet. FGU startede op i august 2019 og er kommet godt i gang med at hjælpe alle de unge, der har brug for tilbuddet. Al opstart er svær og det har krævet et stort arbejde på skolerne at skabe en ny pædagogisk praksis og tage hånd om de unge med meget forskellige behov. SF mener, at der er brug for at styrke uddannelsen. Der er brug for investeringer i uddannelsen: Mere tid til forberedelse for lærerne, ordentlige lokaler og støtte til de unge.FGU’en skal sikre, at vi ikke længere mister nogen unge af syne. At der er en plan for alle unge. FGU’en skal være det fleksible uddannelsestilbud, som hele tiden kan rumme de unge, der har brug for at blive løftet. Derfor er uddannelsen så hammer vigtig, og derfor mener vi i SF, at det er helt afgørende, at vi styrker FGU’en med de rette rammer og ressourcer.Flere faglærte kræver gode uddannelserDanmark kommer i nær fremtid til at mangle faglærte. Samtidig spiller faglært arbejdskraft en nøglerolle i arbejdet med den grønne omstilling.SF foreslår at gøre eleverne i folkeskolen mere nysgerrige på erhvervsuddannelserne ved at lade de praktiske og kreative fag fylde mere, når man er i skole. Samtidig skal der være mere samarbejde mellem folkeskoler og erhvervsskoler. Og skoletrætte unge skal have mulighed for at komme i ”mesterlæreordninger”. I dag er det ikke alle unge i 8.-9. klasse, som kommer i erhvervspraktik. SF foreslår, at alle unge skal have gode muligheder for at komme i erhvervspraktik.Erhvervsuddannelserne skal styrkes, og der skal investeres i dem. Flere unge skal vælge en erhvervsuddannelse, og det skal være et attraktivt valg. Undervisningen og tilbuddene på erhvervsuddannelserne skal være af høj kvalitet, ligesom der skal sikres praktikpladser. Samtidig skal vi sikre, at flere gennemfører deres uddannelse, bl.a. vil vi have fokus på, at elever med behov kan få udvidet grundforløbet, bedre hjælp ved ordblindhed og et bedre socialt taxameter, til de skoler der har flest socialt udsatte elever.Med aftalen om Danmark kan mere I har vi været med til at aftale et lovkrav om at indføre et lovkrav i udbudsloven om brugen af lærlingeklausuler i alle relevante udbudte offentlige kontrakter, herunder evt. også relevante rammeaftaler.Uddannelserne skal styrkesGratis og god uddannelse giver unge mennesker mulighed for at blive dygtige indenfor deres interessefelt og indfri deres potentiale. Danmark bliver også et rigere land af at have kvalitetsuddannelser.Alle skal have ret til at blive uddannet. Derfor mener SF, at det er vigtigt, at alle uddannelser styrkes. Vi skal fortsat investere i både de forberedende uddannelser, ungdomsuddannelserne, erhvervsuddannelserne, de videregående uddannelser og efteruddannelse. For selvom det koster en bondegård at investere i uddannelse, så koster det et kongerige at spare på uddannelse.SF ønsker desuden, at vi kommer væk fra karakterræset og nulfejlskulturen, som er med til at øge mistrivslen og stressniveauet hos studerende. Der skal i højere grad kommer fokus på feedback fra underviserne på uddannelserne og antallet af undervisningstimer forhøjes for at fremme kvaliteten i uddannelserne.Uddannelse skal være for alle Uddannelse skal være tilgængelig for alle – uanset økonomi og baggrund. Derfor kæmper SF for et fleksibelt SU-system, hvor den studerende har tid og råd til netop at være studerende, og et uddannelsessystem, der favner bredt og udligner uligheder.Mange studerende lever med et handicap og har derfor brug for ekstra hjælpemidler og støttemuligheder for at gennemføre deres uddannelse. SF har været med til at styrke vejledningsmulighederne for uddannelsessøgende med funktionsnedsættelser og styrket Studenterrådgivningen, så det bliver muligt at videreudvikle inkluderende læringsmiljøer.Desværre er ventetiden på SPS – specialpædagogisk støtte – eksploderet, og alt for mange studerende oplever lige nu at måtte vente i evigheder på den hjælp, de har brug for. Vi skal ikke have et samfund, hvor man falder ud af studiet på grund af ventetiden på retmæssig hjælp. Derfor kæmper SF for en større revidering af SPS, og vi mener, at langt flere af hjælpemidlerne skal komme fra interne leverandører, så vi sikrer lavere ventetid og løbende, forbedrende produktudvikling.Derudover er vi i SF meget uenige i regeringens beslutning om at fjerne det ekstra SU-år. Unge mennesker skal have mulighed for at vælge nyt studie, hvis det første ikke er det rigtige, og ingen skal være fanget på den forkerte uddannelse på grund af økonomiske bekymringer. Derfor kæmper vi i SF for at genindføre det ekstra SU-år, så studerende igen får friheden til at fokusere på deres studier og prøve sig frem.SF har desuden fået afskaffet uddannelsesloftet.ForskningHvis Danmark fortsat skal være et videnssamfund, kræver det et stærkt og frit forskningsmiljø. Vi ønsker især, at der forskes i klima og miljø, som er afgørende for den grønne omstilling, og i velfærd, hvor der i dag er begrænset investering til forskning. Derudover er der i en tid som nu med stigende uro, oprustning og konflikt brug for at investere i fredsforskning og fredsdiplomati.I Danmark har vi en målsætning om, at 1 procent af BNP skal bruges på forskning. SF mener, man skal se på, hvordan målsætningen gøres op, så vi sikrer, at der reelt afsættes en procent. Vi mener ikke, at EU-midler skal tælle med i procenten, ligesom at forskningsreserven ikke skal blive mindre af, at man afsætter midler på andre ressortområder. Den ene procent skal således ikke været et loft, men en minimumsbund.SF mener desuden, at vi skal værne om forskningsfriheden, og er dedikeret til at fremme principperne bag fri forskning for at styrke Danmarks forskningsmiljø. Der skal selvfølgelig være plads til grundforskning, men også til skæve idéer. Vi støtter kampagnen ”Sæt forskningen fri” og forslaget om en kommission, der skal undersøge vilkårene for forskningsfrihed i Danmark og se på behovet for en revision af universitetsloven.Jeg synes det er vigtigt, at studerende får bedre vilkår og ikke stresses igennem uddannelsessystemet. SF er et parti, der ikke bare snakker om et bedre samfund men rent faktisk går ind og tager ansvar for at skabe forandring. Derfor er jeg medlem.EmmaSF AarhusEr du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Sundhed og psykiatri - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/sundhed

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
STYRK SUNDHEDSVÆSNET OG PSYKIATRIENDet danske sundhedsvæsen er under pres. Der mangler hænder, og ventelisterne er lange. Psykiatrien er i knæ, mennesker gribes ikke i tide – heller ikke de børn og unge, der har ondt i livet.SF vil styrke sundhedsvæsnet og psykiatrien. Konkret kæmper vi for:Ret til hurtig hjælp fra PPR til børn og unge under 18.Opgør med den udbredte brug af tvang i psykiatrien.Bedre vagtplanlægning og opgør med minuttyranniet.Lad dem, der er tættest på patienterne, tage flere af de faglige beslutninger.Fjern brugerbetaling på lægehenvist psykologhjælp, fysioterapi og de kommunale midlertidige rehabiliteringspladser for ældre og kronikere.Slut med at styrke de private tilbud på bekostning af det offentlige sundhedsvæsen.Regionerne skal kunne oprette offentlige licensklinikker eller selv kunne drive permanente lægeklinikker i lægedækningstruede områder.Flere diagnostiske centre på flere sygehuse, så borgerne hurtigt kan blive udredt og komme i behandlingsforløb.Arbejdstilsynet skal have mulighed for at erklære et område er underfinansieret, når der gives advarsler om dårligt arbejdsmiljø – f.eks. på fødeafdelingerne.Måske vil du læse mere om SF’s holdning til ligeløn og et opgør med tjenestemandsreformen?LIGE ADGANG TIL SUNDHEDSundhedsvæsenet skal være for alle. Derfor skal vi have et sundhedsvæsen, der kan blive bedre til at kompensere for den ulighed i sundhed, man oplever i Danmark – for den er stor. Ex lever indbyggerne i Gentofte Kommune fire og et halvt år længere end københavnerne og i Lolland Kommune lever man i gennemsnit et år kortere. Der skal derfor være fri og lige adgang til sundhedsydelser af højeste kvalitet – uanset indkomst og uddannelse. Udsatte borgere, som er i kontakt med sundhedsvæsenet, skal have en håndholdt indsats, så de ikke ryger ned imellem to stole mellem de forskellige behandlingstilbud (de har ofte flere diagnoser) eller i overgangen fra sygehus og til kommune.
Derudover skal det være slut med at styrke de private tilbud på bekostning af det offentlige sundhedsvæsen. Det nytter ikke vi har et sundhedsvæsen, hvor borgere med en sundhedsforsikring får en hurtigere og bedre behandling end andre borgere.Men vi skal også have has på den geografiske ulighed i sundhed. I dag er der stor mangel på praktiserende læger i yderområder og udsatte boligområder. Derfor vil vi bl.a. aflaste de praktiserende læger fra en række opgaver. Det kan ske ved at sikre bedre sundhedspleje, lokale sundhedshuse eller nærhospitaler, socialsygeplejersker og gratis psykologhjælp. Man bør også lade regionerne oprette offentlige licensklinikker, hvor en almen mediciner lejer en lægeklinik af regionen, hvis denne ikke vil købe sig ind i en eksisterende klinik; og hvis det ikke er mulighed lade regionen drive permanente lægeklinikker – især i lægedækningstruede områderVi skal sikre at ældre og medicinske patienter og kronikere får ordentlig udredning og diagnosticering straks ved indlæggelsen. SF arbejder derfor også for, at der opbygges diagnostiske centre på flere sygehuse med hurtige og effektive udrednings- og behandlingsforløb.Der skal sikres sammenhæng i behandling, genoptræning og rehabilitering gennem kommunale forløbskoordinatorer og styrkelsen af det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Udsatte borgere skal som nævnt have en håndholdt og særlig indsats, da de ofte har flere diagnoser og dermed glemmes i det specialiserede sundhedsvæsen eller ryger ned imellem to stole i overgangen til de kommunale tilbud og almen praksis. Borgere med kroniske sygdomme som diabetes, KOL, knogleskørhed, demens, parkinson og sklerose skal sammen med pårørende tilbydes patientundervisning, så de bedre kan forstå og håndtere deres sygdomme; og hvis de har mod på det, skal de have tilbud om hjemmebehandling og mulighed for kontakt til en stamafdeling. I dag har man faktisk teknologien til bl.a. hjemmedialyse, monitorering af KOL-patienter mm.I dag er sundhedsvæsenet præget af travlhed og dårligt arbejdsmiljø. Derfor vælger alt for mange SOSU-medhjælpere eller -assistenter, sygeplejersker og jordemødre at forlade faget efter alt for få år eller søge beskæftigelse i den private sektor. Derfor skal arbejdsvilkårene i sundhedsvæsenet forbedres for alle ved at gøre op med minuttyranni, sikre bedre vagtplanlægning og så overlade flere faglige beslutninger til dem der er tættest på patienterne og ved at organisere mere arbejde i små teams med mange fagligheder.SUNDHED BEGYNDER MED FOREBYGGELSEGode livsvilkår for alle borgere er det vigtigste forebyggelsestiltag og vejen til mindre ulighed i sundhed. Derfor nytter det ikke noget at have for megen fokus på de såkaldte KRAM-faktorer (mindre rygning, druk og mere motion). Det kan virke stigmatiserende for især udsatte borgere, og det får ikke flere til at holde op med ex. at ryge. Gode opvækstvilkår, boligforhold, minimumsnormeringer, gode folkeskoler og sundt arbejdsmiljø er alt andet lige de mest definerende årsager til et sundt liv. Men ikke desto mindre bør vi sikre ret til et frivilligt tilbud om motion i arbejdstiden for borgere med hårdt fysisk arbejde, tilbyde tobaksafvænning og ordentlig misbrugsbehandling i kommunerne mm.Vi tror på, at vi kan gøre en stor forskel for sundheden ved at forebygge langt mere. Flere sundhedsplejerskebesøg til småbørn, mere sundhedspleje til udsatte familier, tidlig og opsøgende indsats over for udsatte borgere i særligt belastede boligområder og jordemoderbesøg til gravide på arbejdspladserne. Folkeskolen skal støttes i at leve op til sundhedsstyrelsens anbefalinger om 60 minutters fysisk aktivitet til børn og unge hver dag. Børn bør altid tilbydes et sundt måltid mad i daginstitutioner og skoler. Børn og unge skal have bedre adgang til foreningsidrætten gennem fripas til familier med lav indkomst.Afskaf brugerbetaling på sundhedBrugerbetaling i sundhedsvæsener øger ulighed og rammer især de grupper, der har det største behov for sundhedsydelser. Kvaliteten af behandlingen, når man bliver syg, skal ikke være bestemt af størrelsen på ens pengepung, og finansieringen skal foregå via skatten. Med finanslovsaftalen for 2022 fik man indført gratis tandpleje for unge mellem 18 og 21, hvilket var et godt skridt på vejen. Men vi skal også have fjernet brugerbetaling på sundhedsydelser som lægehenvist psykologhjælp, fysioterapi og de kommunale midlertidige rehabiliteringspladser for ældre og kronikere.Tryghed før, under og efter fødselFødselsafdelingerne er under pres i flere regioner. Mange gravide og fødende oplever nedskæringer af fødselsforberedelsen, fortravlede jord-mødre i fødselssituationen og (for)hurtig udskrivning også i forhold til førstegangsfødende. Det skaber unødig utryghed omkring fødslerne.  Alle børn skal have en god start på livet. Det var en stor sejr da vi ved finanslovsaftalen 2022 fik afsat 100 mio. kr. i 2022, 110 mio. kr. i 2023, 115 mio. kr. i 2024 og 150 mio. kr. i 2025 til at styrke nærvær og tryghed før, under og efter fødslenMen arbejdet er ikke færdigt endnu, for vilkårene er stadig urimelige på mange af landets fødeafdelinger. SF kæmper bl.a. for at ”kend din jordemoder”-ordningen udbredes til alle landets fødeklinikker, at arbejdstilsynet skal have mulighed for, at konkludere et område er underfinansieret når der gives advarsler om dårligt arbejdsmiljø, som det blev på Herlev sygehus og at få hjælpepersonalet tilbage på fødeafdelingerne.MENTAL SUNDHED og psykiatri  Antallet af danskere i mental mistrivsel og presset på det psykiatriske behandlingssystem er stigende. Derfor er vi også glad fore, at vi med psykiatriaftalen i september 2022 endelig fik taget hul på nogle af problemerne. Nu skal børn og unge i mistrivsel have et tilbud om behandling for lettere angst og depression. Ligeledes er der sat penge af til en forstærket indsats for borgere med svære psykiske lidelser med aftalen om en her-og-nu kapacitetspakke til den regionale psykiatri.Men vi er slet ikke i mål. SF ønsker stadig at give den behandlende psykiatri et løft og i den forbindelse gjort op med den udbredte brug af tvang i psykiatrien. Vi vil have borgerne og deres pårørende inddraget meget mere bl.a. via brug af åben dialog. Der skal være flere tilbud om medicinfri behandling og terapi i den behandlende psykiatri.Endelig skal der være en socialpsykiatri med fokus på recovery, der kan tage ordentlig hånd om borgerne straks efter udskrivning. Selv om man kan blive rask. Så kan behandling af en psykiatrisk diagnose nemlig ofte vare længe eller være livslang. I kommunerne skal der være tilbud om rehabilitering, ordentlig bo-støtte, mulighed for uddannelse eller job og fritidstilbud mm.Som samfund bliver vi også nødt til at tænke over, hvordan vi kan komme mistrivslen til livs og tænke mere i forebyggelse og mindre indgribende tilbud lokalt så færre ender i psykiatrien. Derfor er der som nævnt brug for mere ro på og generelt bedre tilbud til børn og unge.SF’s ”ro på reform” med fokus på bedre-og mere sundhedspleje til nye familier, minimumsnormeringer på daginstitutionsområdet, færre elever i klasserne, kortere skoledage, to voksne i undervisningen er vigtige skridt på vejen. Derudover har vi også lagt vægt på, at inklusion af elever med fysiske-eller psykiske handicap ikke må være en spare-øvelse, som presser udsatte børn og deres familie.Udgangspunktet skal altid være, at børn og unge, der mistrives, skal have det rette tilbud og den rette støtte i rette tid. SF foreslår bedre og hurtigere tilbud til børn og unge, der er kommet ind i en negativ udvikling med alvorlig mistrivsel, skolevægring mm. Derfor har vi også arbejdet for, at der børe være ret til hurtig hjælp fra PPR (pædagogisk, psykologisk rådgivning) i kommunerne for børn og unge under 18 år, så man kan blive udredt for evt. diagnoser uden lange ventetider. Lige så vigtigt, bør PPR i alle kommuner kunne tilbyde både individuel hjælp og gruppeforløb til håndtering af lettere angst-og depressionstilfælde. Vi foreslår også at der bliver gode kommunale tilbud – gerne i samarbejde med civilsamfundet – til voksne, som kommer i sorg, krise eller får lettere angstsymptomer.Med vedtagelsen af finansloven for 2022 fik vi sikret tilbud om gratis psykologhjælp til unge mellem 18 og 24 år – det tilbud bør på sigt udvides til alle. Men her og nu står vi med den udfordring, at der er lange ventetider til psykologhjælp for unge. Derfor skal ordningen formentlig tilføres flere midler, samtidig med at der også oprettes flere ydernumre til praktiserende psykologer i nogle af regionerne. På den måde kan man få nedbragt ventetiden.MisbrugsbehandlingBag en voksen med et misbrug gemmer sig ofte et eller flere børn, der har brug for særlig støtte. Alle kommuner og regioner skal derfor have et tilbud til misbrugere og deres familier og adgang til døgnbehandling for alkohol- og stofmisbrugere. Samfundet skal altid være klar til at gribe folk, der er kommet i ubalance.Borgere, der både slås med et misbrugsproblem og en psykiatrisk diagnose, dobbeltdiagnostiserede, falder desværre mellem stole. Derfor skal der oprettes tilbud i regionerne med alvorlige diagnoser.Måske vil du læse mere om SF’s holdning til ulighed og fattigdom?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Transport - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/transport

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
TRANSPORTPOLITIKVI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er fem konkrete ting, vi kæmper for:Timemodellen skal sikre sammenhæng på tværs af landet og rejsetider på 1 time i tog mellem hver af de store byer: København, Odense, Aarhus, Aalborg, Esbjerg og Herning.Vi skal bygge flere støjskærme, sænke hastigheden i myldretiden og udbygge den kollektive trafik.Vi ønsker at skabe miljøzoner i de største byer.Bedre vilkår for elbilerne – hurtigt stop for nysalg af fossilbilerDerfor foreslår SF at indføre roadpricing, så der tages hensyn til luft- og støjforureningen i de største byer.BEDRE OG BILLIGERE OFFENTLIG TRANSPORTDen offentlige transport er afgørende for, at vi kan gøre en forskel for miljøet og samtidig håndtere problemerne med trængsel på vejene.SF arbejder for bedre, hurtigere og mere rettidige tog og busser – og at de skal være elektriske. Timemodellen skal sikre sammenhæng på tværs af landet og rejsetider på 1 time i tog mellem hver af de store byer: København, Odense, Aarhus, Aalborg, Esbjerg og Herning. Andre byer skal have gode og hurtige tilslutninger til hovedstrækningerne. Og så skal der investeres i flere effektive og miljøvenlige letbaner, blandt andet mellem Gladsaxe og Nørrebro Station i København og flere etaper i blandt andet Aarhus og Odense.SF siger nej til en kattegat-forbindelseEn Kattegatforbindelse vil belaste vores klima og natur. Selve anlægsfasen vil betyde at 3,0 mio. tons Co2 udledes. En eventuel forbindelse vil skære direkte igennem vores smukke og unikke naturområder på Røsnæs samt i Østjylland – og ikke mindst på Samsø. De smukke landskaber vil i al fremtid blive forandret og de lyksalige oaser, som så mange nyder, vil kun være noget vores børn fremover kun kan læse om i historiebøgerne.Under vandet risikerer vi at forstyrre blandt andet marsvin og sæler, der lever fredeligt i Kattegat. Vi skal have mere – ikke mindre natur. Derfor går SF også til valg med et krav om at lave en naturens lov, hvor vi vil have bindende mål for, hvordan vi skaber mere vild natur og biodiversitet.Der er så meget der skal passes på. Det er derfor SF siger nej tak til en forbindelse over Kattegat. Til kamp mod Støj- og LUFTforurening SF ønsker et opgør med den stigende trafikstøj, som flere studier peger på er dybt sundhedsskadelig. Støjen giver stress og kan, hvis man er udsat over længere tid, øge risikoen for at få demens og andre livsfarlige sygdomme. Flere og flere områder i Danmark oplever at de eksisterende støjgrænser konstant overstiges.Det kan ikke være rigtigt! Heldigvis er det muligt at gøre noget ved det. SF ønsker bl.a. at bygge flere støjskærme, sænke hastigheden i myldretiden og udbygge den kollektive trafik. Bl.a. letbaner i byerne, kan være med til at nedbringe den støjepedemi, der de seneste år har bredt sig over landet.Samtidig skal vi også den sundhedsskadelige luftforurening til livs. I alt for mange af vores byer fylder forbrændingen af fossile brændstoffer luften med sundhedsskadelige partikler, der kan være livsfarlige for store grupper i samfundet. SF ønsker at skabe miljøzoner i de største byer, så alle borgere kan trække vejret, uden at sætte helbredet på spil.SKIFT FOSSILBILERNE UD MED GRØNNE ELBILERDer er brug for en markant omlægning af bilparken. Det helt store problem er diesel og benzinbiler, som er store klimasyndere.  Elbiler skal være markant billigere, så elbilerne bliver både det klimavenlige og det billigste valg. Hvis det skal lykkes, skal afgifterne på elbiler ned med det samme. Det er tvingende nødvendigt, hvis vi skal have udfaset benzin og dieselbiler, som i dag er den helt store klimasynder i trafikken.I årevis er der kommet flere og flere biler på vejene. Mere trængsel og mere forurening. Vi har brug for at bremse væksten i bilismen. Derfor foreslår SF at indføre roadpricing, så der tages hensyn til luft- og støjforureningen i de største byer.Roadpricing vil sikre mindre trængsel på vejene og være til gavn for klimaet. Men det skal også være med at til at lukke det hul i statskassen, som forventes at opstå, når der kommer mange flere elbiler med lavere afgifter på vejene.Den teknologiske udvikling gør det nemt at indføre roadpricing uden daglige gener – via en chip i den enkelte bil. Prisen skal tage højde for, hvor bilen kører og trængslen på vejene, men også bilens brændstofstype og effektivitet. Det vil altså ikke være nødvendigt med et utal af betalingsanlæg for at indføre et system, der kan være effektivt og brugervenligt.FLERE CYKLER FOR BEDRE SUNDHED OG RENERE MILJØSF arbejder for at fremme cyklen som transport overalt i Danmark. Når vi lader bilen stå og tager cyklen, er det både sundt og forureningsfrit. Derfor skal det selvfølgelig også bakkes op politisk. SF har allerde været med til at sikre, at der afsættes statslige midler til cykelprojekter i hele landet, og vi arbejder kommunalt og regionalt for, at disse projekter føres ud i livet. Det kan eksempelvis være nye supercykelstier eller cykelbyer, som eksempelvis Odense har haft succes med.Måske er du også interesseret i at læse om vores energi- og klimapolitik?Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Udenrigspolitik og forsvar - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/udenrigspolitik-og-forsvar

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
UDENRIGSPOLITIK OG FORSVARVI KÆMPER FOR:At minimum 2/3 af Folketinget skal stemme for, hvis Danmark skal i krig.Massiv styrkelse af Danmarks cyber- og IT-sikkerhedFORSVAR FOR FRIHED OG FÆLLESSKABETVerden, Europa og Danmark er på baggrund af Putins invasion af Ukraine blevet et mere usikkert sted at leve. De ændrede geopolitiske forhold vil på kort såvel som på længere sigt gøre sig gældende og have enorme konsekvenser for alle danskere og europæere. Vi ser det allerede nu, hvor stigende energi- og fødevarepriser truer mange almindelige danskeres hverdag.SF ønsker en bred sikkerhedspolitisk indsats, der udover at forholde sig til de konkrete militære trusler, der griber ind inden katastroferne indtræffer. Bekæmpelsen af den globale ulighed og løsningen af klimakrisen er i den grad også sikkerhedspolitik. Og Danmark bør gå mere aktivistisk til værks for at bidrage til løsninger og afspænding af konflikter og årsager til migration.SF ønsker en sikkerhedspolitik, der afspejler det reelle trusselsbillede. Det militære trusselbillede har ændret sig markant de seneste år. Vi oplever flere og flere cyberangreb, orkestreret af fremmede magter. Angreb der kan lamme vores velfærdssamfund og dets kritiske funktioner. Den del af vores forsvar bør styrkes.Danmarks udenrigspolitik står altså lige nu midt i et historisk kursskifte, hvilket nødvendiggør en bred sikkerhedspolitisk analyse bag de vigtige beslutninger der skal tages – og ikke mindst udførslen af de beslutninger der med Det Nationale Kompromis allerede er taget.SF ønsker at sætte et stort præg på den sikkerhedspolitiske retning i Danmark. Både fordi det er nødvendigt at gøre det, men også fordi at der er brug for en venstreorienteret sikkerhedspolitisk stemme, når de øgede forsvarsudgifter skal prioriteres i et kommende forsvarsforlig.En massiv styrkelse af cyber- og IT-sikkerhed til beskyttelse af vores fælles infrastruktur såvel som militære kapaciteterEn styrkelse af Søværnet og dets tilstedeværelse/suverænitetshåndhævelse ved Grønland og ArktisEn styrkelse af Danmarks diplomati og udenrigstjenesteMarkant styrkelse af veteranindsatsen, der i mange år har været underprioriteret og underfinansieretForbedringer af vilkårene for Forsvarets personel, så rekruttering og fastholdelse af ansatte bliver lettereEt grønnere Forsvar, der også kan skabe nye, grønne arbejdspladser ved at søge energieffektive løsninger på Forsvarets arealer og køretøjer/fartøjerBelært af Danmarks krigsdeltagelse i det 21. århundrede, arbejder SF for at indføre et princip om minimum 2/3 flertal i Folketinget, når vi sender danske soldater i krig. STYRK RIGSFÆLLESSKABET OG KLIMAKAMPEN I ARKTISEthvert folk, der ønsker politisk selvstændighed for at kunne skabe rammerne om et nationalt fællesskab, har krav på det. SF har derfor støttet de skridt mod selvstændighed, som Grønland og Færøerne de seneste mange år har taget, og støtter landenes fortsatte vej mod selvstændighed.Så længe Rigsfællesskabet eksisterer, vil SF kæmpe for at styrke det. Vi vil sikre, at vi løser vores fælles udfordringer i fællesskab. I Grønland gælder det især de udfordringer, som klimaforandringerne giver i de arktiske områder, mens det omkring Færøerne gælder om at sikre et bæredygtigt fiskeri på de enorme fiskebanker.Vejen til selvstændighed kræver, at Rigsfællesskabet spiller en central rolle. Rigsfællesskabet giver Danmark, Grønland og Færøerne en fælles stemme på den globale scene. Det er vigtigt, at vi som nationer holder sammen, når verdens øjne retter sig mod de arktiske egne. Vi må ikke lade fremmede magter sætte en kile ind mellem vores fællesskab folk og nationer i mellem.Samtidig betyder de historiske forbindelser landene imellem, at mange danskere, færinger og grønlændere bor på tværs af Rigsfællesskabets indre grænser. Grønlandsk og færøsk selvstændighed vil ikke kunne ændre på, at der igennem årtier er blevet stiftet familie og venskaber på tværs af Rigsfællesskabet, og at vores lande for altid vil være forbundne af den fælles fortid.Det arktiske område er de seneste år blevet genstand for enorm international opmærksomhed. Klimaforandringerne ændrer dag for dag landskaberne, hvilket stormagterne forsøger at udnytte til egen vinding. For SF er det centralt, at Arktis fastholdes som militært lavspændingsområde. Det eneste punkt, hvor der i området er brug for oprustning, er i kampen mod klimaforandringerne!SF har i mange år samarbejdet med det grønlandske parti, Inuit Ataqatigiit, der leder den grønlandske regering – Naalaakersuisut – og som også har et mandat i Folketinget. Måske vil du også læse om vores EU-politik?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Udviklingspolitik og international solidaritet - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/udviklingspolitik-og-international-solidaritet

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
UDVIKLINGSPOLITIK OG INTERNATIONAL SOLIDARITET UDVIKLING, DEMOKRATI OG MENNESKERETTIGHEDERVerden er i disse år under hastig forandring. Vi oplever igen krig i Europa – og kriserne står i kø. Klimakrisen ødelægger planeten og menneskers liv. Vi oplever en ekstrem og stigende global ulighed. De fattigste bliver fattigere. Samtidig er det de allerfattigste lande, der står med de største konsekvenser af klimaforandringerne og flygtninge- og migrantstrømmene.I en mere og mere polariseret verden har Danmark og Europa har et ansvar for forsvare frihed, demokrati og menneskerettigheder. Vi skal igen have en udviklingsbistand, der er fokuseret på de allerfattigste, og som fokuserer på at skabe lighed og fremme menneskerettigheder og demokrati – og på at bekæmpe årsagerne til og konsekvenserne af klimakrisen. Det bliver et langt og sejt træk, men kun på den måde kan vi opnå en verden i bedre balance. Med færre konflikter og færre grunde til at flygte.Verdensmålene er helt centrale i dansk udviklingsbistand og også i SF’s politiske arbejde. Særligt målene om global lighed skal stå langt tydeligere i dansk bistand. SF ønsker samtidig at Danmark øger den klimabistand til de fattigste lande, så vi nærmer os det niveau vi har forpligtet os til.SF står bag den brede aftale om, at sikre at udviklingsbistanden fortsat er 0,7 procent af dansk BNI. Verden kan kun nå målene, hvis de rige lande bidrager til at finansiere dem, og hvis der er bedre sammenhæng mellem EU’s og de europæiske landes udviklingsbistand og de øvrige politikområder som fiskeri og handel. Det nytter ikke noget at give bistand med den ene hånd og lave handelsbarrierer med den anden. SF’s ambition er på sigt, at Danmark skal gå endnu længere foran, når det kommer til intertional udvikling og solidaritet.SF mener, at Danmark skal anerkende Palæstina som stat. Derfor bør EU også leve op til sit ansvar som handelspartner og ramme den israelske eksport af varer produceret i de besatte områder på Vestbredden og Golanhøjderne, så længe Israel ikke overholder menneskerettigheder og fortsætter bebyggelsen af de ulovlige bosættelser.INTERNATIONAL HANDEL SKAL OGSÅ GAVNE FATTIGE LANDESF vil vi styrke det globale, aftalebaserede system gennem verdenshandelsorganisationen WTO. Det gavner os selv, og det gavner verdens fattigste lande, der typisk ikke er med i de regionale handelsaftaler. De fattige lande skal under alle omstændigheder have fri adgang til rige landes markeder, herunder Danmark, så de har de bedste betingelser for at sælge deres varer.SF vil afvikle EU’s høje toldsatser for landbrugsprodukter, så udviklingslande får en reel chance for at sælge deres varer. Fair handel skal fortsat støttes og udbygges, så fattige bønder og erhvervsdrivende får mulighed for at sælge deres varer til en ordentlig pris, og ikke kun på det såkaldte frie markeds unfair konkurrencevilkår.VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er tre konkrete ting, vi kæmper for:At Danmark fortsat går forrest og bidrager med en høj udviklingsbistand.At Danmark anerkender Palæstina som stat.At vi afvikler EU’s høje toldsatser på landbrugsvarer.Måske vil du også læse om vores EU-politik?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Ulighed og fattigdom - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/ulighed-og-fattigdom

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Ulighed og fattigdom
VI KÆMPER FOR:SF ønsker et mere socialt retfærdigt samfund, hvor mennesker ikke kun har lige mulighed af navn, men også at af gavn. Uligheden har i mange år været stigende. SF vil have vendt udviklingen. Vi vil dels indføre en formueskat og lukke hullerne i selskabsskatten. Samtidig skal vi bekæmpe fattigdom. Bare et enkelt år i fattigdom som barn kan trække alvorlige spor ind i voksenlivet. Derfor ønsker SF bl.a. en handleplan mod børnefattigdom, samt en fattigdomslov, der forpligter Folketinget på tiltag, der reducerer fattigdom på samme måde som klimaloven. Derudover ønsker vi at afskaffe egenbetalingen i folkeskolen, så ingen børn skal stå udenfor, og gøre det lettere for børn fra fattige familier at deltage i fritidsaktiviteter, gå i SFO og benytte offentlig transport på lige fod med deres jævnaldrende. Vi foreslår ydermere at indføre en midlertidig måltidscheck til de børnefamilier, der lige nu er allerhårdest ramt af de stigende fødevarepriser, så vi sikrer, at ingen børn går sultne i seng. Derudover har alle børn brug for et sundt og nærende måltid mad i skoletiden, og vi arbejder derfor for at indføre gratis skolemad, hvor vi allerede har sikret første skridt med en forsøgsordning.Der er desuden brug for at lappe hullerne i det sociale sikkerhedsnet og mindske brugerbetalingen i sundhedssystemet.BEDRE HJÆLP TIL MENNESKER PÅ KANTENVelfærdssamfundet skal hjælpe dem, der har mest brug for det, og mennesker på kanten af samfundet skal mødes af en udstrakt hånd i stedet for slag i ansigtet. De mest udsatte borgere kæmper ofte med flersidede problemer, som hjemløshed, stofafhængighed og psykiske lidelser. Men de løber alt for ofte panden mod en mur i mødet med systemet, som for ofte ikke kan tilbyde den rette hjælp og desuden er umuligt at finde rundt i.SF arbejder for mere selvbestemmelse og helhedsorienteret indsats. Hjælpen skal derfor være der, hvor mennesket er. Vi ønsker bl.a. udbredelse af ACT-metoden og supervarmestuer, så mennesker med flersidede udfordringer kun skal ind ad én dør for at få adgang til sundhedspersoner, socialrådgivere, psykiatere, tandpleje og medicinudlevering. Der er desuden brug for at styrke retssikkerheden, og bl.a. udbrede den uafhængige borgerrådgiverordning samt sikre mulighed for specialiseret retshjælp. Derudover skal vi sikre værdige forhold for udsatte stofbrugere gennem stofindtagelsesrum med nok ressourcer, tilstrækkelig rusmiddelbehandling samt sikre, at udsatte stofbrugere ikke straffes for at have stof til eget forbrug.BEDRE VILKÅR FOR ANBRAGTE BØRN OG UNGENår vi anbringer udsatte børn og unge, skal vi sikre, at de får bedre og tryggere rammer end dem, vi fjernede dem fra. Det burde give sig selv, men det gør det desværre ikke, og mange triste skandalesager sætter en fed streg under, at der er behov for markante forbedringer. Anbringelsesstederne skal give børnene og de unge en oplevelse af et hjem – noget at komme hjem til fremfor noget at flygte fra.Samtidig har vi pligt til at sikre en bedre overgang til voksenlivet for anbragte unge. Det er de færreste unge, der kan balancere uden sikkerhedsnet den dag, de fylder 18. Derfor hverken skal eller kan vi forvente det af de mest udsatte unge. I dag afgøres ungestøtten ud fra visitation og vurdering, men vi mener, at hjælpen skal være mere rettighedsbaseret, og at de unge bør have krav på støtte, indtil de er klar til at stå på egne ben.SF kæmper kontinuerligt for at holde regeringen og skiftende socialministre op på aftalen om Børnene Først, så vi kan komme i gang med at forhandle om bedre vilkår for anbragte børn og unge og en bedre overgang til voksenlivet.Måske du også kunne være interesseret i at læse mere om vores politik om inklusion og handicap?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Velfærd, økonomi og skat - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/velfaerd-oekonomi-og-skat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Velfærd, økonomi og skat
VI KÆMPER FOR:Er du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er tre konkrete ting, vi kæmper for:Velfærd frem for skattelettelserFormueskat og højere skat på aktieindkomst m.m. til topskatteydere.Et mere effektivt skattesystem med bedre regler på både dansk og internationalt planVELFÆRD FREMFOR SKATTELETTELSERSF mener, at det er forkert at regeringen har prioriteret ulighedsskabende skattelettelser. Særligt i en tid, hvor velfærden er hårdt presset på mange områder, herunder i kommuner og regioner. SF vil prioritere en tiltrængt styrkelse af velfærden frem for skæve skattelettelser.SF kæmper for god velfærd, et godt socialt sikkerhedsnet og et mere lige Danmark. Det er ikke nok, at udgifterne til velfærd følger befolkningsudviklingen – der skal meget mere til, hvis vi skal gøre det endnu bedre. Og det skal vi!Vi ønsker en ambitiøs politik med retfærdig finansiering og ser gerne, at de bedst stillede bidrager lidt mere:Ingen asociale skattelettelser, som primært kommer de bedst stillede til gavnFormueskat og højere skat på aktieindkomst m.m. til topskatteydereEn langt mere effektiv skattekontrol og lukning af skattehullerDer skal også sikres finansiering til den grønne omstilling, herunder ved brug af den grønne fond. Vi står samtidig i en alvorlig situation, hvor det er nødvendigt at foretage meget væsentlige investeringer i forsvaret. Der er god grund til at tage de sikkerhedsmæssige kriser, vi står overfor, meget alvorligt. Det kræver nogle helt klare prioriteringer. Der er dog en lang række måder, hvorpå der kan skaffes finansiering, som ikke indebærer at tage fra velfærden og de mest udsatte. Det forudsætter imidlertid, at vi undgår, at regeringen deler skattelettelser ud.RÅD TIL VELFÆRD: TIL KAMP MOD SKATTELY OG SKATTEUNDDRAGELSEDet skal være slut med, at de rigeste og mest magtfulde rigmænd og virksomheder sender overskud i skattely og kynisk udnytter huller i skattelovgivningen på tværs af grænser for at slippe for at betale til fællesskabet!Skatteunddragelse og rådgivning i at undgå at betale skat, uanset om det foretages af multinationale selskaber, kapitalfonde eller banker, er med til at underminere vores demokrati, forvrænge konkurrencen og snyde samfundet for penge, som kunne have været brugt på velfærd i form af skoler, sygehuse, ældrepleje og meget andet.I SF vil vi have et mere effektivt skattesystem med bedre regler på både dansk og internationalt plan. Lige nu er problemet blandt andet, at lovgivningen hverken nationalt eller internationalt har fulgt med udviklingen, hvor penge flyttes rundt og kanaliseres til skattely. Det giver blandt andet store multinationale virksomheder alt for gode muligheder for at undgå at betale skat til fællesskabet. Der er sket fremskridt med bl.a. aftalen i OECD-regi om en global minimumsskat for selskaber, men vi er langtfra i mål.Der skal være langt bedre kontrol og et egentligt tilsyn med kapitalfonde, så vi bl.a. undgår svindel med udbytteskat for astronomiske beløb. Og så vil vi have strammere regler for banker og rådgivere, så de får et større ansvar for at anmelde alle tvivlsomme skattefiflerier til myndighederne.Måske er du også interesseret i at læse om vores arbejdsmarkedspolitik?LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Ældrepleje - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/aeldrepleje

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
VÆRDIGHEDEN TILBAGE I ÆLDREPLEJENI dag kan ældreplejen mange steder minde om en banegård, hvor man ser en masse forskellige mennesker uden at knytte forbindelse til nogen af dem. Det er ikke godt nok.Når du som ældre åbner døren for hjemmehjælpen, skal du møde et ansigt, du kender – hver gang.SF kæmper for en værdig ældrepleje. Men det kommer ikke af sig selv. Derfor arbejder vi for:Faste teams på plejecentre og i hjemmeplejen.Stop for nedskæring og invester i ældreplejen.Bedre arbejdsmiljø i ældre- og omsorgssektoren.Mere støtte til borgere med demensBoliger til ældre med plads til fællesskabFlere hænder i vores ældreplejeEN HJÆLPENDE HÅND TIL DE FATTIGSTE FOLKEPENSIONISTERDe stigende priser mærkes i alle hjem, men for de fattigste pensionister er situationen for mange så alvorlig, at det er en udfordring overhovedet at få råd til mad.Det vil SF ændre på ved at hæve ældrechecken med en milliard allerede fra næste år, så de, der har mindst, får bedre økonomi. Forslaget giver op til 8.000 kr. ekstra til dem på fuld ældrecheck og vil styrke økonomien for omkring 300.000 pensionister de næste to år.SF prioriterer hjælp til dem, der bliver hårdest ramt af prisstigningerne, frem for skæve skattelettelser.SF vil give ældre frisklavet mad og stærkere fællesskaberLandets ældre fortjener et god og velsmagende mad – ikke vakuumpakkede færdigretter. Ordentlig og næringsrig mad skal ikke være en luksus, men en selvfølge. Derfor vil SF afsætte 1 mia. kr. til at hæve kvaliteten og styrke fællesskabet omkring den mad, som vi leverer i vores ældrepleje.SF vil sikre, at alle ældre får velsmagende mad og har mulighed for at nyde den sammen med andre. For ingen skal spise alene, hvis de ikke ønsker det. Vi vil skabe flere fællesskaber, lokale køkkener og et ældreområde, hvor liv, smag og nærvær går hånd i hånd.INVESTER I VORES ÆLDREAntallet af ældre medborgere vil stige markant de kommende år. Derfor er der brug for at sikre, at vi også fremover kan tage os godt af alle, der har behov for det. Det kræver, at der er nok ansatte. Derfor kæmper SF for et nedskæringsstop i ældreplejen og ønsker i stedet at investere og løfte kvaliteten i vores ældreplejen. Det skal sikre, at der er medarbejdere nok i fremtiden og at ældre får en værdig pleje.For SF står det klart, at vi som samfund skal kunne tage hånd om hinanden og løfte i flok for at sikre en værdig ældrepleje for alle – uanset om man selv har råd til at spare op eller ej. Det skal ikke være op til den enkelte dansker at spare op til egen ældrepleje, da det blot vil skabe et a- og et b-hold og betyde, at de danskere, som ikke selv kan betale, vil stå bagerst i køen, når ældreomsorgen skal deles ud. Det kan vi som samfund ikke være bekendt!Hvis vi skal lykkedes, skal vi turde at investere i vores ældrevelfærd,  så vi kan sikre flere ansatte i den offentlige ældrevelfærd. Det kræver en helhedsorienteret indsats. Vi skal bl.a. mindske frafaldet på Social- og Sundhedsuddannelserne, rekruttere flere voksenlærlinge og sikre et langt bedre arbejdsmiljø i ældre- og omsorgssektoren.KENDTE ANSIGTER I ÆLDREPLEJENDen enkelte borgers behov skal altid være i centrum. SF har i flere år foreslået at indføre faste teams af medarbejdere i både hjemmepleje og på plejecentrene. Det sikrer, at der ikke kommer nye ansigter ind i de ældres hjem hver dag. Det vil give mere tryghed hos borgerne og øge kvaliteten i plejen, fordi de ansatte kender borgerne og kan bruge deres faglighed. Vi ved, at det har været en succes mange af de steder, hvor man har forsøgt det både i Danmark og i udlandetDerfor kæmpede SF for at få indført faste teams under de seneste ældreforhandlinger. Det lykkedes at få afsat midler, så alle kommuner kunne opstarte arbejdet med faste teams allerede i 2024. Men vi er ikke i mål. Vi skal fortsat investere og sikre de rette forudsætninger for at alle ældre møder kendte ansigter i ældreplejen.Boliger til ældre med plads til fællesskabSF ønsker en bredere vifte af boformer for ældre. Aktive ældre med et ønske om at blive i deres eget hjem skal have mulighed for det gennem nye tilsvarende boformer. Det kræver bedre forebyggelse og rehabilitering efter sygdom samt ny velfærdsteknologi.SF kæmper også for at der bliver bygget langt flere seniorbofællesskaber og flergenerationsfællesskaber. Vi ved, at efterspørgslen på særligt seniorbofællesskaber er høj. Det vidner om, at rigtig mange ønsker mere fællesskab. Og generelt ved vi, at fællesskabet i bofællesskaberne øger trygheden og bidrager til at bekæmpe ensomhed, som rammer en del ældre, ikke mindst enlige.Ældre som mistrives i hjemmet alene og som ikke kan få den nødvendige praktiske hjælp i hjemmet, skal have bedre muligheder for at få en alderssvarende bolig evt. en plejehjemsplads. I dag er ventetiden på en plejebolig meget forskellig fra kommune til kommune, men der er ikke nogen tvivl om, at behovet vil være stigende i takt med at vi bliver flere ældre. Derfor arbejder SF for at sikre flere plejehjemspladser og ældreboliger i landets kommuner.Mere støtte til borgere med demensI takt med at vi lever længere, vil flere blive ramt af en demens-sygdom. Der er brug for en bred indsats for borgere med demens og deres pårørende. Det bør indebære langt bedre udredning og diagnosticering og mere støtte til pårørende med hjemmeboende demente. Som udgangspunkt skal vi have tilbud om bedre og hurtigere udredning til de syge borgere og deres pårørende – og når diagnosen er stillet, så skal vi have løftet kvaliteten af den støtte, omsorg og pleje, som borgere med demens modtager både i hjemmeplejen og på plejecentrene blandt andet med flere fagpersoner og uddannet personale.Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
SF har et meget stærkt medlemsdemokrati og det er ikke spor svært at engagere sig og gøre sin indflydelse gældende. Det er en af grundene til, at jeg har været medlem af SF i godt 60 år.GunnarSF GladsaxeLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Dine Politikere - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/dine-politikere

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF i Folketinget Pia Olsen Dyhrsfsekr@ft.dkFormandSigne Munksigne.munk@ft.dkPolitisk ordfører
KlimaordførerTheresa Berg Andersen – Gruppeformand SFtheresa.berg.andersen@ft.dkGruppeformand
Kommunal/indenrigsordfører
Børneordfører
KirkeordførerLisbeth Bech-Nielsenlisbeth.bech-nielsen@ft.dkForsvars- og beredskabsordfører
Erhvervsordfører
IT og tech-ordfører
EuropaordførerSigurd Agersnapsigurd.agersnap@ft.dkFinansordfører
Arbejdslivs- og familieordfører
Undervisningsordfører
SFO-ordførerKarina Lorentzen Dehnhardtkarina.dehnhardt@ft.dkRetsordfører
Landdistriktsordfører
PlanlovsordførerKarsten Høngekarsten.honge@ft.dkMedlem af PræsidietBeskæftigelsesordfører
Udenrigsordfører
Udviklingsordfører
Grønlandsordfører
Færøerne-ordfører
ArbejdsmiljøordførerKirsten Normann Andersenkirsten.normann.andersen@ft.dkSundheds- og ældreordfører
Ordfører for afbureaukratisering
ArbejdsmiljøordførerCharlotte Broman Mølbækcharlotte.broman@ft.dkPsykiatriordfører
Handicapordfører
Kulturordfører
Medieordfører
IdrætsordførerCarl ValentinCarl.Valentin@ft.dkMiljø-, landbrug, fiskeri og fødevareordfører
Dyrevelfærdsordfører
Ludomaniordfører
ForbrugerordførerAnne Valentina Berthelsenanne.berthelsen@ft.dkForsvarsordfører,
Beredskabsordfører,
Energi- og forsyningsordførerMarianne Bigummarianne.bigum@ft.dkNaturordfører
Havmiljøordfører
Klimatilpasningsordfører
Generationsforureningsordfører
Ordfører for Cirkulær økonomiAstrid Carøeastrid.caroe@ft.dkSocialordfører
LigestillingsordførerSofie Lippertsofie.lippert@ft.dkGymnasie- og erhvervsskoleordfører
Uddannelses- og forskningsordfører
FGU-ordfører
SkatteordførerMads Olsenmads.olsen@ft.dkUdlændinge-, Integrations- og indfødsretsordfører
Transportordfører
BoligordførerSF i Europa-ParlamentetKira Marie Peter-Hansenkira.peter-hansen@europarl.europa.euMedlem af Europa-parlamentetVilly Søvndalvilly.sovndal@europarl.europa.euMedlem af Europa-parlamentetRasmus Nordqvistrasmus.nordqvist@europarl.europa.euMedlem af Europa-parlamentetSF i kommuner og regionerLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# SF i kommuner og regioner - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/dine-politikere/i-kommuner-og-regioner

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF i kommuner og regionerSF er stærkt repræsenteret i hele landet med 5 borgmestre, 247 medlemmer af kommunalbestyrelserne og 15 regionsrådsmedlemmer, der alle arbejder for at føre Danmark i en mere social og mere grøn retning.Herunder finder du en liste over regionsrådsmedlemmerne. Find mere information om byådsmedlemmer på de enkelte partiforeningers sider. Du finder alle kommuner herRegionsrådsmedlemmerPeter Westermannpeter.westermann@regionh.dkRegionsrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region ØstdanmarkHanne SvenningsenHanne.Svenningsen@regionoest.dkRegionsrådsmedlem - Region ØstdanmarkEmilie Esmannemilie@esmannandersen.dkRegionsrådsmedlem - Region ØstdanmarkSadek Al-Amoodsadek.al-amood@regionh.dkFolketingskandidat - Københavns Storkreds
Regionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region ØstdanmarkJulie Hoff SørensenJuliehbs@gmail.comRegionsrådsmedlem - Region Østdanmark
Medlem af kommunalbestyrelsen - StevnsAnja Rosengreenanjarosengreen@live.dkRegionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region Østdanmark
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Halsnæs
Folketingskandidat - NordsjællandJacob Isøe Klærkejacob.klaerke@rr.rm.dkRegionsrådsmedlem - Region MidtjyllandSusanne Buchsusanne.buch@rr.rm.dkRegionsrådsmedlem - Region MidtjyllandNaja Kallesøenajakallesoe@gmail.comMedlem af Regionsrådet
Valgt for perioden 2025-2029Jakob Fuglsang Andersenjf@sfu.dkRegionsrådsmedlem - Region MidtjyllandAnnette Blynelanb@rsyd.dkRegionsrådsmedlem - Region SyddanmarkSusanne Stenstrop Thorsensus1977@gmail.comMedlem af kommunalbestyrelsen - Kolding
Medlem af regionsrådet - Region SyddanmarkSara Darling JørgensenSDJ@rsyd.dkRegionsrådsmedlem - Region SyddanmarkLene Linnemannleli@rn.dkRegionsrådsmedlem - Region NordjyllandAnne-Sofie Overgaardannesofie.overgaard@rn.dkMedlem af regionsrådet i Region NordjyllandStine Roldgaardstineroldgaard@gmail.comRegionrådsmedlem - Region HovedstadenTina Boeltbre@regionsjaelland.dkMedlem af byrådet - Roskilde
Regionsrådsmedlem - Region SjællandJette Leth Buhljbuhl@naestved.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen - Næstved
Regionrådsmedlem  - SjællandMaja Roesenroesenmaja@gmail.comRegionrådsmedlem - SjællandLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Folketingskandidater 2026 - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/dine-politikere/folketingskandidater-2026

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
FolketingskandidaterNu har SF listen klar med kandidater til folketingsvalget 2026.I alt stiller 79 SF’ere op til valget.Herunder kan du se hvilke kandidater, der stiller op i de 10 storkredse.Kandidater Københavns StorkredsLisbeth Bech-Nielsenlisbeth.bech-nielsen@ft.dkForsvars- og beredskabsordfører
Erhvervsordfører
IT og tech-ordfører
EuropaordførerCarl ValentinCarl.Valentin@ft.dkMiljø-, landbrug, fiskeri og fødevareordfører
Dyrevelfærdsordfører
Ludomaniordfører
ForbrugerordførerNanna Bondenanna.bonde@gmail.com> Kandidat til folketingetSadek Al-Amoodsadek.al-amood@regionh.dkFolketingskandidat - Københavns Storkreds
Regionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region ØstdanmarkHalime Oguzhalime.oguz@ft.dkKandidat til FolketingetKasper Nordborg KiærKaspernordborg@hotmail.comFolketingskandidat, Storkreds KøbenhavnRune Palmsf@runepalm.dkKandidat til folketinget i Københavns storkredsCecilie Holdtcecilieholdt@hotmail.comFolketingskandidat - KøbenhavnMikkel Sammy ChristensenMikkelRay@gmail.comFolketingskandidat KøbenhavnMorten Beringmortenbering91@gmail.comKandidat til Borgerrepræsentationen i København.Bjarke Bisgaard YolalBjarkebisgaard@hotmail.comFolketingskandidat KøbenhavnKandidater Københavns Omegns  StorkredsSigurd Agersnapsigurd.agersnap@ft.dkFinansordfører
Arbejdslivs- og familieordfører
Undervisningsordfører
SFO-ordførerVivi Nør Jacobsenvivispost@gmail.comALBERTSLUND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Albertslund
Folketingskandidat - Københavns OmegnSofie F. Villadsensofievilladsen@hotmail.comFolketingskandidat - Københavns OmegnHelene BrochmannHeleneBrochmann_SF@pm.meGENTOFTE
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Gentofte
Folketingskandidat - Københavns OmegnTaner Genctanergenc21@gmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - Ballerup
Folketingskandidat - Københavns OmegnTroels Stru Schmidttroels@stru.dkFolketingskandidat - Københavns OmegnNiels Haxthausennielshaxthausen@gmail.comByrådsmedlem og kandidat til folketingsvalgetAlexander Bruhn Skjøthalexander@einhorn.dkFolketingskandidat - Københavns OmegnKandidater Nordsjællands StorkredsJacob Markjacobmark.dk@gmail.comMarianne Bigummarianne.bigum@ft.dkNaturordfører
Havmiljøordfører
Klimatilpasningsordfører
Generationsforureningsordfører
Ordfører for Cirkulær økonomiEmil Nielsenemilifolketinget@gmail.comFolketingskandidat Nordsjællands StorkredsAnja Rosengreenanjarosengreen@live.dkRegionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region Østdanmark
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Halsnæs
Folketingskandidat - NordsjællandAnna Poulsenannapoulsen77@gmail.comFREDERIKSSUND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Frederikssund
Folketingskandidat - NordsjællandStina Egedius Millerstinaegedius@hotmail.comFolketingskandidat NordsjællandElias Julius Binggelieb@sfu.dkBestyrelsesmedlem SF- Gribskov
Folketingskandidat - NordsjællandJens Skovjenskskov@gmail.comEGEDAL
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Egedal
Folketingskandidat - NordsjællandKandidater Sjællands StorkredsPia Olsen Dyhrsfsekr@ft.dkFormandAstrid Carøeastrid.caroe@ft.dkSocialordfører
LigestillingsordførerAnne Valentina Berthelsenanne.berthelsen@ft.dkForsvarsordfører,
Beredskabsordfører,
Energi- og forsyningsordførerMads Olsenmads.olsen@ft.dkUdlændinge-, Integrations- og indfødsretsordfører
Transportordfører
BoligordførerKristine Amalie Rostgårdkristineamalie.sf@gmail.comSuppleant til Europa-parlamentetFolketingskandidat - SjællandClaus Jørgensenclaus@sflejre.dkKandidat til FolketingetMedlem af byrådet i Lejre:
Økonomiudvalget, Udvalget for Erhverv, Klima, Lokal udvikling og Turisme, Udvalget for Grøn trepartAli Yahyaaliyahya@sfkoege.dkFolketingskandidat Sjællands StorkredsMichael Graakjærgraakjaer.aagaard@hotmail.comFolketingskandidat - SjællandJeanne Bergmansenjeanneb@roskilde.dkMedlem af byrådet - Roskilde
Folketingskandidat - SjællandJoan Kraghlydognaervaer@gmail.comFolketingskandidat Sjællands storkredsJesper Hartøftjesper@sfholbaek.dkHOLBÆK
Folketingskandidat SjællandMartin Graff Jørgensenmjoergensen@vordingborg.dkVORDINGBORG
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Vordingborg
Kandidat kommunalvalg 2025Kandidater Fyns StorkredsLise Müllerlise.muller@ft.dkNæstformand i SF
Folketingskandidat - FynKarsten Høngekarsten.honge@ft.dkMedlem af PræsidietBeskæftigelsesordfører
Udenrigsordfører
Udviklingsordfører
Grønlandsordfører
Færøerne-ordfører
ArbejdsmiljøordførerSuzette Frovinsuzettefrovin@mail.dkNYBORG
Borgmesterkandidat - Nyborg
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Nyborg
Folketingskandidat - FynSimon Meyer Offoff.simon.m@gmail.comFolketingskandidat på Fyn
Lægestuderende
Far til fireNynne Printznckp@hotmail.dkLANGELAND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Langeland
Folketingskandidat - FynLars Nissenu2nissen@gmail.comFolketingskandidat storkreds FynLaura Elise Andersen-Mühllauraz35@hotmail.comFolketingskandidat storkreds FynLinda Bolleruplindabolleruph@gmail.comKandidat til folketinget i storkreds FynJohannes Skov Pedersenjohannesskovpedersen@gmail.comFolketingskandidat i storkreds FynAnna Katrine Leth RehnAnnalethrehn@live.dk Folketingskandidat i storkreds FynCharlotte Ellenbergercharlotte.ellenberger@hotmail.comFolketingskandidat storkreds FynKandidater Sydjyllands StorkredsKarina Lorentzen Dehnhardtkarina.dehnhardt@ft.dkRetsordfører
Landdistriktsordfører
PlanlovsordførerJørgen Kvistkvist@hotmail.comFolketingskandidat for SF i Syd- og SønderjyllandTimm Bøttgertimm1203@gmail.comFolketingskandidat SydjyllandChristian Mutwa Christensencpmc1982@gmail.comFolketingskandidat - SydjyllandMagnus Flensborgmuf@sfu.dkFolketingskandidat - Sydjylland
Opstillet af SFUMilo Gaardemilogaarde@gmail.comFolketingskandidat - SydjyllandIna Juul JensenIna_juul_jensen@hotmail.comFolketingskandidat Storkreds SydjyllandSusanne Blegvad Posseltsusanne.posselt88@gmail.comFolketingskandidat Sydjyllands storkredsSofus Teislevsofus@teislev.dkFolketingskandidatKandidater Østjyllands StorkredsKirsten Normann Andersenkirsten.normann.andersen@ft.dkSundheds- og ældreordfører
Ordfører for afbureaukratisering
ArbejdsmiljøordførerSofie Lippertsofie.lippert@ft.dkGymnasie- og erhvervsskoleordfører
Uddannelses- og forskningsordfører
FGU-ordfører
SkatteordførerCharlotte Broman Mølbækcharlotte.broman@ft.dkPsykiatriordfører
Handicapordfører
Kulturordfører
Medieordfører
IdrætsordførerAnna Brændemoseannabraendemose@hotmail.comFolketingskandidat - ØstjyllandCharlotte Vindeløvcharlotte.vindelov@mail.com SF SKANDERBORG
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Skanderborg
Folketingskandidat - ØstjyllandSøren Lahn Slothkontakt@stemforsøren.dkFolketingskandidat - ØstjyllandMorten Siig Henriksenmorten.siig.henriksen@gmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - Syddjurs
Folketingskandidat - ØstjyllandPaw Hedegaard Amdisenpawamdisen@yahoo.dkFolketingskandidat - Østjylland
Kommunalbestyrelsesmedlem Horsens
Formand for Lokal Grøn Trepart - Horsens fjordRasmus T. Mortensenkontakt@rasmustmortensen.dkFolketingskandidat i Østjyllands StorkredsCarina Sarkkinen Jacobsencasj@live.dkFolketingskandidat i Østjyllands StorkredsKandidater Vestjyllands StorkredsSigne Munksigne.munk@ft.dkPolitisk ordfører
KlimaordførerNils BrøggerNils.Broegger@ft.dkFolketingskandidat - VestjyllandEmma Thorup JacobsenEmmathorupjacobsen@hotmail.comIKAST-BRANDE
Kandidat byrådet Ikast-Brande
Folketingskandidat - VestjyllandBente Refslundbente@benterefslund.dkFolketingskandidat - VestjyllandAnders Bøgeboge@skivekommune.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen - SkiveNiels Kristian Larsenniel5064@gmail.comFolketingskandidat - Vestjylland
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Ringkøbing-SkjernKandidater Nordjyllands StorkredsTheresa Berg Andersen – Gruppeformand SFtheresa.berg.andersen@ft.dkGruppeformand
Kommunal/indenrigsordfører
Børneordfører
KirkeordførerMelina Andersenmelina.andersen@outlook.comFolketingskandidat - Nordjylland
Formand for SF AalborgDorte M. Nielsend.m.nielsen@hotmail.comFolketingskandidat - NordjyllandBenjamin Christensenbenjaminrfj@gmail.comFolketingskandidat - NordjyllandMorten Bo Bertelsenmbb@thisted.dkTHISTED
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Thisted
Folketingskandidat - NordjyllandPeder LarsenMARIAGERFJORD
Kandidat til byrådet Mariagerfjord
Folketingskandidat - NordjyllandHenning Jørgensenhj@aof-vendsyssel.dkBRØNDERSLEV
Medlem af Kommunalbestyrelsen - BrønderslevThomas Kjeldsenfjellerad@hotmail.comFolketingskandidat - NordjyllandChristina Lykkechristinalykkee@gmail.com Kandidat til Folketinget i Nordjyllands Storkreds
Medlem af Byrådet i FrederikshavnKandidater Bornholms StorkredsSofie Christiansensofie15062005@gmail.comSpidskandidat til Folketinget, Bornholms StorkredsSebastian Bloch Jensensebastianblochjensen@gmail.comLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Om SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/om-sf

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF HELT KORTSF står for Socialistisk Folkeparti – SF er et moderne grønt venstrefløjsparti, et folkeligt socialistisk parti, stiftet i 1959.SF opfatter alle mennesker som ligeværdige. Den enkeltes frie og alsidige udvikling skal være både målet og midlet for hele samfundets udvikling. Alle mennesker skal derfor have frihed til og mulighed for at realisere det liv, de ønsker, med respekt for andres frihed, samfundet og naturen.SF ønsker at gennemføre en grundlæggende forandring af Danmark, Europa og verden, baseret på solidariske værdier. SF vil samle den brede befolkning i en alliance for forandringer, der udvider demokratiet, styrker fællesskabet, fremmer lighed og sikrer bæredygtighed. Målet er et socialistisk samfund, der på bæredygtigt grundlag skaber størst mulig velfærd, velstand, frihed og flest muligheder for alle mennesker.SF bekæmper undertrykkelse og ulighed baseret på økonomi, uddannelse, religion, kultur, køn, etnicitet, seksualitet og handicap. Alle mennesker skal sikres lige rettigheder og muligheder.SF er et både visionært og realistisk parti. Vi ønsker en markant anden politisk retning i Danmark, og vi søger indflydelse og går pragmatisk til det politiske arbejde.
SF har 15 medlemmer af Folketinget, 3 medlemmer af Europa-parlamentet, 168 medlemmer af kommunalbestyrelserne og 14 regionsrådsmedlemmer.
MÆRKESAGER
Vær
med!
SF’s
historie
Organisation
For medlemmer
De Grønne
i EU
SF
Ungdom
SF’s
internationale
samarbejder (DIPD)
Job
i SF
Presse
Kontakt
SF
About SF
in English
Bliv medlem af SF
Nyhedsbrev
Giv bidrag
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Vær med! - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/aktiv

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Del    Del  Sammen kan vi ændre verden!SF har en vision om et samfund, hvor flere børn stortrives. Hvor det er trygt at blive gammel. Hvor vi styrker velfærden og passer bedre på vores klode og vores natur. Hvor man ikke skal gå fra hus og hjem, når priserne stiger – hvor vi bekæmper børnefattigdom. Og hvor vi sætter klimaet først. For ellers kan alt andet jo være ligegyldigt.
Bliv medlem
Få nyhedsbrev
Giv et bidrag
Følg og del på FacebookComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
SF
7 dage siden
Vi vil have et Danmark med mere ro på 🇩🇰Mere tid. Mindre pres.Derfor vil vi:💥Forlænge barslen med fire uger – så der er ro, når dit barn starter i vuggestue eller dagpleje.💥Give ret til at gå ned i tid i en periode, hvis din familie har brug for dig.💥Hæve sorgorloven fra 12 til 26 uger, hvis du mister din partner.💥Give seniorer mulighed for fleksibel og gradvis tilbagetrækning.💥Give de studerende det ekstra SU-år tilbage – og ret til orlov.💥 Få store bededag tilbage – for tillid og bedre balance.Vi har brug for mere ro og bedre balance i hverdagen. Enig? 👍
... Se mereSe mindre
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
206
Shares:
4
Comments:
35
35 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
SF
1 uge siden
DIN TID ER VELFÆRDHvis det hænger sammen i hverdagen, hænger det sammen for Danmark. Vi skal have mere ro på - enig?👍
... Se mereSe mindre
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
154
Shares:
3
Comments:
20
20 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
Følg på InstagramEngagér dig lokalt - kontakt SF i din kommune!Vælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus  LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Partiforeninger - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/partiforeninger

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
AlbertslundAllerødAmagerAssensBallerupBillundBornholmBornholmBrøndbyBrønderslevBrønshøjDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøFynGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøbenhavnKøbenhavns omegnKøgeLangelandLejreLemvigLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNordjyllandNordsjællandNyborgNæstvedNørrebroOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSjællandSkanderborgSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSydhavnenSydjyllandSønderborgThistedTårnbyTønderValbyVallensbækVanløseVardeVejenVejleVesterbroVesthimmerlandVestjyllandViborgVordingborgÆrøØsterbroØstjyllandAabenraaAarhusFind lokalafdeling
Vælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus
RegionerneRegion HovedstadenRegion MidtjyllandRegion NordjyllandRegion SjællandRegion SyddanmarkRegion ØstdanmarkBornholmBornholmKøbenhavns omegnAlbertslundBallerupBrøndbyGentofteGladsaxeGlostrupHerlevHvidovreHøje TaastrupIshøjLyngby-TaarbækRødovreVallensbækVestjyllandHerningHolstebroLemvigRingkøbing-SkjernSilkeborgSkiveSkiveStruerViborgØstjyllandFavrskovHedenstedHorsensNorddjursOdderRandersSamsøSkanderborgSyddjursAarhusKøbenhavnDragørFrederiksbergGreen LeftKøbenhavnTårnbySjællandFaxeGreveGuldborgsundHolbækKalundborgKøgeLejreLollandNæstvedOdsherredRingstedRoskildeSlagelseSolrødSorøStevnsVordingborgNordsjællandAllerødEgedalFredensborgFrederikssundFuresøGribskovHalsnæsHelsingørHillerødHørsholmRudersdalFynAssensFaaborg-MidtfynKertemindeLangelandMiddelfartNordfynNyborgOdenseSvendborgÆrøSydjyllandBillundEsbjergFanøFredericiaHaderslevKoldingSønderborgTønderVardeVejenVejleAabenraaNordjyllandBrønderslevFrederikshavnHjørringJammerbugtLæsøMariagerfjordMorsøRebildThistedVesthimmerlandAalborg   LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# SF - en sikker rød og grøn stemme - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-en-sikker-roed-og-groen-stemme

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF – en sikker rød og grøn stemmeDanmark har brug for en klar retning.
I en tid med uro og store forandringer oplever mange, at politikken er blevet sværere at regne med – og at det skaber utryghed i hverdagen.SF står for en rød og grøn kurs, der holder fast i det, der betyder noget:
velfærd, fællesskab og ansvar for naturen.Vi lover ikke guld og grønne skove.
Vi lover en sikker rød og grøn retning, man kan stole på.Vores mærkesagerDet, vi vælger – også når det kræver prioriteringer
En stærk folkeskole og gode daginstitutionerBørn trives, når der er tid og kendte voksne.
SF vil investere i flere lærere, bedre rammer og ordentlig normering – så der er plads til hvert barn.
Tryg ældrepleje med tid og kvalitetÆldre skal mødes med omsorg – ikke stopure.
SF vil sikre mere tid til pleje, bedre normeringer og større kontinuitet i ældreplejen.   Mere tid – mindre presAlt for mange oplever stress og manglende tid i hverdagen.
SF vil give mere tid til det vigtige i livet – gennem hele livet.
Og ja: Store Bededag skal genindføres. En retfærdig pension og værdig alderdomEfter et langt arbejdsliv skal man kunne trække sig værdigt tilbage.
SF kæmper for en mere retfærdig pensionsalder og ordentlige ydelser for alle. Natur, miljø og rent drikkevandNatur og miljø er ikke luksus – det er fundamentet under vores liv.
SF sætter naturen før særinteresser og kæmper for rent vand, mere skov og levende fjorde.Et stærkt forsvar i et stærkt EuropaVi skal passe på Danmark, Grønland og vores frihed.
Det gør vi bedst sammen med vores allierede i Norden og Europa – og med ansvar for både sikkerhed og velfærd.Derfor kan du regne med SF:Vi prioriterer velfærd frem for skattelettelserPia Olsen DyhrVi sagde nej til afskaffelsen af Store BededagPia Olsen DyhrVi tager ansvar - også når det er sværtPia Olsen Dyhr Følg Pia på FacebookComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
Pia Olsen Dyhr
7 dage siden
Se nu lige et fantastisk forårsvejr☀️ Elsker, elsker, elsker at være på tur🙏❤️
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
180
Shares:
5
Comments:
17
17 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Nyheder fra SF

Source: https://sf.dk/nyheder

08MARSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med voldPå kvindernes internationale kampdag foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med ... Læs mere


---

# SF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-vil-med-en-tryghedspakke-sikre-kvinder-en-tryg-fremtid-efter-et-liv-med-vold

Del    Del  SF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold08-03-2026På kvindernes internationale kampdag foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold.Hvert år er 118.000 kvinder i Danmark ofre for fysisk eller psykisk partnervold. For mange stopper volden ikke, når forholdet slutter. Trusler, stalking og brud på tilhold kan fortsætte i årevis – og alt for mange kvinder lever videre i frygt for en tidligere partner.“Ingen kvinder skal leve med frygten for en tidligere partner. Det kræver et enormt mod at gå fra en voldelig partner, men alt for mange kvinder oplever, at frygten ikke forsvinder, når forholdet slutter. Derfor vil SF sikre, at kvinder, der har forladt et voldeligt forhold, igen kan sænke skuldrene og trække vejret med vished om, at de er i sikkerhed,” siger SF’s formand Pia Olsen Dyhr.Kigger man nærmere på tallene, kan man se, at en stor del af volden begås af et relativt lille antal gerningsmænd. Derfor er der behov for en mere målrettet indsats mod de mest voldelige udøvere, så politiet kan gribe ind tidligere og beskytte ofrene bedre:“Vi ved, at et lille antal gerningsmænd står for en meget stor del af volden. Derfor vil vi have et register over de værste udøvere, indføre langt stærkere tilsyn med serieudøvere og gøre den omvendte fodlænke landsdækkende, så politiet kan gribe ind, før volden eskalerer,” siger hun.SF’s tryghedspakke indeholder fem konkrete initiativer, som anslås til at koste i alt 25 mio. kr.:
• Register over de groveste udøvere af stalking og partnervold
• Landsdækkende brug af omvendt fodlænke
• Bedre tilsyn med dømte seriestalkere og seriepartnervoldsudøvere
• Indsats mod proxy-stalking
• Flere voldelige partnere skal dømmes til behandlingMed registeret over de groveste partnervoldsudøvere og et styrket tilsyn med dømte seriestalkere og seriepartnervoldsudøvere skal det blive lettere for politiet at hjælpe de udsatte kvinder. Som et skrækeksempel opsøgte en enkelt stalker sit offer 470 gange. Derfor er det helt afgørende, at politiet får bedre mulighed for at føre tilsyn med dømte.SF foreslår også, at den omvendte fodlænke udbredes, så den kan anvendes i hele landet. I stedet for at overvåge, om den dømte bliver hjemme, alarmerer GPS-fodlænken politiet, hvis voldsudøveren nærmer sig offeret.Derudover skal der gøres en indsats mod såkaldt proxy-stalking, hvor stalkingdømte fortsætter chikanen ved for eksempel at få andre til at opsøge eller kontakte offeret. Samtidig skal det gøres lettere at idømme voldelige partnere en straf med vilkår om behandling – uanset om der er tale om fysisk eller psykisk vold.Målet er klart: Når en kvinde finder modet til at forlade en voldelig partner, skal samfundet også stå klar til at sikre, at volden stopper dér.


---

# SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættes - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-til-kvindernes-internationale-kampdag-et-samfund-hvor-foedsler-og-barsel-anerkendes-og-vaerdisaettes

Del    Del  SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættes07-03-2026På kvindernes internationale kampdag præsenterer SF et nyt udspil, der skal styrke ligestillingen og skabe bedre vilkår for familier med børn. Partiet vil sikre, at det at få børn anerkendes som en vigtig indsats for samfundet – både økonomisk og i sundhedsvæsenet. I dag oplever mange kvinder, at barsel og familieliv får store økonomiske konsekvenser. Lønnen falder under barslen, pensionsopsparingen sakker bagud, og mange mødre møder samtidig et sundhedssystem, hvor der mangler tilbud til behandling og genoptræning efter fødslen. Det vil SF ændre med fire konkrete forslag, der styrker barselsvilkår, sundhedstilbud og økonomisk ligestilling mellem kvinder og mænd. “Det at få børn er en af de vigtigste opgaver i vores samfund. Alligevel er det i dag ofte kvinderne, der betaler en høj økonomisk pris for at blive mødre. Vi vil skabe et samfund, hvor fødsler og barsel bliver anerkendt og værdsat – både økonomisk og i den måde, vi indretter vores velfærd på,” siger SF’s formand Pia Olsen Dyhr. SF’s udspil består af fire centrale forslag:
Et stærkere grundlag for løn under hele barslen Flere skal have ret til barselsdagpenge Efterfødselsklinikker i hele landet Deling af pensioner ved skilsmisse Stærkere grundlag for løn under hele barslen
En reform af barselsområdet skal give familier mere tryghed i den første tid med deres barn og skabe bedre økonomiske rammer for barsel. Derfor foreslår SF at udvide refusionsperioden i barselsfonden, så den dækker hele barslen. Dermed får virksomheder bedre mulighed for at tilbyde fuld løn under hele barselsperioden. “Vi skal indrette barselssystemet, så det giver familierne tryghed i den første tid med deres barn og styrker mulighederne for, at begge forældre kan tage barsel,” siger Pia Olsen Dyhr. Forslaget skal drøftes i en trepart med arbejdsmarkedets parter, herunder Arbejdsmarkedets Tillægspension. Flere skal have ret til barselsdagpenge
Barselssystemet skal også afspejle et moderne arbejdsmarked, hvor mange mennesker har flere typer indkomst. I dag er barselsreglerne indrettet efter et arbejdsmarked, hvor man enten er lønmodtager eller selvstændig.  Det betyder, at forældre som kombinerer flere indkomstformer, falder mellem to stole og i praksis mister retten til barselsdagpenge, selvom de arbejder, betaler skat og bidrager til samfundsøkonomien.  “Arbejdsmarkedet har ændret sig, og barselssystemet skal følge med. Alle, der arbejder og bidrager til samfundet, skal have tryghed under barsel,” siger Pia Olsen Dyhr. Derfor foreslår SF en arbejdsgruppe i en trepart, der skal udvikle en model, hvor barselsdagpenge beregnes ud fra den samlede indkomst. Efterfødselsklinikker i hele landet
Mange kvinder oplever gener og skader efter graviditet og fødsel, som kræver behandling eller genoptræning. Nedsunket underliv, bækkenproblemer, delte mavemuskler, bristninger, underlivsprolaps og inkontinens – listen over fødselsskader er lang.  Derfor foreslår SF at etablere efterfødselsklinikker i hele landet, hvor kvinder kan få behandling og et individuelt genoptræningsforløb efter fødselsskader og gener. “Ingen skal stå alene med smerter og gener efter en fødsel, der med den rette genoptræning kunne have været undgået eller forebygget. Når vi tilbyder behandling og genoptræning, styrker vi både kvinders sundhed og livskvalitet,” siger Pia Olsen Dyhr. Der afsættes 150 millioner kroner årligt til efterfødselsklinikker i hele landet. Midlerne finansieres via råderummet. Pensioner skal deles ved skilsmisse
Kvinders pensionsformuer er i dag markant lavere end mænds. Barsel, deltidsarbejde og lønforskelle i årene med små børn spiller en central rolle i udviklingen. SF foreslår at ændre lovgivningen, så pensionsopsparinger som udgangspunkt indgår i formuefællesskabet ved skilsmisse – på samme måde som andre formuer. “Familielivet er et fælles projekt. Når man deler ansvar i hverdagen, skal det også afspejle sig i økonomien,” siger Pia Olsen Dyhr. Det vil fortsat være op til det enkelte par, hvorvidt de vil lave en ægtepagt, hvor pensionen ikke deles.


---

# En ny rød regering skal være garant for retfærdig pension - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/en-ny-roed-regering-skal-vaere-garant-for-retfaerdig-pension

Del    Del  En ny rød regering skal være garant for retfærdig pension05-03-2026Når man har arbejdet i mange år med at løfte, slide og stå op hele dagen, melder spørgsmålet sig naturligt: Kan kroppen holde til pensionsalderen?I SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for flere gode år efter et langt arbejdsliv og at trække sig tilbage, før kroppen siger stop.I 3½ år har SVM-regeringen ikke leveret de nødvendige forbedringer på pensionsområdet. Derfor er det positivt, at Socialdemokratiet nu kommer med forslag, der styrker området – blandt andet et løft af Arne-pension.SF har selv foreslået flere af elementerne og bakker op om en samlet forbedring af tilbagetrækningen.Læs mere om vores tidligere forslag på området om forbedringen af tilbagetrækningen og retfærdig pension på vores hjemmesidenyheder her:
SF kræver akut forbedring og servicetjek af Arne-pensionen – Socialistisk FolkepartiSF sætter fokus på retfærdig pension – Socialistisk FolkepartiArne-pensionen skal forbedres og udvides – Socialistisk FolkepartiMen et spørgsmål rejser sig: Hvordan vil Socialdemokratiet gennemføre den politik sammen med borgerlige partier?“Retfærdig pension kommer ikke af sig selv. En ny rød regering skal være garant for retfærdig pension. For hvis man vil sikre, at mennesker efter et langt arbejdsliv kan trække sig tilbage, skal det ske i en rød regering,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.“Hvis man begyndte at arbejde som 16-årig, skal man også have mulighed for at stoppe tidligere end dem, der først kommer senere ind på arbejdsmarkedet. Der nytter det ikke, at pensionsalderen stiger i samme tempo,” siger Pia Olsen Dyhr.Kun omkring hver fjerde 3F’er arbejder helt frem til pensionsalderen. SF har derfor gennem flere år foreslået forbedringer af Arne-pensionen. Det handler blandt andet om:Højere ydelse – en stigning på 3.000 kroner om månedenBedre adgang, så ordningen når flere med lange og hårde arbejdslivEt serviceeftersyn og flere midler til forbedringer af tilbagetrækningVi skal indrette arbejdslivet bedre gennem hele livet
Retfærdig pension og mulighed for tilbagetrækning handler ifølge SF ikke kun om slutningen af arbejdslivet, men om hele arbejdslivet.“Vi skal indrette arbejdslivet, så færre bliver nedslidt undervejs. Det er både retfærdigt og økonomisk ansvarligt,” siger Pia Olsen Dyhr.SF ønsker flere fleksible muligheder, så færre bliver slidt ned undervejs – blandt andet:Mulighed for at særligt seniorer over 60 år i sektorer med mangel på arbejdskraft kan arbejde 80 pct. med 90 pct. løn og 100 pct. pensionRet til nedsat tid, når din familie har brug for dig – f.eks. i perioder med sygdom og mistrivsel i familienFlere muligheder for pauser og skift gennem livet – f.eks. ret til orlov under uddannelseValget er derfor klart for SF: En ny rød regering skal være garant for retfærdig pension, styrke tilbagetrækningsordningerne og sikre et mere fleksibelt arbejdsliv fra start til slut.


---

# SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byer - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-et-trygt-danmark-ogsaa-uden-for-de-stoerste-byer

Del    Del  SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byer04-03-2026Kløften mellem land og by vokser. Butikker lukker. Skoler presses. Ældre sidder fast i huse, der ikke kan sælges. Og børnefamilier fravælger lokalsamfund, fordi hverdagen bliver for besværlig. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.”Danmark skal hænge sammen. Det må aldrig være postnummeret, der afgør, om man kan leve et trygt og værdigt liv. Vi kan ikke acceptere, at ældre mennesker sidder fast i usælgelige huse, eller at børnefamilier skal flytte fra deres lokalområde for at få hverdagen til at fungere,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.I mange landdistrikter er boligmarkedet så skævt, at ældre ikke kan sælge deres hjem – selv hvis de gerne vil flytte tættere på fællesskab, indkøb og offentlig transport.SF foreslår derfor en statslig flyttehjælp til ældre, så de kan komme videre til en bolig, der passer til deres behov.For børnefamilier handler det om hverdagen. Om at der er en skole, et dagtilbud og en butik i nærheden.”Hvis vi vil have liv i landdistrikterne, skal børnefamilier have reelle valgmuligheder. Landsbyskoler og små daginstitutioner er ikke luksus – de er forudsætningen for, at familier kan blive og flytte til,” siger Pia Olsen Dyhr.SF vil derfor oprette en stor pulje til landsbyskoler og daginstitutioner, så kvaliteten styrkes, og lukninger undgås. Samtidig skal det lokale handelsliv have et løft, så man ikke skal køre en halv dagsrejse for at handle ind.”Der er masser af stærke fællesskaber og lokale ildsjæle i landdistrikterne. Men vilje er ikke nok, hvis vi politisk lader stå til. Vi skal investere i fællesskaberne,” siger hun.Udspillet rummer også støtte til borgerdrevne butikker, aktivitetshuse mod ensomhed, bedre retshjælp i yderområder og hjælp til grønne energiløsninger i huse med lav værdi.”Solidaritet stopper ikke ved bygrænsen. Et stærkt Danmark bygger på fællesskab – også dér, hvor der er langt mellem gadelygterne,” siger Pia Olsen Dyhr.SF’s samlede udspil investerer i bosætning, tryghed og fællesskab, fordi det er en forudsætning blot vækst og beskæftigelse.Kerneelementer i SF’s landdistriktsudspil:Bevarelse af små landsbyskoler og satellit-institutioner: Landsbyskolepulje på 150 mio. kr. årligt sikrer altid et folkeskoletilbud i landdistrikterne.Støtte til borgerdrevne butikker: For at sikre adgang til dagligvarer og lokalt handelsliv, herunder caféer og genbrugsbutikker med sociale funktioner. Støtten hæves med 200.000 kroner til 800.000 kroner og der ydes et tilskud på 3.000 kroner til husleje for dagligvarebutikker, som har haft negative regnskaber de seneste to år.Tjenesteboliger til kritiske faggrupper: Kommuner og regioner kan etablere boliger for læger, lærere og pædagoger, der gør det lettere at rekruttere og fastholde personale.Landsbypedeller: Praktisk hjælp til ældre borgere, og bindeled mellem kommune og lokalsamfund.Støtte til lokale samlingspunkter og aktivitetshuse: Fremmer fællesskab, modvirker ensomhed og styrker trivsel.Støtte til flyttehjælp for ældre: Ny statslig ordning yder et tilskud på 75.000 kroner til at hjælpe ældre til at flytte fra usælgelige boliger i det åbne land til nærliggende landsbysamfund eller mindre byer med bedre adgang til service og fællesskab.Oprydning i tomme og faldefærdige boliger. Flere penge i puljen og nul egenfinansiering fra de fattigste kommuner.


---

# Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærd - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/danmark-skal-ikke-konkurrere-paa-daarlig-dyrevelfaerd

Del    Del  Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærd03-03-2026Danmark skal ikke være et land, der konkurrerer på at stille de laveste krav til dyrevelfærd. Alligevel viser TV 2-dokumentaren ”Hvem passer på grisene”, at der er alvorlige problemer i den danske svineproduktion.Den meget begrænsede plads i staldene fører til halebid som følge af stress, kedsomhed og manglende mulighed for, at grisene kan trække sig fra konflikter. Når dyr ikke har plads og adgang til halm, opstår der skader, som kan forebygges med bedre rammer.Ifølge SF er de forhold, vi ser, ikke enkeltstående fejl. De er et resultat af, at Danmark i dag stiller for lave krav til dyrevelfærden, og at myndighedernes tilsyn ikke er tilstrækkelige.I dag har en gris på 100kg ret til sølle 0,65 m² at bruge sit liv på. Det er markant mindre, end hvad forskningen peger på er nødvendigt for at forebygge halebid. Flere af vores nabolande stiller allerede højere krav end Danmark. I både Sverige og Finland gælder f.eks. et pladskrav på 1 m² pr. svin.Hvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne.”Vi bliver nødt til at slå bremsen i og gentænke den måde, vi producerer og behandler dyr på. Danmark har alle forudsætninger for at gå forrest og vise, at hensyn til natur, dyr og ansvarlig produktion kan gå hånd i hånd,” siger SF’s landbrugsordfører, Carl Valentin.SF ønsker en udvikling, hvor kvalitet, ansvarlighed og dyrenes vilkår vægtes højere end størrelsen på produktionen.Grise skal have bedre plads og slippe for lange, belastende transporter. I dag transporteres grise ofte i mange timer under forhold, som belaster dyrene enormt. Derfor bør transporttiden begrænses til maksimalt 8 timer. Det gælder i dag for danske såkaldte ”velfærdsgrise”, men bør som minimum gælde for alle.Derudover skal det være slut med at fastspænde søer med metalbøjler under faring.


---

# De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regering - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/de-groenne-har-faaet-nok-sf-oe-r-aa-med-centralt-krav-om-rent-drikkevand-til-en-roed-groen-regering

Del    Del  De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regering02-03-2026Vi tager det som en selvfølge, at vi kan dreje på hanen og fylde et glas med rent, koldt drikkevand.Men danskernes drikkevand er i fare – særligt på grund af sprøjtegifte og gødning fra landbruget. Senest i en lang række af kraftige advarsler slår en ny undersøgelse fast, at der er en klar sammenhæng mellem høje koncentrationer af nitrat i drikkevandet og tarmkræft.Derfor har de grønne partier i årevis kæmpet for et forbud mod sprøjtegifte og i visse tilfælde gødning dér, hvor drikkevandet dannes.Nu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden. Partierne har mistet tålmodigheden og kræver handling fra regeringen med et forslag om et totalt sprøjteforbud på de sårbare, grundvandsdannende områder for at beskytte danskernes drikkevand.”Drikkevandet er noget af det dyrebareste, vi har. Og lige nu står vi i en situation, hvor der er fundet sprøjtegifte i over halvdelen af de danske drikkevandsboringer. Alligevel har regeringen ikke gjort andet end at skændes internt. Det er et helt centralt krav fra SF til en rød-grøn regering, at der skal findes en løsning for drikkevandet,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.Ifølge en ny rapport fra Miljøministeriet er der tale om et areal på ca. 160.000 hektar, hvilket svarer til knap 4 % af Danmarks samlede areal. Det vil koste skatteyderne 6-18 mia. kr. om året, hvis drikkevandet skal renses, efter skaden er sket – mens et forbud nu blot vil koste landbruget, som er hovedansvarlig for problemet, ca. 360 mio. kr. om året i erhvervsøkonomiske omkostninger.”Men det handler faktisk også om tillid. I 2022 lovede de fem rød-grønne partier at indføre et sprøjteforbud for at beskytte drikkevandet. Desværre fik vi en mærkelig SVM-regering, hvor Venstre gjorde alt, hvad der stod i deres magt, for at forhale beskyttelsen af vores drikkevand. Jeg forstår ikke, at vi stadig ikke har indført et forbud, når valget er så enkelt,” siger Pia Olsen Dyhr.


---

# SF vil give danskerne tiden tilbage - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-vil-give-danskerne-tiden-tilbage

Del    Del  SF vil give danskerne tiden tilbage27-02-2026Presset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. Derfor lancerer SF nu et nyt tidsudspil, som skal skabe mere balance mellem arbejdsliv og privatliv – og som bliver en mærkesag frem mod næste valg.”Alt for længe har politik handlet om, hvordan vi kan få danskerne til at arbejde mere og hurtigere. Som om svaret på alle problemer er at skrue tempoet op. Men regnemodellerne siger ikke noget om, hvordan det føles i hverdagen,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.Ifølge SF er der brug for et opgør med forestillingen om, at et højere arbejdsudbud altid er svaret. I stedet skal der være fokus på, hvordan mennesker faktisk har det.”Vi skal ikke kun spørge, hvor meget arbejdsstyrken kan udvides. Vi skal også spørge, om mennesker kan holde til det,” siger Pia Olsen Dyhr.Hun peger på, at alt for mange rammes af stress, at unge brænder sammen tidligt, og at forældre presses i urimelige valg mellem arbejde og børn i mistrivsel. Samtidig oplever mange seniorer at blive slidt ned efter årtier på arbejdsmarkedet.”Der skal mere ro på. Der skal være en bedre balance,” siger hun.SF ønsker et samfund, hvor der er bedre plads til at skrue ned i de forskellige faser af livet. Når du er børnefamilie, ung, senior, livet ramler. Den tryghed og fleksibilitet skal samfundet sikre, så det ikke afhænger af pengepungen eller jobbet.Partiet mener, at Danmark godt kan skabe forbedringer i hverdagen uden at ”vælte butikken”.”Det handler ikke om, at vi bare skal holde fri. Det handler om, at vi skal kunne holde til et langt arbejdsliv. Jeg har lyst til at vende den rundt og spørge: Har vi råd til at lade være,” siger hun.SF går til valg på en retning, hvor mennesker sættes før regneark. En rød regering, der mindsker presset og styrker fællesskabet. Hvor vi investerer i tryghed, fleksibilitet og tid – fordi den vigtigste ressource ikke er timerne, vi arbejder, men livet, vi lever imellem dem.


---

# Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/danmark-skal-gaa-efter-tech-giganter-for-skadeligt-indhold

Del    Del  Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold27-02-2026En ny retssag mod Meta og YouTube i USA kan blive banebrydende for, hvordan tech-giganter stilles til ansvar for skadeligt indhold. Den udvikling bør få Danmark til at handle, mener SF’s retsordfører Karina Lorentzen.”Det er bemærkelsesværdigt, at man i USA nu begynder at stille tech-giganterne til ansvar for de skader, deres platforme kan påføre børn og unge. Den kamp skal vi også tage herhjemme,” siger Karina Lorentzen.I USA forsøger familier og myndigheder at få tech-selskaber til at stå til ansvar for sociale mediers påvirkning af børn og unges trivsel. Ifølge SF bør Danmark følge efter og skabe mulighed for at føre erstatningssager mod platformene.”Når et produkt kan skade børn, forventer vi dokumentation for, at det er sikkert at bruge. Det bør også gælde sociale medier. Vi skal have lovgivning, der gør det muligt at holde tech-giganterne ansvarlige,” siger Karina Lorentzen.Hun understreger, at problemet ikke kun findes i USA.”Det her foregår også i Danmark – helt tæt på vores børn og unge. Vi ved, at der findes profiler på sociale medier, som åbent sælger stoffer til mindreårige, uden at der bliver grebet ind. Det er fuldstændig absurd, at vi accepterer det,” siger hun.SF har derfor bedt digitaliseringsministeren redegøre for, hvordan Danmark kan blive en del af det internationale opgør med tech-selskaberne.Partiet foreslog allerede i 2024 at indføre et egentligt produktansvar for tech-giganter, men forslaget fik ikke flertal. Det arbejde vil SF nu genoptage.”Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen. Jeg fortsætter arbejdet med at få tech-giganterne stillet til ansvar i Danmark,” siger Karina Lorentzen.SF understreger, at ansvaret ikke ligger hos børnene eller deres forældre.”Skylden ligger hos de kriminelle, der udnytter unge mennesker. Men ansvaret ligger hos tech-giganterne, der lader det ske på deres platforme. Det ansvar skal de ikke kunne løbe fra,” siger Karina Lorentzen.


---

# Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebatten - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/alt-for-meget-er-paa-spil-for-unge-i-gamblingdebatten

Del    Del  Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebatten27-02-2026Alt for mange børn og unge får allerede problemer med gambling, længe før de er gamle nok til at spille lovligt. Derfor skal arbejdet med at stramme reglerne på spilområdet fortsætte, mener SF’s ludomaniordfører Carl Valentin.”Det kan lyde uskyldigt med en halvtredser på fodbold eller en pokeraften med vennerne. Men særligt online betting kan hurtigt blive en stejl glidebane til gæld, mistrivsel og skam,” siger Carl Valentin.Nye tal viser, at danske drenge i gennemsnit spiller for omkring 800 kroner om måneden på online betting og casino. Samtidig har knap 25.000 børn og unge mellem 12 og 17 år allerede problemer med gambling, selv om de ikke må spille lovligt.”Det her er ikke længere et nicheproblem. Det er et samfundsproblem, som rammer unge mennesker i en sårbar fase af livet,” siger Carl Valentin.I efteråret indgik SF sammen med regeringen og et bredt flertal den første spilpakke, som blandt andet strammer reglerne for reklamer, influencere og ulovlige spiludbydere. Men ifølge SF er arbejdet langt fra færdigt.”Aftalen var et vigtigt første skridt, men den ændrer ikke på en kultur, hvor gambling er blevet normaliseret – især i de digitale fællesskaber, hvor unge færdes hver dag. Derfor skal vi videre med en spilpakke 2,” siger Carl Valentin.SF vil holde fast på næste skridt, så arbejdet ikke går i stå.”Uanset valgets udfald, kommer vi til at kæmpe for det her. Spilindustrien holder ikke pause. Og det må vores politiske ansvar heller ikke gøre,” siger han.Samtidig peger SF på, at kommunerne kan gøre en forskel allerede nu gennem oplysning og forebyggelse.”Når kommuner inviterer forældre og unge til at lære faresignalerne at kende og tage de svære samtaler, kan det gøre en kæmpe forskel. Forebyggelse virker – og det bør inspirere flere kommuner til at handle,” siger Carl Valentin.SF vil fortsætte arbejdet for stærkere regler og mere forebyggelse, så færre unge ender i problemer med gambling.


---

# SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffe - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-om-bandepakke-forebyggelse-skal-foran-hoejere-straffe

Del    Del  SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffe27-02-2026Regeringen præsenterede for nyligt et nyt udspil mod bander og organiseret kriminalitet. SF bakker overordnet op om initiativerne – men mener, at pakken mangler et stærkere fokus på forebyggelse og hjælp til at bryde ud af kriminalitet.”Vi glæder os over, at kriminelle klanfamilier nu kan jagtes med samme redskaber som bander. Det har vi arbejdet for længe og fik flertal for sidste år, så det er rigtig positivt, at det nu er med,” siger SF’s retsordfører Karina Lorentzen.Udspillet lægger blandt andet op til hårdere straffe for kriminalitet på bestilling og nye muligheder for at sidestille kriminelle familier med bander i straffeloven. Politiet har de seneste år set en ny udvikling, hvor blandt andre børn og unge hyres til alvorlig vold – og der er allerede rejst over 200 sigtelser i den type sager.SF er ikke mod at skærpe straffen, men advarer mod at tro, at straf alene løser problemerne.”Vi har ikke noget imod højere straffe. Men uden flere efterforskere risikerer det at blive et slag i luften, når forbrydelserne skal opklares og gerningsmændene stilles til ansvar,” siger Karina Lorentzen.Hun peger samtidig på, at forebyggelsen igen fylder for lidt i regeringens udspil.”Vi ved, at banderne konstant finder nye veje ind i kriminalitet. For eksempel i leasingbranchen, hvor der stadig er mange huller i reguleringen. Når myndighederne selv advarer om, at kriminaliteten kan flytte sig, er det simpelthen for uambitiøst ikke at lukke hullerne,” siger hun.SF efterlyser også et langt stærkere fokus på at hjælpe mennesker ud af kriminalitet.”Når vi bruger skrappere redskaber, skal vi også sikre, at der er en reel vej ud. I dag er der alt for få muligheder for at forlade miljøet sikkert,” siger Karina Lorentzen.Derfor foreslår SF at etablere et slags krisecenter for bandemedlemmer og unge i kriminelle familier, som ønsker at bryde med miljøet.”Forestil dig, at du står med en pistol i hånden og ikke vil udføre den opgave, du har fået. Hvor går du hen? Der findes i dag ikke et sted, hvor man kan søge beskyttelse og få hjælp til at stå af. Det skal der være,” siger hun.SF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrket i de kommende forhandlinger.”Vi skal både slå hårdt ned på kriminalitet og give mennesker en reel mulighed for at vælge et andet liv,” siger Karina Lorentzen.


---

# Pia Olsen Dyhr - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/pia-olsen-dyhr

Kandidat på SjællandJeg stiller op på Sjælland, hvor jeg også bor en stor del af min tid i mit hus på Orø ved Holbæk. Her, midt i naturen og med udsigt til skoven og fjorden, finder jeg ro og får energi til at slås for det, jeg tror på: et mere retfærdigt og solidarisk samfund, hvor vi løfter i flok og løser problemerne i fællesskab, hvor vi passer på de svageste, og hvor vi går en grøn fremtid i møde for vores børn og unge.Alle børn og unge skal have en tryg start på livet. De skal gå i daginstitutioner, hvor de voksne har tid til leg, trøst, og nærvær. I skolerne skal de have ro til at vokse og lære. De skal have den hjælp, de har brug for, når livet virkelig gør ondt. Og når de nærmere sig voksenlivet, skal de have mulighed for at få den uddannelse, som de drømmer om.Vores børn skal også vokse op med levende fjorde, vilde skove og fuglesang om morgenen – ikke giftig PFAS i jorden og pesticider i vores drikkevand. Vi skal rydde op i al den gift som landbrug og industri har efterladt, og vi skal selvfølgelig bremse klimaforandringerne med mindre Co2-udledning, mere grøn strøm, og flere bæredygtige løsninger.Danmark skal være grønt – helt ud til horisonten.Uligheden er til at få øje på overalt i vores samfund, og alt for mange børn vokser op i fattigdom. Det kan jeg simpelthen ikke acceptere. Vi er et af verdens rigeste lande og vi skal tage meget bedre hånd om vores udsatte.Jeg vil have et mere lige og mere retfærdigt samfund, og jeg vil have en grøn fremtid.Hvem er jeg:Jeg er 53 år (født i 1971), og gift med Villy Dyhr, som jeg har en datter og to bonusdøtre med. Vi har også hunden Obi, som altid er frisk på at tage med på en af vores mange gåture. Jeg kan også lide at strikke og lave havearbejde.Jeg har været formand for SF siden 2014, og jeg er stolt af at stå i spidsen for vores parti, som er propfyldt med kloge politiske hoveder og engagerede græsrødder. Jeg har tidligere arbejdet i blandt andet Care Danmark og Danmarks Naturfredningsforening.


---

# [PDF] principprogram-vedtaget-af-landsmoedet-150412.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2019/01/principprogram-vedtaget-af-landsmoedet-150412.pdf

1 
 
Vedtaget af SF’s landsmøde 15. april 2012 
Principprogram for SF – Socialistisk Folkeparti  
  
SF er et folkeligt socialistisk parti med afsæt i den demokratiske venstrefløj, den danske arbejderbevægelse, 
selvforvaltningstraditionen og de folkelige bevægelser for fred, nedrustning, ligestilling og miljø. SF ønsker 
at gennemføre en grundlæggende forandring af Danmark, Europa og verden, baseret på solidariske 
værdier. SF vil samle den brede befolkning i en alliance for forandringer, der udvider demokratiet, styrker 
fællesskabet, fremmer lighed og sikrer bæredygtighed. Målet er et socialistisk samfund, der på bæredygtigt 
grundlag skaber størst mulig velfærd, velstand, frihed og flest muligheder for alle mennesker. 
 
SF opfatter alle mennesker som ligeværdige. Den enkeltes frie og alsidige udvikling skal være både målet og 
midlet for hele samfundets udvikling. Alle mennesker skal derfor have frihed til og mulighed for at realisere 
det liv, de ønsker, med respekt for andres frihed, samfundet og naturen. SF bekæmper undertrykkelse og 
ulighed baseret på økonomi, uddannelse, religion, kultur, køn, etnicitet, seksualitet og handicap. Alle 
mennesker skal sikres lige rettigheder og muligheder.  
 
Det danske samfund er præget af en kapitalistisk struktur. Kapitalismen har skabt øget velstand og 
produktivitet, men den har også skabt stor ulighed og social uretfærdighed, hvor et velstående mindretal 
har den afgørende kontrol med økonomi og produktion, og hvor mange mennesker udstødes og er uden 
indflydelse over eget liv. Hoveddrivkraften i det kapitalistiske samfund er den private jagt på profit, hvilket 
indebærer en vedvarende risiko for kriser og lægger et konstant pres på samfundets sociale 
sammenhængskraft og naturgrundlag.  
 
Kriserne bliver yderligere forstærket af en vildtvoksende, løsrevet finanssektor, som bliver en hæmsko for 
den produktive sektor. Globaliseringen indeholder enorme muligheder, men også en ureguleret 
kapitalisme, der skaber en kasino-økonomi, hvor store banker og finanshuse skaber finansiel ustabilitet. SF 
arbejder for en regulering af internationale kapitalstrømme og multinationale selskaber.  
 
Den centrale ulighed i den kapitalistiske struktur er, at det lille mindretal, der besidder flest ressourcer i 
samfundet, har større mulighed for at udøve indflydelse end flertallet af mennesker. Samfundet har også 
andre uligheder end de, der er skabt af en kapitalistisk struktur. For eksempel fører forskelle i uddannelse, 
position på arbejdsmarkedet og boligform til uligheder i indflydelse på samfundsudviklingen og egen 
livssituation. Det vil altid være nødvendigt at kæmpe imod ulige magtforhold og ulige muligheder. 
 
SF vil et socialistisk samfund, hvor den overordnede udvikling gennem udvidet demokrati bliver styret af 
menneskenes behov og respekt for naturen. Det betyder, at det velstående mindretal må afgive privilegier 
med hensyn til magt, ressourcer og velstand til det resterende flertal. En sådan fjernelse af privilegier kan 
fremmes på mange måder, bl.a. ved at stille krav til virksomhederne om at varetage et socialt ansvar, men 
sikres mest grundlæggende ved at ejendomsretten til produktionsmidlerne og de fælles ressourcer bredes 
ud. 
 
Grundlaget for en socialistisk udvikling er demokratisering. Den enkelte skal sikres sine grundlæggende 
frihedsrettigheder samt retten til og muligheden for indflydelse på alle aspekter af sit eget liv. Demokratiet 
skal udvides og udbredes til økonomien. SF betragter ligestilling i bredeste forstand som en del af den 
demokratiske udvikling. Demokrati er ikke kun en styreform eller et regelsæt – demokrati er også en 
livsform, hvor samtale, argumenter og hensyn til mindretal er i centrum. Borgerne skal i størst mulig 
udstrækning deltage i udøvelse af demokratiet. Foruden retten til at deltage i valg, skal borgerne også
2 
 
kunne deltage aktivt i det politiske liv i organisationer, foreninger og lokale fællesskaber. Demokrati er for 
SF både et mål i sig selv og midlet til forandringer i samfundet.  
 
SF’s hovedopgave er at samle befolkningsflertallet bag en socialistisk udvikling. Det sker ved parlamentarisk 
at arbejde for vores værdier og føre en politik, der fremmer udviklingen af hele samfundet med særligt 
fokus på den brede befolknings interesser. Det sker ved at deltage i opbygningen af folkelige bevægelser. 
Og det sker ved at deltage i den samfundsmæssige idékamp. 
 
Udgangspunktet er for SF en decentralistisk og demokratisk socialisme, som er inspireret af en udogmatisk 
marxistisk samfundsforståelse. Dertil kommer den danske selvforvaltningstradition samt en humanistisk og 
kulturradikal tradition, der vægter menneskelig frihed, udfoldelse og medmenneskelig ansvarlighed. 
 
Frie mennesker i stærke fællesskaber 
Stærke fællesskaber giver den enkelte de bedste muligheder for at realisere det liv man ønsk er. SF kæmper 
derfor for en stærk offentlig sektor og et stærkt civilsamfund. Stærke fællesskaber er forudsætningen for en 
ligelig fordeling af magt og velstand. 
 
Ethvert demokratisk samfund sikrer den enkeltes frihed gennem rettigheder som ytringsfrihed, 
forsamlingsfrihed og grundlæggende retssikkerhed. Et socialistisk samfund har også frihed fra økonomisk 
og social undertrykkelse så alle kan få fuld gavn af de formelle rettigheder. 
 
SF arbejder for et samfund, der baserer sig på frihed, lighed og solidaritet. Vi ønsker et samfund, hvor alle 
har lige muligheder for at opnå det, de ønsker i livet. Derfor afviser SF et samfund med store forskelle i 
formuer og indtægter, fordi det betyder at muligheder og livskvalitet bliver ulige fordelt. At mennesker skal 
have lige muligheder betyder ikke, at mennesker skal være ens. Vi ønsker et mangfoldigt samfund. SF er 
tilhænger af et solidarisk velfærdssamfund finansieret gennem progressiv beskatning af samfundets 
økonomiske ressourcer. Velfærdssamfundet skal sikre fri og lige adgang for alle til basale ydelser indenfor 
sundhed, uddannelse, omsorg, pleje, hjælp til udsatte og understøttelse, når man har behov. 
 
Staten sætter rammerne for velfærdssamfundet, men det skal i videst muligt omfang forvaltes decentralt 
med fokus på såvel det enkelte menneske som fællesskabet. Grundstenene i et socialistisk 
velfærdssamfund er stærke lokalsamfund. SF ønsker at styrke de decentrale strukturer, f.eks. kommunerne 
og regionerne, som den demokratiske ramme om menneskers liv. Kommunerne skal sikres høj grad af 
autonomi og en stor andel af de fælles ressourcer, inden for rammer som fastlægges af staten. De enkelte 
offentlige institutioner skal være kendetegnet ved størst mulig deltagelse fra de involverede borgere og 
ansatte. Det forudsætter mest muligt demokrati og selvforvaltning i institutionerne. SF arbejder for et 
alsidigt kulturliv med høj kvalitet. SF's mål er at gøre mennesker til deltagende og medbestemmende 
borgere frem for klienter eller kunder. 
 
Parallelt med de offentlige fællesskaber, ønsker SF at styrke civilsamfundets frie fællesskaber. Derfor 
bakker SF op om, at mennesker organiserer sig efter interesser og værdier. Vigtigst er lønmodtagernes 
organisering i fagbevægelsen, som grundlag for fordelingskampen og den danske arbejdsmarkedsmodel. 
Bevægelser og foreninger omkring uddannelser, miljø, bolig, solidaritet, patienter og borgere med handicap 
er også meget vigtige at styrke og inddrage. Også de nære fællesskaber som familien, skolen, 
boligforeningen, kulturinitiativer, kvarteret og lokalsamfundets netværk af foreninger, borgergrupper, 
sportsklubber, mv. er essentielle for det fællesskabsbaserede samfund, som SF ønsker. De offentlige 
fællesskaber skal derfor understøtte og styrke disse.
3 
 
 
Et bæredygtigt samfund 
En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder nuværende behov, uden at bringe fremtidige 
generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.  
 
Den overhængende, globale klimakrise, den omfattende forurening og tilbagegangen i naturens 
mangfoldighed understreger behovet for handling, herunder en grundlæggende grøn omstilling af hele 
økonomien. Klimakrisen rammer især verdens fattigste. SF vil fremme en bæredygtig udvikling, så flere 
mennesker bliver hjulpet ud af fattigdom. Det er især den vestlige verden, der har ansvaret for 
klimaforandringerne. Det ansvar skal vi i vesten tage på os – så vi bidrager til at vende udviklingen og 
afhjælpe de konkrete klimaudfordringer i verdens fattigste lande. Klima og miljøkriserne truer på langt sigt 
hele menneskeheden. Store forandringer må ske. Samtidigt må et bæredygtigt samfund hænge sammen 
som fællesskab, gennem grundlæggende fælles pligter, rettigheder og værdier. 
 
Miljømæssig bæredygtighed handler om, at bekæmpe klimaforandringer og forurening, at samfundets brug 
af naturressourcer begrænses, og at en levende og biologisk mangfoldig natur opretholdes. SF arbejder 
derfor for en grøn, kvalitativt styret økonomisk vækst. Heri indgår en fuldstændig omstilling til vedvarende 
energi, markant mindre ressourceforbrug med forøget genanvendelse, samt at produktion, transport og 
forbrug skaber stadigt mindre forurening. SF vil gøre den grønne omstilling til dynamo for skabelsen af 
arbejdspladser i fremtiden. 
 
Økonomisk bæredygtighed handler om ressourceeffektiv produktion, sociale fremskridt, højt 
uddannelsesniveau og en samfundsøkonomi, der hænger sammen. Det offentlige skal over tid have balance 
mellem indtægter og udgifter og føre en aktiv konjunktur- og investeringspolitik. Beskatningen skal 
indrettes så den fremmer økonomisk udvikling, værdiskabelse og solidarisk finansiering af 
velfærdssamfundet. Regulering skal forhindre den private sektor – særligt den finansielle del – i 
spekulation, der skaber privat profit men ikke samfundsmæssig værdi. 
 
Den sociale sammenhængskraft handler om, at afstanden mellem mennesker ikke er for stor. Det 
forudsætter en høj grad af lighed, tillid, tryghed og tolerance. Ingen bør leve i fattigdom og fornedrelse. 
Samfundet hænger sammen i kraft af sociale og økonomiske rettigheder, og fundamentet for sociale og 
økonomiske rettigheder er bred tilslutning til disse. Det forudsætter, at enhver borger yder til fællesskabet 
efter bedste evne i erkendelse af, at denne pligt er grundlaget for at kunne nyde sine rettigheder. 
 
Demokratisering af økonomien 
Demokratisering af økonomien er en forudsætning for, at SF’s socialistiske målsætninger kan opnås. 
Økonomien udstikker samfundets rammer og bør derfor underlægges demokratiet. 
 
SF ønsker en grundlæggende ny indretning af samfundets økonomi, som giver indflydelse til de mange. 
Vores vision er en demokratisk styret, socialistisk og grøn markedsøkonomi, som er præget af, at ejerskabet 
over virksomhederne bredes ud, mere offentlig kontrol med vitale sektorer, demokratiske prioriteringer i 
økonomien og medarbejdernes indflydelse på virksomhederne. SF er tilhænger af en styret 
markedsøkonomi. Det vil sige, at produktionen baseres på markedsøkonomiske principper, men at 
markedet samtidig underlægges en omfattende regulering, der sikrer at markedsøkonomien understøtter 
bæredygtighed og befolkningens behov.
4 
 
En række vitale sektorer må være underlagt offentligt ejerskab eller kontrol. Det gælder de dele af 
økonomien, hvis fortsatte og uafbrudte funktion er nødvendig for, at samfundet kan fungere. Det gælder 
f.eks. den centrale velfærd, sundhedssektoren, forsyning og infrastruktur. SF kræver desuden en særlig 
omfattende offentlig kontrol med og regulering af udvinding af olie og lignende naturressourcer samt af 
finans- og boligsektoren.  Med offentligt ejerskab kan fællesskabet både høste frugterne af gode tider og 
bære tabene i dårlige, frem for at nøjes med det sidste. 
 
SF er tilhænger af et økonomisk demokrati, hvor befolkningen får indflydelse på den overordnede 
økonomiske udvikling. Det kan være gennem investeringer fra det offentlige, lønmodtagerfonde, 
pensionskasser eller gennem samarbejde mellem offentlige og private aktører. SF ønsker dermed at kunne 
sikre en alsidig og holdbar produktionsstruktur i Danmark. 
 
SF er tilhænger af virksomhedsdemokrati. Vi ønsker en udvikling, hvor lønmodtagerne på forskellig vis 
opnår stadigt større indflydelse på deres eget arbejde, arbejdsliv og på arbejdspladsens overordnede drift 
og prioriteringer herunder disponering af overskud. SF’s mål for virksomhedsdemokrati er udbredelsen af 
en bred vifte af ejerskabsformer til at forny og supplere de traditionelle virksomhedsformer, herunder 
kooperativer, andelsmodeller, medarbejderejede og socialøkonomiske virksomheder. 
 
International solidaritet – globalt ansvar 
Socialismen er international. Social ulighed, undertrykkelse, naturødelæggelse, manglende ligestilling og 
miljø- og klimaproblemer overalt på jorden er noget, der kommer os alle ved. SF arbejder derfor på at bygge 
alliancer med ligesindede over hele verden og udviser solidaritet med undertrykte folkeslag og befolkningers 
kampe for demokrati og menneskerettigheder over hele kloden. 
 
SF kræver de universelle menneskerettigheder og demokrati udbredt til hele verden. SF stiller sig solidarisk 
med befolkninger, der kæmper for at opnå dette og med bevægelser, der kæmper for 
menneskerettigheder, demokrati og sociale og økonomiske rettigheder. Overgreb og brud på 
menneskerettighederne kan aldrig forsvares. SF støtter ethvert folkeslags ret til kulturel autonomi, 
herunder eget sprog og egne organisationer. 
 
SF arbejder for at sikre bæredygtig økonomisk og social udvikling i verdens fattige lande. SF kræver, at de 
rige lande understøtter denne udvikling økonomisk og politisk, men vi afviser forestillinger om, at fattige 
lande kan hjælpes frem blot ved overførsel af penge. Udvikling af lande kræver politiske, sociale, kulturelle 
og økonomiske forandringer samt fair internationale handelsrelationer 
 
SF bekæmper imperialisme og kolonialisme, der forhindrer fattige landes selvstændige udvikling. SF er 
imod enhver form for national, kulturel og etnisk chauvinisme. Vi støtter staters, nationers og folkeslags 
fredelige sameksistens. SF arbejder konsekvent for at sikre fred og afrustning. Fred er ikke kun fravær af 
krig. SF støtter derfor som yderste konsekvens i nogle situationer, at det internationale samfund, forankret 
i FN, bruger militære midler for at beskytte civilbefolkninger mod overgreb. 
 
SF vil en global udvikling frem mod international ret, menneskerettigheder, sociale rettigheder, 
miljøbeskyttelse og fred. Det kræver internationalt samarbejde. SF støtter FN som samlingspunkt for 
verdens stater. Vi støtter Danmarks medlemskab af EU, som vi ønsker at udvikle til et folkeligt forankret og 
forpligtende politisk og økonomisk samarbejde mellem selvstændige stater. EU skal modvirke nationalisme, 
sikre fundamentet for arbejdspladser, velfærd og grøn vækst, skabe samling i hele Europa samt være en 
politisk modvægt overfor ureguleret kapitalisme. EU er en afgørende politisk kampplads for at fremme en
5 
 
socialistisk og grøn udvikling. SF lægger stor vægt på det nordiske samarbejde, hvor lande med den samme 
kulturelle baggrund arbejder sammen om at løse fælles problemer og påvirke den globale udvikling. SF 
støtter i almindelighed dansk deltagelse i internationale samarbejder og arbejder for opbygning og 
styrkelse af internationale institutioner. 
 
Et aktivt og ambitiøst folkeparti 
SF arbejder ambitiøst for at skabe resultater samt flytte holdninger og magt i samfundet. Vi arbejder på alle 
fronter i samfundet for at skabe opbakning til en socialistisk udvikling. Partiet understøtter medlemmernes 
politiske arbejde, hvor end det finder sted, og baserer sig på medlemsdemokrati, politisk idéudvikling og 
uddannelse. 
 
SF arbejder i parlamentariske forsamlinger for, at mest mulig af vores politik bliver gennemført. Som 
udgangspunkt deltager vi pragmatisk og resultatorienteret i det samarbejdende folkestyre med en 
målsætning om at udvikle samfundet frem for blot at administrere det eksisterende.  Vores almindelige 
strategi er – såfremt det er den bedste måde at virkeliggøre partiets politik på kort eller langt sigt – at indgå 
i regering med arbejderbevægelsens øvrige partier, og når det er nødvendigt, med progressive borgerlige 
partier, som vi kan finde et fælles grundlag med. 
 
Som SF’ere bør vi engagere os aktivt i civilsamfundet. Vi opfordrer vores medlemmer til at være aktive i 
deres relevante fagforening og støtter medlemmernes deltagelse i øvrige organisationer og i civilsamfundet 
bredt. Vores udgangspunkt er, at jo flere steder socialister er aktive og til stede, jo mere kan vi på den lange 
bane flytte samfundet og skabe grobund for forandring. 
 
SF søger at inddrage alle medlemmer i sit interne liv. Et levende SF fordrer det engagement, der kommer af 
medlemmernes medejerskab. Det kræver et stærkt medlemsdemokrati, hvor alle har muligheder for at 
påvirke beslutningerne og politikudviklingen. Vi insisterer på, at store beslutninger på alle niveauer træffes 
inden for vores medlemsdemokrati. Vi ønsker løbende at uddanne og opkvalificere vores medlemmer og 
tillidsvalgte. Partiforeningen er grundstenen i partiets arbejde og demokrati og har derfor et særligt ansvar 
for at løfte disse opgaver. 
 
SF’s mål er et socialistisk samfund til gavn for det store flertal. Vi ved, at stærke kræfter vil kæmpe for, at de 
forbedringer, der er skabt gennem faglig kamp og politiske arbejde, rulles tilbage. Alligevel går vi til 
opgaven med en ukuelig tro på, at det er muligt at skabe grundlæggende forandring: Et socialistisk samfund 
med demokrati, solidaritet, bæredygtighed og miljømæssig ansvarlighed.


---

# [PDF] arbejdslivs-udspil-ver-3_m_bil.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2024/03/arbejdslivs-udspil-ver-3_m_bil.pdf

ORDFØRER/KONT AKT
Pia Olsen Dyhr
Formand 
sfsekr@ft.dk
Karsten Hønge
Arbejdsmarkedsordfører
Beskæftigelsesordfører
karsten.honge@ft.dk 
DEN NÆSTE STORE 
ARBEJDSMARKEDS -
REFORM: 
MERE TRYGHED OG 
BALANCE  
I ARBEJDSLIVET
2
DEN NÆSTE STORE ARBEJDSMARKEDSREFORM: MERE TRYGHED OG BALANCE I ARBEJDSLIVET
Det danske arbejdsmarked er en succes, og flexicurity-modellen 
spiller en meget vigtig rolle for , at dansk økonomi er bomstærk 
med høj beskæftigelse og lav arbejdsløshed. Der er al mulig grund 
til, at vores danske model skal understøttes, vedligeholdes og 
styrkes. Og at bruge samarbejdet mellem Folketinget, lønmodta-
gere og arbejdsgivere til at løse de store samfundsudfordringer . 
Danskernes arbejdstid er til stor diskussion. Nogle mener, at vi skal gå 
kollektivt ned i tid, mens andre mener, at vi skal klemme ballerne endnu 
mere sammen. Derfor ender den meget relevante diskussion om ar-
bejdstid ofte i skyttegravskrig, og det er emnet for vigtigt til. I stedet for 
moralsk løftede pegefingre om, hvad der er god arbejdsmoral, så er den 
politiske opgave at forbedre vores arbejdsmarked og give flere mulighe-
den for at finde en god balance mellem arbejds- og familielivet, samtidig 
med at vi skal sikre, at der er arbejdskraft nok i både den private og den 
offentlige sektor.
Selvom det danske arbejdsmarked er kendt for den store fleksibilitet, så 
oplever mange i dag, at det er en udfordring at finde balancen i arbejds- 
og familielivet. Ikke mindst når livet ramler, og børnene ikke trives, eller der 
er alvorlig sygdom i ens familie. I de tilfælde er fleksibiliteten ikke tilstræk-
kelig i dag. 
SF lægger med dette udspil op til en reform af arbejdsmarkedet, der skal 
give fleksibilitet og tid til familier, der udsættes for et stort midlertidigt 
pres i forbindelse med fx problemer med børn eller sygdom i familien. 
RET OG RÅD TIL NEDSA T TID, NÅR LIVET 
RAMLER
For mange mennesker er en 37-timers arbejdsuge passende, og en del 
lønmodtagere er sågar ufrivilligt på deltid og ville ønske sig 37 timer om 
ugen. For de mennesker er det vigtigt med en ret til fuldtid i det offentli-
ge. Men en 37-timers arbejdsuge kan være for meget i visse situationer i 
livet. Det kræver nemlig et særligt nærvær, hvis ens børn har problemer i 
skolen, hvis ens samlever bliver ramt af psykisk sygdom, eller hvis en for-
ælder bliver alvorligt syg.
I de situationer kan 37 timer virke helt uoverskueligt. Ikke alene bliver man 
presset på tid – der opstår også stress og utryghed, når man ikke har 
overskud til at løse sine opgaver og være en god kollega ved siden af et 
familieliv, som tager al fokus. For mange kommer en frygt for at miste sit 
job oveni. Næsten alle oplever i deres liv et tidspunkt, hvor livet ramler. 
Hvor familien har brug for ens fulde opmærksomhed. På de tidspunkter 
skal samfundet træde til. Hjælpen skal være tæt ved og gælde alle, så
3
DEN NÆSTE STORE ARBEJDSMARKEDSREFORM: MERE TRYGHED OG BALANCE I ARBEJDSLIVET
det ikke kun er dem med penge på bankbogen og fleksible arbejdstider, 
der har mulighed for at trække sig.
Syge- og barselsdagpenge understøtter i dag arbejdsmarkedet i forbin-
delse med familieforøgelse og egen sygdom. Derudover eksisterer der 
en række væsentlige ordninger som fx sorgorlov, hvis man mister et barn 
under 18 år, og muligheden for at passe døende familiemedlemmer. Disse 
ordninger udgør en vigtig del af fundamentet for lønmodtagernes rettig-
heder og fungerer som en integreret del af overenskomsterne. Livskriser 
kommer dog i mange andre former, og SF ønsker at styrke trygheden, 
når de rammer. SF ønsker at bevare disse ordninger i deres nuværende 
form.
På nogle dele af arbejdsmarkedet eksisterer trygheden allerede i nogen 
grad, så man kan komme godt igennem livskriser med fleksibilitet på ar-
bejdspladsen. Men det er typisk på arbejdsgiverens nåde og særligt for 
lønmodtagere med funktionærvilkår. For især timelønnede arbejdere er 
mulighederne markant ringere, og den skævhed skal der rettes op på. Et 
stærkt arbejdsmarked indebærer solidariske foranstaltninger, der giver 
alle tryghed, når læsset er ved at vælte.
SF ønsker derfor at tilføje en ny søjle på fundamentet i den danske model 
i form af en arbejdslivsforsikring i tillæg til den nuværende arbejdsløs-
hedsforsikring, som fx a-kasserne administrerer i dagpengesystemet. 
Konkret foreslår SF:
  Lønmodtagere skal have ret til at gå ned i tid, når særlige  
omstændigheder lægger pres på familielivet, som fx:
1. Børns mistrivsel, herunder fx skolevægring
2. Psykisk lidelse i nær familie, herunder fx depression
3. Alvorlig fysisk sygdom i nærfamilie,  
herunder fx kræftbehandling 
4. Udredningsforløb i forbindelse med  
fx Alzheimers og Demens
5. Fertilitetsbehandling
  For at understøtte familiernes økonomi understøttes retten til at gå 
ned i tid med en mulighed for en supplerende ydelse svarende til fx 
dagpengesatsen som kompensation for den tabte arbejdsfortjene-
ste, hvis man er medlem af en a-kasse.
4
DEN NÆSTE STORE ARBEJDSMARKEDSREFORM: MERE TRYGHED OG BALANCE I ARBEJDSLIVET
SF ønsker en implementering af reformen med respekt for eksisterende 
ordninger og den danske arbejdsmarkedsmodel. SF foreslår, at arbejds-
livsforsikringen bygges ind i det eksisterende dagpengesystem under 
forudsætning af, at a-kasserne ønsker at varetage opgaven. Ved at 
spænde sikkerhedsnettet ud for de ca. to millioner a-kassemedlemmer 
er det hensigten at styrke trygheden og værdien af et a-kassemedlem-
skab.
Vi har ikke lagt os fast på en endelig model, men lægger op til, at udform-
ningen sker under hensyn til følgende grundlæggende principper:
  Rettigheden til nedsat tid og økonomisk kompensation skal under-
støtte overenskomsterne på samme måde som eksempelvis barsels- 
og sygedagpenge og implementeres med en indfasning, fx med af-
sæt i trepartsforhandlinger eller ekspertudvalg med repræsentation 
af arbejdsmarkedets parter.
  Rettigheden skal som udgangspunkt være universel, mens den øko-
nomiske kompensation skal tage afsæt i a-kassesystemet. Arbejds-
markedets parter skal siden kunne forhandle ovenpå dagpengeydel-
sen, som det fx er tilfældet med barsel.
  Der bør være en øvre grænse for arbejdstidsreduktion, således at 
man maksimalt kan få kompensation for 15 timer pr. uge. Samtidig 
skal der være en grænse for varighed, som fx kunne være fem måne-
der (med mulighed for at strække perioden til et halvt år ved brug af 
ferie, feriefridage, afspadsering mv.).
  Administrationsmodellen skal bygge på simple principper, men der 
skal være et dokumentationskrav. 
ØKONOMISKE KONSEKVENSER  
OG FINANSIERING
Med initiativerne styrkes lønmodtagernes muligheder for at gå ned i tid 
ved særligt krævende begivenheder, og samtidig er der en (delvis) opret-
holdelse af indkomsten. Det efterlader i sagens natur et finansieringsbe-
hov i form af direkte udgifter til ydelse samt tabte skatteindtægter som 
følge af kortere arbejdstid. 
Indenfor en ramme på knap to mia. kr. vil ca. 60 .000 a-kassemedlem-
mer kunne bruge ordningen hvert år med mulighed for at gå ned på 22 
ugentlige timer i en periode på fem måneder. Det afhænger af en række
5
DEN NÆSTE STORE ARBEJDSMARKEDSREFORM: MERE TRYGHED OG BALANCE I ARBEJDSLIVET
forudsætninger, herunder udnyttelsesgrad (antal personer, timer og må-
neder), hvor mange der alligevel ville være gået ned i tid, og hvor meget 
sygefraværet reduceres som følge af mindre stress etc.1 Den endelige 
udnyttelsesgrad og den gennemsnitlige varighed af perioderne med 
nedsat tid vil afhænge af de kriterier, der stilles op. Fx vil en maksimal 
periode på tre måneder betyde, at skønsmæssigt ca. 80 .000 kan bruge 
ordningen hvert år. Rammen på 2 mia. kr. dækker både de direkte udgif-
ter til dagpenge, en reduktion af skatteindtægter samt en reserve på 150 
mio. kr. til at adressere omkostninger til administration i a-kasserne.
SF ønsker ikke på forhånd at lægge sig fast på de endelige kriterier for 
modellen. Det kræver inddragelse af arbejdsmarkedets parter og yder-
ligere beregninger. Men for at ordningen bliver en succes, kræver det, at 
der afsættes en væsentlig økonomisk ramme, så muligheden kan blive 
relevant for mange mennesker, der er under et særligt pres, og skabe 
øget tryghed for alle a-kassemedlemmerne. 
Samtidig er det vigtigt at understrege, at SF betragter forslaget som 
en moderne arbejdsudbudsreform. Ved at skabe tryghed og balance i 
arbejdslivet kan reformen bidrage til lavere sygefravær for pårørende og 
en lavere risiko for stress. Desuden kan reformen bidrage til at reducere 
produktivitetstab under spidsbelastningsperioder samt utilsigtede ophør 
af ansættelsesforhold. For nogle af dem, der har valgt at være på deltid, 
kan forsikringen også gøre det mere trygt at gå op i tid. Gevinsterne ved 
at skabe bedre muligheder for midlertidig nedtrapning vil dog formentlig 
ikke indgå i ministeriernes konsekvensvurderinger af reformen.
SF foreslår, at reformen som udgangspunkt finansieres indenfor det fi-
nanspolitiske råderum. Reformen skal evalueres løbende, herunder både 
positive og negative effekter på de offentlige finanser. Hvis der er politisk 
flertal for det, er SF også åben for at finansiere reformen gennem en del-
vis annullering af de skattelettelser, der skal rulles ud over de kommende 
år.
1  Her antaget svarende til 25 pct. af de timer, man går ned i tid.
6
DEN NÆSTE STORE ARBEJDSMARKEDSREFORM: MERE TRYGHED OG BALANCE I ARBEJDSLIVET
EKSEMPEL 4
DEPRESSION  
 Frederik har fået en middelsvær depression, og er sygemeldt, og det er svært 
for hans kone Lone at overkomme sit fuldtidsarbejde, indkøb, praktisk arbejde 
i hjemmet etc. samtidig med at hun skal hjælpe Frederiks blandt andet med at 
komme til psykolog- og læge samtaler. Hun bruger arbejdstidsordningen til at 
tage 1 ugentlig fridag og forkorte de 4 andre arbejdsdage med 1 time. Hun har 
samtidig fået en aftale med sin arbejdsgiver om at hun kan arbejde hjemmefra 1-2 
dage om ugen. Frederik kommer over sin depression efter fem måneder, og både 
Frederik og Lone kan vende tilbage til deres job på 37 timer om ugen. 
EKSEMPEL 1
FERTILITETSBEHANDLING  
Anja og Morten har igennem et år forsøgt at få børn på naturlig vis, og er nu på-
begyndt fertilitetsbehandling, da Mortens sædkvalitet er kraftig nedsat. Anja er 
meget bekymret over fertilitetsbehandlingen, og de er begge meget bekymrede 
for deres udsigter til at få børn. Efter flere mislykkedes forsøg med insemination 
er Anja påbegyndt IVF og dertilhørende hormonbehandling. Hormonpåvirknin-
gerne er både fysisk og psykisk hårde for Anja, og selvom hun er glad for sit ar-
bejde, oplever hun et generelt højere stressniveau, da bekymringerne hober sig 
op. Anja vælger derfor at gøre brug af arbejdstidsordningen og går i en periode 
ned i tid svarende til 22 timer om ugen. Det giver hende ro og tid til at tage vare 
på sig selv alt imens hun skal vænne sig til de nye omstændigheder med IVF og 
hormonbehandling. Efter 4 måneders behandling blev Anja gravid.
EKSEMPEL 2
SYG FORÆLDER  
Lotte bor sammen med sin mand og to børn på henholdsvis 9 og 11 år i lejlighed i 
Roskilde. Lottes mor, som har en demens sygdom, bor i Skanderborg,  
hvor Lotte også kommer fra.  Lotte er enebarn og hjemmeplejen kontakter ofte 
Lotte, så hun kan hjælpe med opgaver hos sin mor. Lottes mor har fået det dår-
ligere, hun er tiltagende urolig, forvirret og ked af det. Hun ringer flere gange om 
dagen til Lotte, og Lotte bruger ofte weekenden på at køre til Skanderborg for 
at være en støtte for sin mor. Derudover bruger Lotte feriedage på at tage til 
Skanderborg for at ledsage sin mor til læge, opfølgning i Hukommelsesklinikken, 
til øjen- og ørelæge. Lotte bliver mere og mere stresset på arbejdet, og hun er 
samtidig ulykkelig over at have mindre tid sammen med sine børn. Lotte vælger 
derfor at bruge arbejdstidsordningen på at tage en ugentlige fridag i 3 måneder, 
hvor hun kan være hos sin mor. Efter 3 måneder får moren tilbudt en lejlighed på 
et plejehjem i nærheden. 
EKSEMPEL 3
SKOLEV ÆGRING 
Dorthe og Erik har en søn på 7 år, som er meget følsom overfor ændringer i sine 
relationer, og som tidligere har haft problemer med skoleværing. Familien vælger 
at flytte fra deres lejlighed i Århus til et hus i Vejle for at være tættere på bedste-
forældrene. De ved, at flytningen vil være hård for deres søn. Derfor vælger både 
Dorthe og Erik at gøre brug af arbejdstidsordningen for at sikre en god indkørin-
gen i den nye skole. De benytter hver især ordningen til at holde fri to dage om 
ugen, mens bedstefaren træder til den sidste. Det giver familien mulighed for at 
tage passe sønnen hjemme i den første måned, indtil han er klar til at starte i den 
nye skole. Efterfølgende går Erik på nedsat i forbindelse med indkøringen i den 
nye skole. Ordningen gav familien mulighed for at en for at skabe rammerne for 
en tryg flytning for deres søn, som nu trives i den nye skole. 
Alle billeder i udspillets fire eksempler er genereret med AI.


---

# Forældre skal kunne passe deres syge børn, til de er raske - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/foraeldre-skal-kunne-passe-syge-boern-til-de-er-raske

Del    Del  Forældre skal kunne passe deres syge børn, til de er raske15-08-2024Det tager mere end to dage for et barn med skoldkopper at blive rask. Alligevel skal forældrene tilbage på arbejde, når deres børn har været syge i to dage, selvom barnet stadig er sygt. Det vil SF prøve at lave om på.  – Syge børn er en kæmpe stressfaktor i en familie. Det kan vi gøre bedre som samfund, så forældrene får mulighed for at være der for deres børn uden at bekymre sig over at skulle tilbage på arbejde næsten med det samme, siger Jacob Mark, SFs børneordfører.  Sygdom stresser en hel familie
Syge børn kan ikke bare passe sig selv på samme måde som syge voksne. Derfor stresser sygdom hos børn en hel familie med dårlig nattesøvn for alle, et ulykkeligt barn, der har brug for trøst og pleje, og bekymringer hos forældrene for både det syge barn og for at skulle tilbage på arbejde inden barnet bliver raskt.   – Det er helt skørt, at det kun er de voksne, der kan blive hjemme til de er raske. Det er jo børnene, som har brug for at blive passet, når de er syge. Så selvfølgelig skal forældre kunne holde fri med ro i sindet, og give deres børn omsorg, når de er syge, siger Jacob Mark.  Ikke alle har bedste forældre til rådighed
Det er ikke alle familier, der har bedsteforældrene, som de kan bede træde til, når forældrene skal på arbejde. Det er også langt fra alle, der har mulighed for at arbejde hjemme med et sygt barn, eller som kan bruge feriedage på det, hvis resten af året også skal hænge sammen. Uanset om familierne kender andre, der kan træde til eller ej, så er det en kæmpe stressfaktor er få logistikken omkring syge børn til at hænge sammen i familierne.   – Det er hård for de syge børn, det er hårdt for forældrene, og det har faktisk også konsekvenser på arbejdspladserne og i børnenes institutioner, at forældrene skal tilbage på arbejde efter to dage – netop fordi hverken børn eller forældre er klar til det så hurtigt. Det skal vi gøre bedre, siger Jacob Mark,


---

# SF vil beskatte virksomheder uden overenskomst - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-vil-beskatte-virksomheder-uden-overenskomst

Del    Del  SF vil beskatte virksomheder uden overenskomst11-10-2022Den danske ”flexsecurity”-model er med rette vidt berømmet. Det er en model, der kombinerer et fleksibelt arbejdsmarked med ordnede forhold med få arbejdskonflikter og social tryghed. Men det er også en model, der er truet fra flere sider.”Vi kan ikke tage den danske model for givet. Den er udfordret i de her år, og der har vi et politisk ansvar, fordi gode, danske løn- og arbejdsvilkår er forudsætningen for et stærkt velfærdssamfund og fungerer som en stopklods for den stigende ulighed”I et udspil foreslår SF blandt andet at beskatte virksomheder uden overenskomst. Der er brug for at lukke huller i det sociale sikkerhedsnet, der er brug for at gøre noget for de for mange, der reelt, men ikke formelt er lønmodtagere – og derfor ikke er sikret lønmodtagerrettigheder.Der er samtidig brug for at sikre, at medlemstilbagegangen i fagbevægelsen vendes til fremgang, for uden en høj organisationsprocent skrider hele grundlaget for en model, der er baseret på fornuftige forhandlinger og overenskomster.SF foreslår:Styrk overenskomstdækningen: Virksomheder uden overenskomst har generelt lavere produktivitet end overenskomstdækkede virksomheder, men sidstnævnte skal til gengæld indbetale til f.eks. uddannelses- og pensionsfonde efter regler fastsat i overenskomsterne. SF støtter op om at lægge en flexsecurity-afgift på f.eks. 1.000 kr. pr. fuldtidsansat betalt af virksomhederne, hvor bidrag til uddannelses- og pensionsfonde kan trækkes fra. Det betyder, at overenskomstdækkede virksomheder ikke kommer til at betale afgift, mens andre må betale et bidrag, fordi de ikke er med til at understøtte den danske model.Flere i fagforening: I dag er det under halvdelen af de privat ansatte lønmodtagere, der er medlem af en overenskomstbærende fagforening. Det er stadig 4 ud 5, der er dækket af en overenskomst, men mange er altså gratister. SF ønsker at øge fradraget for fagforeningskontingent for overenskomstbærende fagforeninger og finde en model for at fjerne det for såkaldte gule fagforeninger.Ordentlighed i udbud mv.: Når det offentlige udbyder opgaver, skal der være sikkerhed for at opgaverne udføres på ordentlige, overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår. SF har været med til at skærpe reglerne for, at der skal ansættes lærlinge, hvor det er relevant, men der skal også være krav om arbejdsklausuler, der sikrer ordentlige løn- og arbejdsvilkår. Det indebærer også, at man skal afvise bud, der er så lave, at man umuligt kan løse opgaven på lovlige og overenskomstmæssige vilkår, såkaldte skambud.Stop for falske selvstændige – reguler platformsøkonomi og lign.: Der er i dag mennesker, som reelt er lønmodtagere, men juridisk set opfattes som selvstændige – selvom der ikke er meget selvstændighed i deres arbejde. Det gælder f.eks. Woltbude, der styres i detaljer af en app – et typisk eksempel på platformsøkonomi. Når man betragtes som selvstændig, mister man en lang række rettigheder, som man har som lønmodtager – fx ret til ferie, løn under sygdom, ret til at forhandle overenskomst etc.
SF ønsker regler, der sikrer, at virksomheder ikke kan omgå reglerne på denne måde – fx en formodningsregel, der siger, at når det ikke er klart, om man er selvstændig eller lønmodtager, betragtes man som lønmodtager.Styrk myndighedskontrollen: God lovgivning og krav til udbud hjælper kun, hvis virksomhederne efterlever kravene. Det gør de fleste, men der er sorte får i flokken. SF går ind for lov og orden på arbejdsmarkedet, og støtter den fælles myndighedskontrol mellem skattevæsen, Arbejdstilsyn og Politiet. Der er brug for højere og permanente bevillinger, og der er også brug for at se på, om samarbejdet kan styrkes organisatorisk. Det har vist sig, at en effektiv myndighedskontrol tjener flere penge hjem i skatteindtægter mv. end den koster[1]. Der afsættes 150 mio. kr. til arbejdsmiljø og social dumping på SF’s finanslovsforslag for 2023. Alle lønmodtagere fortjener en sund og sikker arbejdsplads. Vi skal have fortsat og øget fokus på både psykisk arbejdsmiljø og nedslidning, og det skal være lettere at skifte jobspor i løbet af livet, så flere kan have et godt arbejdsliv længere.


---

# SF FEJRER 1. MAJ MED DAGPENGEGARANTI TIL LØNMODTAGERE - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-og-el-samarbejder-om-tryghedspakke-til-loenmodtagere-i-1-maj-udspil

Del    Del  SF FEJRER 1. MAJ MED DAGPENGEGARANTI TIL LØNMODTAGERE01-05-2025Når man mister sit job, skal man kunne stole på, at dagpengesystemet griber en, og at det ikke bliver forringet.Sådan lyder budskabet fra SF og Enhedslisten, der i et fælles 1. maj-udspil vil sikre dagpengegaranti til de to millioner a-kassemedlemmer i Danmark.”Vi så under finanskrisen, hvordan tusindvis af mennesker blev svigtet, da dagpengene blev halveret midt i deres største nød. Det svigt må bare aldrig gentage sig. Vi vil kæmper for, at lønmodtagerne kan stole på den tryghed, de betaler til hver eneste måned,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.En dagpengegaranti på mindst 10 år
Konkret foreslår SF og Enhedslisten en garanti om, at der i mindst 10 år ikke kan pilles ved dagpengenes størrelse, den årlige lønregulering eller længden af dagpengeperioden.Forslaget står i skarp kontrast til LA, der vil halvere dagpengeperioden, så man maksimalt kan være på ydelsen i et år.Unge skal have billigere adgang til a-kasser
Med udspillet vil SF og Enhedslisten også gøre det billigere for unge at melde sig ind i en a-kasse. Derfor foreslås det, at unge under 30 år får halveret den del af a-kassekontingentet, der går til staten – en besparelse på cirka 2.200 kroner om året.“Unge skal have råd til tryghed. Et lavere kontingent, der kan spare de unge for ca. 183 kroner om måneden, kan være forskellen på, om en lærling eller nyuddannet vælger at sikre sig gennem en a-kasse – eller står uden beskyttelse, når uheldet rammer,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.Finansiering: Fjern skattefordele til fagforretninger
Dagpengegarantien er udgiftsneutral, men kontingentnedsættelsen for unge skønnes at koste 300 mio. kroner. De to partier foreslår, at finansieringen skal ske ved at fjerne skattefordele til fagforretninger, der ikke bidrager til den danske model.“Vil skal gøre alt, hvad vi kan for at styrke den danske model. Der er nogle private fagforretninger, der saver og gnaver i samfundets bærende søjler, nemlig den tillid, som vores arbejdsmarked bygger på. De skal ikke kunne trække deres kontingent fra i skat,” siger SF’s beskæftigelsesordfører, Karsten Hønge.Partierne finder det urimeligt, at organisationer uden overenskomst kan få samme skattefordele som dem, der deltager aktivt i den danske model.”Det er nasseri på speed. Vi skal i stedet styrke de fagforeninger, der tager ansvar og skabe billigere a-kasser for unge, så de har råd til at få den tryghed, de har brug for,” siger Karsten Hønge.


---

# [PDF] udspil-fond-sporskifte-og-voksenuddannelse-1.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2024/04/udspil-fond-sporskifte-og-voksenuddannelse-1.pdf

& voksenuddannelse
Sporskifte
ORDFØRER/KONTAKT
1
UDDANNELSESFOND SKALSIKRE GRØNOMSTILLING,VELFÆRD OGGODEARBEJDSLIV 
Det danske sam fund står overfor gigantiske
rekrutteringsudfordringer de næ ste år. Vi har brug for flere dygtige
og engagerede m edarbejdere til vores børn, æ ldre, syge og udsatte
og til den grønne om stilling.
Manglen på arbejdskraft er isæ r problem atisk m ed
faldende ungdom sårgange og faldende optag på
erhvervsskolerne og professionshøjskolerne, hvis
uddannelser spiller en afgørende rolle for at nå i
m ål m ed at reducere CO2-udledningen og
frem tidssikre velfæ rdssam fundet. 
Sam tidig er der m ennesker, som  frygter at blive ledige som  følge af
netop den grønne om stilling, fordi de arbejder i erhverv, der står
overfor m arkante æ ndringer, som  eksem pelvis landbruget.
Ligeledes er der m ennesker, som  er nedslidningstruede, m ennesker
der ønsker at sadle om  i arbejdslivet, og m ennesker der aldrig fik
gennem ført en uddannelse og synes det virker uoverskueligt nu,
hvor de sidder m ed realkreditlån, børn og faste udgifter. Isæ r
økonom ien er ofte en barriere, og derfor forbliver drøm m en om  at
skifte spor desvæ rre en drøm  for m ange voksne.
Det er paradoksalt, at vi på den ene side desperat m angler
arbejdskraft i bestem te fag og brancher, og på den anden side har
m ennesker, der gerne vil arbejde på de respektive om råder, m en
m angler de rette kom petencer og m øder for m ange forhindringer.
Der er åbenlyst behov for at tæ nke nyt og for at turde at
eksperim entere.
Sofie Lippertsofie.lippert@ft.dk
Astrid Carøeastrid.carøe@ft.dk
DERFOR FORESLÅR SF:
1. At oprette en fond, som  kan sikre et
reelt levegrundlag for dem , der ønsker at
uddanne sig eller skifte spor som  voksne. 
Fonden giver en ydelse på 110 pct. af dagpengesatsen til
uddannelser på det grønne om råde og velfæ rdsom rådet. Adgang
afhæ nger af alder, uddannelse og arbejdsm arkedsanciennitet. Der
afsæ ttes 1 m ia. kr. som  startkapital, herefter fyldes fonden op m ed
uforbrugte m idler på uddannelsesom rådet eller øvrig finansiering, så
der sikres 1 m ia. kr. årligt. 
2. At fjerne deltagerbetaling på
m eritpæ dagog- og m eritlæ reruddannelsen 
og undersøge behovet for æ ndringer af øvrig deltagerbetaling i
voksenuddannelsessystem et.
3. At gennem føre en m eritreform  
og system atisere brugen af m erit og realkom petencevurdering.
4. At nedsæ tte et nationalt kom petenceråd, 
som  sam m en m ed arbejdsm arkedet parter skal bidrage til
fastlæ ggelse fondens endelige m ålgruppe og positivliste over
uddannelser m v.
2
NÅR ARBEJDSKRAFT ER DEN NYE
VALUTA, SKAL VI VEKSLE VORES
KOMPETENCER
Der er brug for at skrue på alle relevante håndtag for at skabe et
bedre kom petencem atch, og på sam m e tid skabe flere m uligheder
og m ere tryghed for lønm odtagerne. SF vil både tage ansvar og
tæ nke visionæ rt. Vi vil eksperim entere m ed incitam entsstrukturen,
for bedre arbejdsliv og arbejdsudbud bør væ re to sider af sam m e
sag. 
Vi har allerede skruet på en del. SF er m ed i aftalen om
kandidatreform en fra som m eren 2023, hvor vi indfører
sektordim ensionering og reducerer tilgangen til de akadem iske
bacheloruddannelser på universiteterne. M ed aftalen har vi desuden
afsat vigtige m idler til at løfte kvaliteten af erhvervsuddannelserne
og styrke professionsuddannelserne på velfæ rdsom rådet. Vi har i
den forbindelse lanceret vores eget udspil om  bedre
professionsuddannelser på velfæ rdsom rådet[i], som  vi kontinuerligt
kæ m per for at kom m e i gang m ed at forhandle om .
& voksenuddannelse
Sporskifte
3
SF er endvidere m ed i aftalen om  at forbedre SOSU-uddannelsernes
vilkår og i aftalen om  udenlandsk arbejdskraft til sundhedssektoren.
Her har vi blandt andet sikret, at social- og sundhedshjæ lpere
kom m er på den såkaldte positivliste, og at reglerne for at opnå
dansk autorisation for udenlandske sundhedsuddannelser bliver
gjort m ere effektive. 
Vi foreslår at bygge m ere visionæ rt videre på de gode erfaringer fra
Uddannelsesløftet, hvor ledige ufaglæ rte og faglæ rte m ed foræ ldet
uddannelse kan tage en erhvervsuddannelse indenfor bestem te
om råder. I efteråret sagde statsm inisteren, at den nye tids danske
valuta var arbejdskraft, og at ”penge har vi m ange af”. Vi m ener
derfor, at vi skal turde at investere og eksperim entere for at få den
gordiske knude til at gå op.
“
SF tager ansvar og er villige til at finde løsninger hele
vejen rundt. Derfor vil vi også se på det helt oplagte
potentiale i m arkant at styrke m ulighederne for
voksenuddannelse og sporskifte ind i de sektorer, der
skriger på arbejdskraft.  
- SOFIE LIPPERT
FONDEN SKAL SIKRE  
et reelt levegrundlag til dem , der uddanner sig, og i første om gang
foreslår vi to hovedspor: Ét til uddannelser som  m angler i den
grønne om stilling, og ét til uddannelser der m angler på
velfæ rdsom rådet. 
1
VI FORESLÅR AT OPRETTE EN FOND TIL
VOKSENUDDANNELSE OG SPORSKIFTE:
2
3
4
MAN SKAL KUNNE   
tage de uddannelser m ed størst m angel indenfor velfæ rd og det
grønne om råde m ed en ydelse, der svarer til 110 pct. af
dagpengesatsen for den tid, m an uddanner sig. Uddanner m an sig
på deltid, får m an ydelse på deltid.
FONDEN SKAL KUNNE  
bruges til og m ed professionsbachelorniveau.
BÅDE LEDIGE OG BESKÆFTIGEDE   
skal kunne gøre brug af fonden afhæ ngigt af alder,
uddannelsesbaggrund og arbejdsm arkedsanciennitet sam t krav om
m edlem skab af a-kasse.
& voksenuddannelse
Sporskifte
4
Form ålet m ed fonden er at fjerne økonom iske og adm inistrative
barrierer, og gøre det så let og attraktivt som  m uligt at gå i gang
m ed en uddannelse senere i arbejdslivet. Der er tale om  en
forsøgsordning i årene 2025-2035, som  løbende evalueres.
Vi foreslår, at arbejdsm arkedets parter m ed bidrag fra et nyt
nationalt kom petenceråd skal kvalificere fastlæ ggelsen af
m ålgruppe og uddannelser ud fra følgende overvejelser:
Positivliste over uddannelser
Der skal udarbejdes en positivliste over uddannelser på det grønne
om råde og velfæ rdsom rådet. Det kan bl.a. væ re uddannelser som
elektriker, køletekniker, pæ dagog, læ rer og sygeplejerske. Vi
forestiller os, at listen vil have et vist overlap m ed positivlisten for
uddannelsesløftet på beskæ ftigelsesom rådet. Fondens positivliste
vil dog væ re m ålrettet det grønne om råde og velfæ rd, og der vil
um iddelbart alene væ re uddannelser på disse om råder m en flere
uddannelser på disse om råder. Vi foreslår uddannelser op til
professionsbachelorniveau. Der skal tages stilling til, om  fonden
eksem pelvis også skal kunne bruges til AM U-kurser.
M ålgruppe
Fondens overordnede m ålgruppe skal aftales næ rm ere på baggrund
af et oplæ g fra arbejdsm arkedets parter og et kom petenceråd. Det
skal væ re m arkant nem m ere end i dag, og der skal som
udgangspunkt væ re tale om  en ordning, som  gæ lder for både ledige
og beskæ ftigede. 
Vi forestiller os, at ordningen kan deles i forskellige m ålgrupper i
forhold til alder og arbejdsm arkedsanciennitet: Eksem pelvis at
m ennesker, der allerede har en uddannelse, vil kunne bruge
ordningen fra de er 40 år og har 15 års arbejdsm arkedsanciennitet,
og kunne få adgang til støtte til ordinæ re erhvervsuddannelser,
ordinæ re videregående uddannelser til professionsbachelorniveau
sam t m erituddannelserne. I forbindelse m ed den endelige
m ålgruppeafgræ nsning skal der dog fastlæ gges en fordelingssats,
således at m an ørem æ rker størstedelen af m idlerne til dem , der ikke
i forvejen har en videregående uddannelse.
Vi forestiller os dertil, at ufaglæ rte, herunder ufaglæ rte m ed
studentereksam en, vil kunne gøre brug af ordningen til
erhvervsuddannelser allerede fra de er 30 år og har 10 års
arbejdsm arkedsanciennitet. På det videregående om råde vil den
yngre gruppe som  udgangspunkt alene kunne bruge ordningen til
m erituddannelserne på velfæ rdsom rådet, hvor der også er sæ rlige
adgangskrav til erhvervserfaring.  
& voksenuddannelse
Sporskifte
5
Der vil i forbindelse m ed m ålgruppefastlæ ggelsen også skulle tages
stilling til undtagelser. Eksem pelvis er det oplagt, at +30-årige, der
har en uddannelse som  pæ dagogisk assistent, m en ingen øvrig
uddannelse, vil kunne tage m eritpæ dagoguddannelsen m ed
fonden. Ligeledes bør der væ re en indgang for personer, der af den
ene eller anden grund ikke kan bruge deres uddannelse læ ngere.
Om vendt skal der også udarbejdes en afgræ nsning af adgang til
fonden.
Adgangen skal begræ nses, hvis m an er uddannet og arbejder
indenfor de stillingsbetegnelser/uddannelser, der frem går af
positivlisten, m edm indre der er en reel grund til, at m an ikke kan
bruge sin uddannelse og væ re i sit job læ ngere. Endvidere kan det
overvejes, om  ordningen skal m ålrettes bestem te afgangserhverv.
Vi forestiller os desuden en øvre aldersgræ nse som  for eksem pel 60
år.
Der læ gges i udgangspunktet op til en ”først til m ølle”-ordning, hvor
der hvert år kan søges, indtil der ikke er flere m idler, og så forfra året
efter. Det skal desuden overvejes, om  der skal væ re m ulighed for at
skrue op og ned for adgangen til fonden afhæ ngigt af
konjunkturerne på arbejdsm arkedet.
Forholdet til andre ordninger
Den foreslåede ordning har snitflader til en ræ kke andre ordninger.
Uddannelsesløftet på 110%  af dagpengesatsen er en succes.
Ordningen gæ lder dog alene ledige og alene ufaglæ rte og faglæ rte
m ed foræ ldet uddannelse, ligesom  ordningen kun gæ lder til
udvalgte erhvervsuddannelser. Ligeledes forventer vi gode
resultater fra opkvalificeringspuljen til m inim um snorm eringer, som
vi har væ ret m ed til at afsæ tte, m en også denne ordning er
begræ nset, idet den alene gæ lder dagtilbudsom rådet, og
derudover ikke vil kunne sikre tilstræ kkeligt uddannede pæ dagoger.
Fonden skal derfor ses som  et supplem ent til disse ordninger. 
I dag findes desuden Statens Voksenuddannelsesstøtte (SVU), m en
for eksem pel vil m an kun kunne få 60 pct. af dagpengesatsen til en
videregående uddannelse, og m an kan ikke få støtte til de ordinæ re
videregående uddannelser. Ordningen har desuden en ræ kke
benspæ nd for dem , der allerede har en uddannelse, og der er rigide
krav til, hvordan den uddannelse m an ønsker SVU til er tilrettelagt.
Såfrem t m an er i m ålgruppen for fonden og ønsker en uddannelse
på positivlisten, vil m an kunne benytte fonden i stedet for SVU. 
& voksenuddannelse
Sporskifte
6
MINDRE DELTAGERBETALING OG
OVERSKUELIGE, ATTRAKTIVE
UDDANNELSER
Vi ønsker at fjerne deltagerbetalingen på m erituddannelserne på
læ rer- og pæ dagogom rådet. Økonom ien skal ikke væ re en barriere
for dem , der ønsker at tage en uddannelse og lever op til kriterierne.
Nogle vil kunne få deres arbejdsplads til at betale uddannelsen, m en
der er ikke tale en ret, og kom m unerne er sam tidig økonom isk
pressede. Derfor vil det styrke incitam entet for alle at fjerne
deltagerbetalingen. Der læ gges endvidere op til, at det nye
kom petenceråd skal kom m e m ed anbefalinger til, hvordan øvrig
deltagerbetaling eventuelt bør æ ndres. 
Vi skal desuden sikre, at uddannelserne er overskuelige nok og
tilrettelagt m est hensigtsm æ ssigt. En analyse fra
Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd og Socialpæ dagogernes
Landsforbund viser for eksem pel, at over 3000 personer uden en
relevant social- eller sundhedsfaglig uddannelse arbejder på det
specialiserede socialom råde og opfylder kriterierne for at blive
uddannet m eritpæ dagog[ii]. Der kan derfor for eksem pel væ re
grund til at styrke m ulighederne for tonet
m eritpæ dagoguddannelse på social-specialom rådet. Et andet
eksem pel er sygeplejerskeuddannelsen, hvor der er nogle hindringer
for at lave en egentlig m erituddannelse, m en der burde kunne sikres
en m ere fleksibel vej ind m ed m ere system atisk brug af m erit. Jf.
også nedenstående afsnit.
MERITREFORM SAMT SYSTEMATISK
BRUG AF MERIT OG
REALKOMPETENCEVURDERING
Forslagene skal ses i sam m enhæ ng m ed vores forslag om  m ere
system atisk brug af m erit og realkom petencevurdering. Forslaget
var også en del af vores udspil ”Gode uddannelser er er nøgle til
velfæ rd” fra januar 2023. M ed forslaget læ gges der dels op til at
gennem føre en m eritreform  og system atisere tildelingen af m erit.
Endvidere skal brugen af realkom petencevurdering styrkes, og det
sam lede system  skal gøres m ere overskueligt og gennem sigtigt.
I dag får m an langt fra altid m erit for den viden og de kvalifikationer,
m an allerede har tilegnet sig. Og i det om fang, der gives m erit, sker
det nogle gange forskelligt fra uddannelsesinstitution til
uddannelsesinstitution, selvom  der er tale om  den sam m e
uddannelse. Den begræ nsede m erit er m ed til at gøre sporskifte
m ere uoverskueligt. Fravalg af sporskifte og unødig forsinkelse i
uddannelsessystem et betyder også, at der er et uforløst potentiale
for arbejdsudbud og rekruttering. Uddannelsesvejene skal derfor
gøres m ere sm idige og fleksible.
& voksenuddannelse
Sporskifte
ETABLERING AF KOMPETENCERÅD
Det frem går sidst i aftalen om  kandidatreform , at forligspartierne er
enige om , at det vil væ re relevant at nedsæ tte et nationalt
kom petencepanel, som  kan give input til og kvalificere arbejdet m ed
at vurdere kom petencebehov på frem tidens arbejdsm arked. SF har
fra start støttet idéen om  et kom petenceråd, som  over 40
forskellige lønm odtagerorganisationer, arbejdsgiverorganisationer
og uddannelsesorganisationer på tvæ rs af faggrupper læ nge har
ønsket sig[iii]. 
Vi foreslår derfor, at kom petencerådet realiseres allerede i 2024. Vi
forestiller os, at rådet sam m en m ed arbejdsm arkedets parter kan
m edvirke til at kvalificere den endelige m odel. Ligesom  vi forestiller
os, at rådet kan hjæ lpe m ed at sikre en væ gtning i forhold til
konjunkturerne på arbejdsm arkedet. Rådet skal endvidere bidrage til
at vurdere, hvordan deltagerbetalingen på øvrig voksen- og
efteruddannelse bør æ ndres m ed henblik på sam let set at sæ nke
deltagerbetalingen.
7
VIRKNINGER OG FINANSIERING
Bedre m ulighed for at uddanne sig og skifte spor som  voksen vil øge
kvaliteten og trygheden i arbejdslivet. Udover at fonden kan bidrage
til at løse en del af udfordringerne i forhold til grøn om stilling og
velfæ rd, vil den også bidrage til, at fæ rre bliver nedslidte eller
ledige, og at flere lønm odtagere stilles bedre og m otiveres. Efter
årtiers arbejdsudbudsreform er og en forventning om , at
lønm odtagerne skal arbejde til de er langt over 70, er der behov for
at sikre reelle m uligheder for at sadle om  undervejs, og væ rne om
opbakningen til og trygheden på arbejdsm arkedet. Udspillet skal
således også ses sam m en m ed SF’s arbejdslivsudspil. I stedet for at
sæ tte spørgsm ålstegn ved lønm odtagernes arbejdsm oral, skal vi
skabe et arbejdsm arked, hvor flere har lyst til og m ulighed for at
blive i læ ngere tid. Det er et gode for både den enkelte og for
sam fundet.
Det arbejdsudbud, som  træ kkes ud under uddannelse, kan på sigt
forventes at kom m e igen i den anden ende i de sektorer, hvor
behovet er størst. Der er derfor også tale om  en investering.
Forslaget skal endvidere ses i lyset af, at uddannelsesløftet på 110
pct. af dagpengesatsen er en succes. Beskæ ftigelsesm inisteriet og
Finansm inisteriet anerkender, at ordningen styrker
arbejdsudbuddet varigt. Det skal dertil bem æ rkes, at
Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd har vurderet, at m inisteriernes
skøn er konservativt, og at effekten er bedre end antaget.[iv]
& voksenuddannelse
Sporskifte
8
Det bem æ rkes desuden, at Danm arks Evalueringsinstitut (EVA)
netop har udgivet en analyse om  m otivation blandt studerende, der
påbegynder en videregående uddannelse. Analysen peger på, at
m otivationen er højest blandt æ ldre studerende og blandt
studerende, der har en erhvervsuddannelse i forvejen.[v] Der er
derfor grund til at antage, at m ange vil gennem føre den
uddannelse, de påbegynder.
En undersøgelse fra Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd viser
yderligere, at der på otte år er blevet ca. 10.000 flere studenter
under 30 år, der hverken er i gang m ed eller har afsluttet en
erhvervskom petencegivende uddannelse. I 2022 var der over
25.000 ufaglæ rte studenter i Danm ark.[vi]
En tidligere analyse fra EVA i 2016 peger på, at størstedelen (63
pct.) af ufaglæ rte studenter gerne vil tage en uddannelse, og at de
isæ r er interesserede i m ellem lange videregående uddannelser
sam t erhvervsuddannelser og korte videregående uddannelser. Der
er derfor sæ rdeles god grund til at antage, at der er et uforløst
potentiale i denne gruppe.[vii]
Sidst bem æ rkes det, at en analyse fra Arbejderbevæ gelsens
Erhvervsråd peger på, at 80 pct. af dem  der har benyttet
uddannelsesløftet, enten er i arbejde eller fortsat uddannelse
halvandet år efter uddannelsesstart[viii], og at en rapport fra
Børne- og Undervisningsm inisteriet peger på, at der er en
beskæ ftigelseseffekt i uddannelsesløftet fra ufaglæ rt til faglæ rt.[ix]
Ligeledes har der væ ret voldsom t faldende ledighed blandt
nyuddannede m eritpæ dagoger, herunder ingen ledighed blandt de
uddannede i 2021.[x]
FINANSIERING
Det er i udgangspunktet forbundet m ed usikkerhed, hvor m ange der
vil benytte sig af m ulighederne for at tage en uddannelse som
voksen. Derfor læ gger vi op til en forsøgsordning løbende i 2025-
2035, hvor udgifterne til deltagernes ydelse dæ kkes af en fond m ed
m inim um  1 m ia. kr. årligt. Aktiviteten i forsøgsordningen evalueres
løbende i forsøgsperioden, således at tilførsel af m idler, kriterier for
m ålgruppe, uddannelsesretning m v. kan tilpasses. 
SF læ gger op til, at fonden får en startkapital på 1 m ia. Kr., og
løbende årligt tilføres nye m idler gennem  en overførsel af
uforbrugte m idler på uddannelsesom rådet, og suppleres af
råderum m et eller øvrig finansiering op til 1 m ia. kr.
På de statslige om råde for driftsudgifter på Børne- og
Undervisningsm inisteriets om råde og Uddannelses- og
Forskningsm inisteriets om råde har der i årene 2014-2023 væ ret et
gennem snitligt m indreforbrug på knap 900 m io. kr. årligt, heraf
størstedelen på Børne- og Undervisningsm inisteriets om råde.[xi] Vi
vil på den m åde sikre, at de m idler der afsæ ttes til uddannelse rent
faktisk bruges på uddannelse, i stedet for blot at gå tilbage i
statskassen eller afdrage på Danm arks gæ ld. Vi ønsker dertil at
undersøge øvrige finansieringskilder som  for eksem pel
éngangsindtæ gter til staten eller indtæ gter fra skattekontrol.
& voksenuddannelse
Sporskifte
9
Hovedparten af udgifterne til forslaget kan i forsøgsperioden
finansieres gennem  uforbrugte m idler, m ens udgifter til selve
uddannelserne afholdes indenfor de eksisterende
taxam etersystem . 
Dertil kom m er en varig udgift på knap 70 m io. kr. til afskaffelse af
deltagerbetaling på m eritlæ rer- og m eritpæ dagoguddannelsen[xii]
sam t udgifter til opstart og drift af ordningen sam t
kom petencerådet.
Som  supplerende finansiering foreslås m idler fra den grønne
skattereform  for industrien. Med aftalen om  CO2-afgiften på
industriens om råde fra 2022 blev der afsat 100 m io. kr. årligt i 2025
og 2026 til en reserve til grøn efteruddannelse og opkvalificering.
Ligeledes skal der snart forhandles en afgørende CO2-afgift på
landbrugsom rådet. Vi foreslår, at en del af provenuet, som  skabes
gennem  den kom m ende afgift, bruges til at finansiere bedre
ram m er for voksenuddannelse, herunder SF’s forslag. På den m åde
vil reform en både væ re m ed til at sikre, at ansatte i erhvervet kan få
nye, relevante kom petencer, og at virksom heder får adgang til de
rette kom petencer til den grønne om stilling.
NOTER
[i]Gode uddannelser er en nøgle i velfæ rdssam fundet (sf.dk)
[ii] Rekruttering af socialpæ dagogiske m eritpæ dagoger | Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd (ae.dk)
[iii] DEA og 40 organisationer sender opråb til politikere om  m anglen på arbejdskraft –  DEA
[iv] Effekten af 110 procent-ordningen er undervurderet | Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd (ae.dk)
[v] Studiem otivation blandt førsteårsstuderende på de videregående uddannelser (eva.dk)
[vi] Hver ottende københavnske student er uden uddannelse fem  år efter studentereksam enen |
Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd (ae.dk)
[vii] 63 %  af ufaglæ rte studenter vil gerne tage en uddannelse | EVA
[viii] SOSU-uddannelser var populæ re blandt ledige, der tog uddannelsesløft m ed 110 pct. dagpenge |
Arbejderbevæ gelsens Erhvervsråd (ae.dk)
[ix] Nye rapporter: Analyser af beskæ ftigelseseffekten af uddannelsesløft fra ufaglæ rt til faglæ rt | Børne–  og
Undervisningsm inisteriet (uvm .dk)
[x] Microsoft W ord - Socialpæ dagogiske_m eritpæ dagoger_analyseudkast_06_11_2023_sidste_SL_rettelser.docx
(ae.dk)
[xi]BUU Alm del endeligt svar på spørgsm ål 147 Bilag 1 Oversigt over m erm indreforbrugpdf (ft.dk) sam t UFU
Alm del endeligt svar på spørgsm ål 204 UFU alm  del svar på spm  204docx (ft.dk)
[xii] Der forudsæ ttes en stigning på ca. 50 pct. på m erituddannelserne vs. i dag, hvor udgiften til deltagerbetaling
er 45 m io. kr. Den forventede stigning skal ses i lyset af både den fjernede deltagerbetaling og den højere ydelse.
& voksenuddannelse
Sporskifte


---

# Karsten Hønge - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/karsten-hoenge

Siden jeg var ganske ung har jeg været aktiv i SF, fagbevægelsen og forskellige foreninger for solidaritet.Heldigvis er mine tre dejlige børn og kæreste endnu vigtigere.Jeg har været vidt omkring i det politiske landskab, som medlem af folketing, byråd, amtsråd og regionsråd. Desuden har jeg gennem 16 år været fagforeningsformand på Fyn. Jeg er udlært tømrersvend, og det har givet mig ”indsigt fra skurvognen og udsyn fra stilladset”. Jeg har arbejdet og rejst i det meste af verden, og interesserer mig fortsat levende for fremmede kulturer.I 2013 blev jeg uddannet til journalist.I min fritid synes jeg ikke, der findes noget bedre end at være sammen med mine 3 børn og min kæreste. Kun den yngste bor hjemme. Men det er dejligt at samle dem alle.Vi rejser for alt, hvad vi kan spare op og har besøgt mange lande. Fra Grønland til Australien. Fra USA til en række lande i Afrika. Jeg har besøgt 56 forskellige lande og nyder at møde mennesker, som lever på en anden måde end jeg selv.Jeg elsker rockmusik. Især er jeg helt tosset med Bruce Springsteen. Når jeg er til koncert, er jeg i en anden verden. Historiske romaner, politiske biografier, fantasy, klassikerne. Jeg tager det hele. Desværre er der langt mellem biografbesøgene, men så er det jo godt, at der let adgang til film på TV. Løb og svømning bliver der også plads til.


---

# Lisbeth Bech-Nielsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/lisbeth-bech-nielsen

Jeg har altid været engageret på den ene eller anden måde. Først som elevrådsformand, siden i studenterpolitik. Faktisk har jeg haft svært ved at være medlem af en forening, som jeg ikke straks lagde mine kræfter i.Siden 2011 har jeg siddet i Folketinget. Der kæmper jeg for en bæredygtig og grøn økonomi, et opgør med hovedløs væksttænkning og for at sikre reel ligestilling i Danmark.Jeg bor på Amager med mine to børn Saga og Thorbjørn. Jeg elsker at læse og er fast besøgende hos vores lille lokale boghandel Zittans. Når der er tid, får jeg jord under neglene i vores køkkenhave.Jeg voksede op med min mor og min søster i en boligblok, hvor huslejepriserne truede med at vokse os over hovedet. Der er derfor ingen, der skal fortælle mig, at vi endnu har skabt et samfund med reel lighed. Boligpolitikken er et af de steder, hvor det i den grad kommer til udtryk. De heldige kan skabe formuer ud af den blå luft, mens andre ikke kan betale for en bolig, hvis de overhovedet kan finde en. Dét kæmper jeg for at lave om på. Det er nemlig ikke en naturlov, at markedskræfterne bare skal have lov til at gøre nogle få rige, mens andre ikke har råd til tag over hovedet.Klodens fremtid er på valg. Jo ældre jeg bliver, jo mere radikal bliver jeg på planetens vegne – især efter jeg har fået børn. Den grønne omstilling kræver dramatiske forandringer i samfundet – bæredygtighed må og skal trumfe grænseløs vækst, og den fælles rigdom skal skabe bedre liv for os alle. I København skal vi for alvor i gang med at vise verden, at vi er en grøn og bæredygtig hovedstad, der prioriterer børn og voksnes sundhed over forurenende biler.Vi er nødt til at gentænke samfundsøkonomien, så den bliver langt mere gavnlig for både mennesker og natur. Derfor kæmper jeg mod Finansministeriets skadelige regnemodeller, der sætter skæve skattelettelser over velfærd. Og derfor lægger jeg arm med Danske Bank og finanssektoren – for det kan simpelthen ikke passe, at kan du kringle dig uden om at betale skat, hvis bare du er stor og rig nok. Vi skal også regulere de tech-giganter, der får stadig større magt over vores liv og vores sind. Løsningerne er der, og dem har jeg skrevet om i bogen ”Oprør For Fremtiden”.Mine mærkesager:INVESTER I BØRNENE TIDLIGTMinimumsnormeringer på institutionsniveauDrop inklusion som spareøvelseHurtigere og bedre hjælp til børn og unge, der mistrivesRetten til børns sygedage skal udvides til op til 5 dage med lønEN BY FOR ALLE – STOP ULIGHEDENFlere almennyttigeog billige boligerPlads til børnefamilieri KøbenhavnStop tomme investeringsboligerGrøn, social og bæredygtig byudvikling


---

# [PDF] rekrutering-og-fastholdelse-i-velfaerdsjob-pm.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2022/10/rekrutering-og-fastholdelse-i-velfaerdsjob-pm.pdf

SF: Ligeløn og ny rekrutteringspulje skal give flere varme hænder i den offentlige sektor 
Der er i dag en alvorlig mangel på uddannet arbejdskraft i velfærdsektorerne, og det ønsker SF at ændre på.  
 
Dels ved at sikre et retfærdigt lønsystem, dels ved at oprette en ny rekrutterings- og fastholdelsespulje.  
 
”Fremtidens velfærd er helt afhængig af, at der er personale nok til at løfte de mange opgaver i 
velfærdssamfundet. Det kræver dog, at vi både sikrer en retfærdig løn og tænker kreativt i forhold til 
rekrutteringen. Begge ting kræver midler – og dem er vi klar til at finde”, siger SF-formand Pia Olsen Dyhr.  
 
SF ønsker for det første at afsætte 2 mia. kr. til at sikre ligeløn i den offentlige sektor for at rette op på den 
ulige løn mellem kvinde- og mandsdominerede fag: 
 
”Sygeplejersker, SOSU’er, pædagoger og mange andre faggrupper tjener i dag mindre end deres offentlige 
kolleger i andre fag, fordi de med Tjenestemandsreformen fra 1969 blev betragtet som kvindefag. Det er 
selvfølgelig ikke i orden. Vi mener, det er på tide at tage livtag med den kønsbestemte lønulighed. Den er 
politisk skabt og kræver politiske løsninger”, siger Pia Olsen Dyhr.   
 
Derudover ønsker SF at oprette en helt ny rekrutterings- og fastholdelsespulje på 0,5 mia. kr. i 2023 og 1 
mia. kr. årligt fra 2024. Pengene skal fordeles i forhandlinger mellem regeringen, KL, Danske Regioner og 
fagforeningerne, der sammen skal finde frem til de tiltag, de mener, er vigtigst for at rekruttere og fastholde.  
 
”Kunne man måske give elevløn i stedet for SU på praktikdelen af velfærdsuddannelserne? Kunne man få en 
økonomisk bonus for at blive et vist antal år på samme arbejdsplads – eller for at gå op på fuld tid? Der er 
mange muligheder. SF ønsker at sikre midlerne, og så tror vi på, at det er arbejdsmarkedets parter, der er 
bedst til at finde de konkrete løsninger”, siger Pia Olsen Dyhr.   
 
SF’s forslag om en ny rekrutterings- og fastholdelsespulje finansieres for 2023 ved at reducere den såkaldte 
tillægsbevillingsreserve på finanslovsforslaget fra 1,5 til 1,0 mia. kr. Fra 2024 finansieres forslaget ved at 
bruge de ændringer af reglerne for aldersopsparing, som blev aftalt med den seneste inflationshjælpepakke.  
 
SF har også tidligere foreslået at forbedre mulighederne for at arbejdsløse kan uddanne sig på 110% 
dagpenge, mens de uddanner sig til SOSU. Dette forslag kunne udvides til fx sygeplejerske eller pædagog.  
 
Samtidig ønsker SF, at man gør det lettere at overføre merit og anciennitet, hvis man videreuddanner sig fx 
fra SOSU-assistent til sygeplejerske eller fra pædagogisk assistent til pædagog.  
 
Sådan vil SF skaffe flere hænder i den offentlige sektor: 
 
 2 mia. kr. årligt til at rette op på uligelønnen  
 En ny rekrutterings- og fastholdelsespulje på 0,5 mia. kr. i 2023 og 1 mia. kr. årligt fra 2024 
 Mulighed for at efteruddanne sig på en velfærdsuddannelse på 110 pct. af dagpengene  
 Bedre muligheder for meritoverførsler velfærdsuddannelserne imellem


---

# Karina Lorentzen Dehnhardt - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/karina-lorentzen-dehnhardt

Jeg er født og opvokset i Sydjylland – og jeg bor her stadig. For mig giver det bedst mening at lave politik for vores landsdel, hvis man også selv er en del af den. Løsninger for Sydjylland skabes bedst af mennesker, der oplever hverdagen, arbejdspladserne, foreningslivet og naturen helt tæt på.Min politiske motivation kommer fra min opvækst og fra historierne om mine bedsteforældres liv som fattige landarbejdere i 40’ernes Syd- og Sønderjylland.  Det var et hårdt liv, og da de som mange andre flyttede ind til byen, blev de set ned på, fordi de kom fra landet. De har givet mig en stærk retfærdighedssans og en vilje til at bekæmpe ulighed. Jeg vil et Danmark, hvor hverken yderområderne eller mennesker hægtes socialt af.Jeg arbejder for et Danmark i balance. Et Danmark, hvor man ikke bliver hægtet af, fordi man bor uden for de største byer. For social retfærdighed. Hvor børn og unge trives. Og ældre behandles med værdighed. Hvor vores natur og havmiljø beskyttes, så kommende generationer også kan nyde Lillebælt og Flensborg Fjord.For mig handler politik først og fremmest om mennesker. Og der er brug for en stemme fra Sydjylland, der kæmper for tryghed, fællesskab og retfærdighed. Derfor er mine mærkesager:Stop fattigdommenAlt for mange mennesker kæmper for at få hverdagen til at hænge sammen. Det er ikke rimeligt i et rigt land som Danmark.Tandlægen bør være gratis. Vi skal hjælpe dem, der har mindst, og sikre at ingen børn vokser op i fattigdom. Velfærd er vores fælles ret.Giv børn og unge ro påAlt for mange børn og unge mistrives. De skal have hurtigere hjælp, mindre klasser og bedre normeringer i daginstitutionerne.Vi skal investere i nærvær, tid og faglighed, så børn får en tryg barndom, og unge får en god start på voksenlivet. Det skylder vi dem.Rent hav og rig naturVores natur og drikkevand skal beskyttes mod forurening.Jeg vil arbejde for et renere hav, hvor fiskene vender tilbage i Lillebælt og Flensborg Fjord. Vi skal passe på vores fælles natur, både på land og til vands, og sikre rent drikkevand til næste generation.En værdig alderdom og fair pensionDe ældre har bygget vores velfærdssamfund. De fortjener respekt og den hjælp, de har brug for.Jeg vil sikre en værdig ældrepleje og en fair pension til dem, der har haft de længste og hårdeste arbejdsliv. Og så skal vi have Store Bededag igen – det er især en vigtig fridag for de lavestlønnede, som har få andre muligheder for at holde fri.Bedre psykiatri for alleAlt for mange venter alt for længe på hjælp.Ventetiderne skal ned, og kvaliteten skal op. Psykiatrien skal prioriteres, så alle, uanset postnummer, kan få den støtte, de har brug for.Mindre stress i familielivetForældre skal kunne passe deres syge børn uden dårlig samvittighed. De skal have mulighed for at gå ned i tid, når et barn mistrives.Et velfungerende samfund kræver, at familierne lever et liv i balance.


---

# Mads Olsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/mads-bruun-buch-olsen

Jeg stiller op, fordi jeg tror på, at børn og unge i Danmark fortjener bedre. Bedre muligheder for at uddanne sig, gode rammer til at trives og en hverdag med plads til både ambitioner og liv.Det kræver forandring.De sidste par år har regeringen givet skæve skattelettelser for milliarder, mens folkeskolen lider, priserne på bus og tog stiger, og klimakrisen ignoreres. Mærkesager:Giv unge ro påAlt for mange unge er pressede. På økonomi, på overskud og på tid. Derfor skal vi have det ekstra SU-år tilbage, der skal være flere billige studieboliger og et mere fleksibelt uddannelsessystem. Vi skal have ro på, ikke mere stress!Gør toget og bussen billigereOffentlig transport skal være billigere for alle unge under 26. Tog og busser skal komme til tiden og ikke være overfyldte. Som transportordfører har jeg kæmpet for det i lang tid og vil blive ved med det! Det må aldrig være prisen på en busbillet, der stopper dig fra at se dine venner eller komme til fodbold.Invester i folkeskolenFolkeskolen skal være en ny rød regerings prestigeprojekt. Vi skal have flere klasser med to voksne, skolemad og og flere ture på lejrskole. Som tidligere lærervikar vil jeg kæmpe for, at vores børn og unge glæder sig til at komme i skole.


---

# [PDF] studieboligudspil-aug-2023.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2023/08/studieboligudspil-aug-2023.pdf

ORDFØRER/KONTAKT
1
SF VILSIKREFLEREBILLIGESTUDIE-BOLIGER
Hvert år ved studiestart står hundredvis af
desperate studerende uden et sted at bo.
Manglen på studieegnede boliger er nu så
udbredt, at hver fem te studerende på de
tekniske og naturvidenskabelige
uddannelser sidste år havde problem er m ed
at få tag over hovedet[1].  Dertil kom m er, at
hver fjerde udeboende studerende betaler
m ere i boligudgifter, end hvad de får
udbetalt i SU[2].
 
Det kalder på politisk handling. Derfor
foreslår SF en ny studiebolig-plan som  skal
sikre flere billige, bedre og m ere
klim avenlige boliger til de studerende. 
[1] https://via.ritzau.dk/pressem eddelelse/studerende-m angler-
tag-over-hovedet?publisherId=3427042&releaseId=13657365
[2]
https://www.ft.dk/sam ling/20201/alm del/bou/bilag/166/2435822
.pdf
Sigurd Agersnapsigurd.agersnap@ft.dk
Efterspørgslen på kollegier og bofæ llesskaber i studiebyerne
høj. Undersøgelser viser, at rigtig mange studerende gerne vil
prioritere fæ llesskabet[1]. Og når 12%  af unge i Danmark ofte
eller altid føler sig ensomme, kan kollegieboligerne virke som
den rigtige vej at gå, når vi skal bygge nye boliger til
studerende[2]. Desvæ rre ser vi i øjeblikket en tendens i
storbyerne, hvor størstedelen af de studieboliger, der i bliver
bygget er et-væ relsesboliger med eget køkken, toilet og bad.
Det betyder, at der plads til fæ rre studerende per bygget
kvadratmeter[3]. 
Den udvikling skyldes i høj grad en fejlkonstruktion af
boligstøtten, sådan at en beboer kun kan opnå boligstøtte,
hvis boligen indeholder eget køkken. Det betyder, at det bedre
kan betale sig for bygherre at bygge studieboliger med små
tekøkkener fremfor kollegieboliger med gode fæ lles-faciliteter
og fæ llesskabet i fokus. I SF foreslår vi derfor at omlæ gge
boligstøtten, så den også kan tildeles unge studerende, der
bor på kollegie med fæ lles køkken. Det er vigtigt, at
boligstøtten er indrettet, så den styrker incitamentet til at
bygge fæ llesskabsorienterede boformer og samtidig sikre, at
vi ikke bygger mere end nødvendigt af hensyn til klimaet.
Ændringen skønnes at medføre, at ca. 11.500 studerende og
kollegiebeboere opnår ret til boligstøtte, og de forventes i
gennemsnit at få en skattefri udbetaling på 6.200 kr. årligt.[4]
[1] https://www.dsfnet.dk/wp-
content/uploads/2016/04/Boligunders% C3% B8gelsen-2016.pdf
[2] Ensomhed: Hvad er det? Og hvad kan du og de næ rmeste gøre? -
Ventilen
[3] Notits - Andelen af nyopførte etvæ relses studieboliger i København
med eget køkken og bad (internt notat fra forhandlinger om fonden for
billige boliger)
[4] BOU Almdel endeligt svar på spørgsmål 85 Svar på BOU 85docx (ft.dk)
2
BOLIGSTØTTEN SKAL GÆLDE FOR BOFÆLLESSKABER
OG KOLLEGIEVÆRELSER
3
Der skønnes at væ re ca. 17.200 tomme boliger i Københavns
kommune. En analyse, der har fulgt boliger fra 2015, viser at
6.500 ud af de 14.000 boliger, der var tomme ved starten af
2015, står tomme i mindst et år.[1] Boligerne står tomme,
selvom der er pres på boligmarkedet og mange forgæ ves
leder efter en bolig i byen. Men en bolig skal væ re et sted, hvor
man bor, og det skal ikke væ re genstand for velhaveres
ferieboliger eller opkøbes af spekulanter. Beskatning skal
sikre, at boligerne bliver besat, mens et eventuelt provenu skal
gå til opførelsen af billigere boliger i byerne.
[1] https://www.kk.dk/sites/default/files/agenda/348858af-3ecf-47aa-
9ef3-4becfba8beff/dbf68493-c8b3-4f56-8e29-93f728565899-
bilag-4.pdf
BESKATNING AF TOMME BOLIGER
 
KOMMUNERNE SKAL KUNNE SIKRE, AT
STUDIEBOLIGER BEBOS AF UNGE UNDER UDDANNELSE
 
Som reglerne er lige nu, er det ikke muligt for kommunerne at
tjekke, om private studieboliger rent faktisk bebos af
studerende. I stedet kan en opført studiebolig i dag blive
udlejet til såvel en familie, som en enlig æ ldre. 
Det er et problem, at boliger som i kommunerne prioriteres til
studerende ikke bruges til formålet. Derfor skal kommunerne
have mulighed for at fastsæ tte i lokalplaner, at anvendelse af
boliger skal væ re til unge, der er under uddannelse, og det skal
væ re muligt at følge op herpå.
4
FLERE MIDLERTIDIGE STUDIEBOLIGER 
Flydende containerboliger eller små midlertidige studieboliger
er de senere år poppet op mange steder i de store byer. Det
giver mulighed for at udnytte de tomme byggegrunde, som
ikke står først for i byudviklingen. De midlertidige flytbare
ungdomsboliger er både billige, klimavenlig og
fæ llesskabsorienteret, og i København har anvendelsen af
midlertidige grunde allerede skabt 800 billige studieboliger.
SF ønsker at udbrede muligheden for at bygge midlertidige
studieboliger på tomme byggegrunde. Konkret har vi to
forslag, der her og nu kan øge udbuddet af midlertidige
studieboliger med op mod 2000 boliger inden 2025:
1.
Perioden for dispensation for midlertidige studieboliger
hæ ves fra 10 til 15 år. En forlæ ngelse a dispensationsperioden
til vil betyde, at huslejerne kan sæ nkes markant. Eksempelvis
skal flere af Københavns udviklingsområder tidligst bebygges
om 15 år, og her spæ nder lovgivningen i dag ben for billigere
studieboliger.
2.
Dispensationerne fra lokalplaner for midlertidige studieboliger
skal gæ lde fra ibrugtagningstilladelse. I dag gæ lder
dispensationerne i mange tilfæ lde først ved
bygningstilladelse. Fra byggetilladelse til
ibrugtagningstilladelse går der ca. 1 år. Det betyder, at de
midlertidige studieboliger rent faktisk kun er i drift i 9 år. Det
gør huslejen dyrere for de studerende, da levetiden for de
midlertidige studieboliger forkortes med ét år. Ifølge CHP
villiges betyder det i praksis 450 kr. mere i husleje per måned
for de studerende. Den forsinkede ikrafttræ delse af
dispensationerne skyldes en uklarhed i lovgivningen, som let
kan præ ciseres.
5
Ved at give ret til boligstøtte til studerende i boliger uden
eget køkken eller koge-installation skønnes en årlig merudgift
i størrelsesorden 50 mio. kr. efter tilbageløb. Merudgiften er
behæ ftet med usikkerhed og vil afhæ nge af den konkrete
udformning og afgræ nsning. Ændringen skønnes at
medføre, at ca. 11.500 studerende og kollegiebeboere opnår
ret til boligsikring med en gennemsnitlig skattefri udbetaling
på 6.200 kr. årligt. 
SF har ikke lagt sig fast på størrelsen af en skat på tomme
boliger. Som et regneeksempel vil der ved 6.000 tomme
boliger og en afgift på f.eks. 5.000 kr. hver måned
umiddelbart opnås et provenu på 360 mio. kr. årligt.
Provenuet vil dog forventeligt væ re væ sentligt lavere som
følge af adfæ rd og eventuelt tilbageløb. Sigtet med skatten
vil netop væ re at nedbringe antallet af tomme boliger
væ sentligt.
Forslagene ventes samlet at væ re provenuneutrale eller have
et merprovenu, men at det afhæ nger af den næ rmere
udformning af en skat på tomme boliger.
ØKONOMI 
 
ORDFØRER/KONTAKT
Boligordfører
Sigurd Agersnap
sigurd.agersnap@ft.dk


---

# [PDF] 20221006-trivselsudspil.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2022/10/20221006-trivselsudspil.pdf

STOR 
MILLIARD-
PLAN SKAL 
BEKÆMPE 
TRIVSELS- 
KRISEN
 
Danmark oplever lige nu en trivselskrise. Flere og ﬂere mistrives 
og får psykiske lidelser. Ikke mindst børn og unge1. Trivselskrisen 
og konsekvenserne presser samtidig psykiatrien, og allerede i dag 
er psykiatrien overbelastet og kan ikke give den fornødne hjælp 
– samtidig har vi ikke opbygget tilstrækkelig med forebyggende 
indsatser. 
Der er tale om et såkaldt ”vildt problem”2, hvor 
ingen har en fuldstændig løsning lige nu, men hvor 
løsningen skal findes hen ad vejen. Det afgørende er, 
at vi går i gang. 
SF foreslår derfor et nyt og massivt arbejde sat i gang i tre trin og 
over de kommende otte år frem mod 2030. Det ligger udover og i 
forlængelse af aftalen om en 10-årsplan på psykiatriområdet. 
Dels foreslår SF en akut indsats med tiltag her og nu for at sikre, at 
færre både børn, unge og voksne rammes af psykiske lidelser som 
stress, angst og depression og i stedet gribes og hjælpes i opløbet.
 
Dels foreslår SF en kommission, der løbende skal afrapportere om 
forslag og tiltag over de kommende otte år med et substantielt beløb 
til at føre arbejdet ud i livet.  
Pia Olsen Dyhr
pia.olsen.dyhr@ft.dk
ORDFØRER & KONTAKT 
Jacob Mark
jacob.mark@ft.dk
1
SF
Stor milliardplan skal bekæmpe trivselskrisen
2
DET SKER MED SAMMENLAGT 35 MIA. KR. I 
RYGGEN OVER DE KOMMENDE ÅR: 
1. En række konkrete indsatser sættes i 
gang her og nu. 
Både for at sikre bedre trivsel samt en hurtigere og tidligere hjælp. 
Det skal være et løft af de rammer, hvor børn og unge færdes – altså 
i daginstitutioner og folkeskolen. 
2. En kommission nedsættes bredt 
sammensat af eksperter, faggrupper, 
organisationer. 
Den skal komme med oplæg til Sundhedsministeriet, 
Socialministeriet, Børne- og Undervisningsministeriet etc. 
Kommissionen skal stå for et omfattende forskningsprogram, 
herunder indsamling af viden også internationalt, og på den baggrund 
løbende komme med forslag til, hvad der kan gøres.
3. En stor pulje af pengene reserveres og 
sættes af, så der kan følges løbende op 
på kommissionens anbefalinger, og de 
kan føres ud i livet.
Mange kommissioner begrænses af et krav om, at de ikke må koste 
penge, men det er urealistisk at skulle sikre bedre trivsel og færre 
psykiske lidelser, uden at det koster ressourcer. Der er store udgifter 
ved at lade stå til – både menneskeligt og økonomisk.
ØKONOMI
SF foreslår, at halvdelen af det fri råderum frem til 2030 afsættes til 
løsninger på området. Det er det råderum, der er tilovers, når der er 
afsat penge til forsvar og sikkerhed, grønt råderum samt demograﬁ. 
Det svarer til knap 7 mia. kr. årligt i 2030, og i alt vil der de kommende 
otte år være afsat 35 mia. kr. Eller knap 39 mia. kr., hvis man 
indregner psykiatriaftalen. Om det er nok vides ikke, men det giver i 
hvert fald muligheder for at gennemføre tiltag, der vil rykke. 
SF
Stor milliardplan skal bekæmpe trivselskrisen
3
SF
Stor milliardplan skal bekæmpe trivselskrisen 
TRIN 1
SF foreslår her og nu konkrete tiltag til at styrke børn og unges 
trivsel. Desuden skal tiltagene ses som et indirekte løft af 
behandlingspsykiatrien, fordi færre med den rette hjælp og støtte 
hurtigere og tidligt dermed ikke ender med (gen-)indlæggelse. 
– Styrket sundhedspleje i form af bl.a. besøg af en sundhedsplejerske 
det første år som anbefalet af Sundhedsstyrelsen. 
– Flere voksne i daginstitutionerne ved at udbygge minimums-
normeringer på institutionsniveau og styrke efteruddannelse af 
personalet.
– Loft for klassestørrelse i folkeskolen på 24 elever og en frihedspulje 
til brug for kortere skoledage og ﬂere timer med to uddannede 
voksne. 
– Hurtig hjælp gennem PPR (Pædagogisk Psykologisk Rådgivning) til 
børn og unge under 18 år, herunder vejledning til forældre, lærere, 
pædagoger m.ﬂ. og hurtig, gratis psykologhjælp til 18-25-årige, hvor 
der allerede er afsat penge i psykiatriaftalen. 
TRIN 2
Der nedsættes en kommission, der skal være tværfaglig, tværsek-
toriel og med repræsentation af brugere og eksperter. 
Kommissioner kan være syltekrukker, men ikke i dette tilfælde, for vi 
ved simpelthen ikke, hvordan problemet skal løses eller begrænses 
i det omfang, der er behov for. Vi har brug for mere viden. Og mere 
handling på denne viden. Samtidig skal der allerede nu afsættes 
konkret ﬁnansiering til området over de kommende otte år plus 
forskningsbevillinger.
Kommissionen skal stå for et omfattende forskningsprogram, hvor 
der blandt andet skal indsamles erfaringer fra andre lande, men også 
forskningen på selve området3.
Kommissionen skal også belyse sammenhængen mellem ensomhed, 
trivsel og psykiske lidelser. 380.000 voksne oplever svær ensomhed. 
Det er mere end otte procent af befolkningen – og tallet er stigende.
Udover at ensomhed4 nedsætter livskvaliteten for mange, så er 
ensomhed også med til at gøre ﬂere mennesker syge. 
Der bør være fokus på alle tiltag, der kan styrke trivslen, og be-
grænse hvor mange der er i fare for at udvikle psykiske problemer. 
Der er ingen tvivl om, at denne type af tiltag – primær forebyggelse – 
er helt central for at undgå at problemerne vokser ud af kontrol. 
Kommissionen vil have et bredere og mere fremadrettet sigte med 
blandt andet fokus på forskning end det råd, der skal nedsættes i 
henhold til psykiatriaftalen, men de to organer bør selvsagt arbejde 
sammen.
1
2
4
SF
Stor milliardplan skal bekæmpe trivselskrisen 
TRIN 3
Det er selvsagt ikke til at sige, hvilke forslag kommissionen kommer 
med. Men her i Trin 3 ligger 19 mia. kr. frem mod 2030 til at føre 
tiltagene ud i livet. 
Kommissionen bør understøttes af en minister for børn og unges 
trivsel, som SF tidligere har foreslået ved at udvide Børne- og 
Undervisningsministeriet med ansvarsområde for børn og unges 
mentale trivsel. Ministeren skal sikre den samlede indsats på tværs 
af ressortområder; folkeskole, daginstitutioner, psykiatri, social- og 
sundhedsområdet mv. og de andre ministerier. 
Noter
1. SST: Læs Sundhedsproﬁlen 2021 s. 20: linkhttps://sst.dk/-/media/
Udgivelser/2022/Sundhedsproﬁl/Sundhedsproﬁlen-kort.ashx
2. Bl.a. Siggi Winther Nielsen har i sin bog Entreprenørstaten udfoldet det 
danske samfunds udfordringer med håndteringen af ”wicked problems” 
3. Kilde: s. 8 in ”Fagligt oplæg til en 10-årsplan: Bedre mental sundhed og 
en styrket indsats til mennesker med psykiske lidelser”, SST januar 2022, 
pixiudgaven understreges det, at ”Psykiatriområdet sammenholdt med 
tilsvarende sygdomsområder prioriteres ikke i samme grad og tildeles ikke 
samme grad af ressourcer til forskning”
4. ”Sammen imod ensomhed” – resultater fra Policy Lab om en national 
ensomhedsstrategi, juni 2021, bakket op ah godt 90 civilsamfunds-
organisationer, NGO’ere, kommuner og private virksomheder.
3
Dårligt arbej
OVERBLIK OVER FINANSIERING AF PLANEN
Mia. kr. 2023-niveau 2023
0,11
0,34
0,20
0,00
0,21
0,25
0,66
1,11
0,00
0,34
2024
0,25
0,25
0,40
0,03
0,61
0,25
1,29
2,96
1,18
0,25
2025
0,25
0,25
0,40
0,10
1,00
0,25
1,75
4,42
2,17
0,25
2026
0,25
0,25
0,40
0,35
1,00
0,25
2,00
5,13
2,63
0,25
2027
0,25
0,25
0,40
0,55
1,00
0,25
2,20
5,42
2,72
0,25
2028
0,25
0,25
0,40
0,75
1,00
0,25
2,40
5,83
2,93
0,25
2029
0,25
0,25
0,40
0,95
1,00
0,25
2,60
6,49
3,39
0,25
2030
0,25
0,25
0,40
1,15
1,00
0,25
2,80
7,40
4,10
0,25
2023-2030
1,86
2,09
3,00
3,88
6,82
2,00
15,69
38,76
19,12
2,09
Prykiatriaftale september 2022:
- Hurtig hjælp til børn og unge 
- Psykiatri mv. andre tiltag 
Konkrete prioriteringer 
- Normeringer i børnehøjde 
- Max. 24 elever i klassen 
- Frihedspulje, folkeskolen 
- Forskning 
I alt konkrete prioriteringer 
I alt konkrete prioriteringer 
I alt konkrete prioriteringer 
Finansiering af andre tiltag 
I alt


---

# Theresa Berg Andersen - Gruppeformand SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/theresa-berg-andersen

FÆLLESSKAB, LIGHED OG OMSORG.Fællesskab betyder, at ingen mennesker skal føle sig som andenrangsborgere
pga. fattidom, sygdom eller handicap. Det skal være nemmere at få hjælp i vores
sundhedssystem, især mennesker med psykiske lidelser er svigtet i de forgangende år. Vi har skabt et samfund hvor præstation og tempo er hverdag for mange.
Det skal vi turde at gøre op med i SF og kæmpe for en hverdag med mere RO PÅ!Lighed betyder, at alle mennesker også i vores udkantskommuner skal have de samme muligheder, glæder og goder som i resten af landet. Nordjylland er langt væk fra København, men det må ikke betyde at Nordjylland glemmes. Vi skal på landkortet når der bla. tales om kollektiv trafik og attraktive landdistrikter.Omsorg betyder, at ingen skal drukne i ensomhed, misbrug og arbejdsløshed. Vi har både pligten og mulighederne for at hjælpe.
Jeg ser i det daglige hvordan gode normeringer gør en forskel for vores børn, unge og ældre. Den dagsorden har SF sat sig hårdt på, og den skal vi følge til dørs.Min politiske erfaring har jeg dels fået via min rolle som stedfortræder i Folketinget og dels som byrådsmedlem i Vesthimmerlands Kommune, hvor jeg har været 2. viceborgmester, Formand for beskæftigelsesudvalget og siddet i økonomiudvalget.Jeg er også uddannet pædagog, ansat som dagtilbudsleder, jeg er gift med Thomas og så er jeg mor til to teenagepiger.Min politiske overbevisning kommer af det som jeg beskæftiger mig med hverdag. Jeg er klar til at kæmpe for de værdier, det har været en mangelvare igennem den
borgerlige regerings tid, vi er igang men vi er langt fra i mål.SF har sat sig markant på den Grønne dagsorden, vi skal i mål med vores klimaambition om at reducere vores CO2 udledning med 70% – Så der er nok at tage fat på.Vi skal have hjertet og fornuften med i de beslutninger som træffes, hjertet som sidder til venstre for midten – ligesom SF.


---

# Charlotte Broman Mølbæk - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/charlotte-broman-moelbaek

En fremtid for vores børn
Den velfærd vi alle kender, og som vi og mange andre røde partier var med til at opbygge, er ved at være slidt tynd og med store huller.Uligheden stiger, de rigeste får endnu mere og de fattigste tager skraldet. Der er meget at tage fat på!!Da jeg arbejdede som pædagog og familiebehandler, så jeg når de sociale problemer ramte børnene. Som mor til tre oplever jeg, hvordan pædagoger og lærere har for lidt tid til at sætte deres gode intentioner og kompetencer i spil. De valg, vi træffer i dag, har betydning for vores børns fremtid. Besparelser på velfærd rammer børnene. Det er børnene, der oplever utryghed, når der er for få pædagoger i børnehaven. Det er børnene, der betaler prisen, når folkeskolen nedprioriteres. Det er børnene, der mærker uligheden, når Emil fra boligblokken ikke har samme muligheder som direktørsønnen. Det kan vi ikke være bekendt – hverken overfor børnene, de unge eller overfor de mange dygtige offentligt ansatte.Jeg mærker også mine børns bekymring for den klode, som vi er i gang med at ødelægge. Derfor skal vi alvor få startet den grønne omstilling nu. Hvis ikke vi får skabt en meget mere bæredygtig måde at være på kloden, så kommer alle vores ressourcer og kræfter til at gå til at begrænse skader.Mine visioner er derfor baseret på både bekæmpelse af ulighed og langt mere bæredygtighed – For en mere bæredygtig fremtid.Vi skal give børnene mere ro på og tro på fremtiden!


---

# Vi skal turde tænke stort for vores børn - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/vi-skal-turde-taenkte-stort-for-vores-boern

Del    Del  Vi skal turde tænke stort for vores børn20-08-2024Vi skal turde tænke stort for vores børn   SF vil afsætte 8 mia. kroner om året med fuld effekt fra 2030 for at få det gode børneliv til at blomstre igen. Pengene er der nemlig – vi skal bare lade være med at bruge dem på skattelettelser.   – Det er nu, vi skal turde tænke stort for vores børn. Lige nu har vi pengene til at rette op på årtiers udsultning og nedskæringer på børneområdet. Vores børn er den bedste investering i vores fælles fremtid,
siger Pia Olsen Dyhr, SFs formand.       Det har længe været kendt, at mistrivslen er massiv blandt børn og unge, der står i kø til psykologer og udredning i psykiatrien. Landet over bløder folkeskolens økonomi. Det er kommet så vidt, at skolebestyrelser nægter at godkende budgetterne, fordi de ikke har tillid til, at skolen kan drives forsvarligt for de penge. Lejrskoler bliver sparet væk, og nedslidte skolegårde og klasselokaler bliver ikke reparerede. Skolerne må søge fonde for at få penge til tavlekort, skolebøger og lejrture – ting som burde ligge inden for skolernes egne økonomiske rammer. I daginstitutionerne bliver åbningstiden reduceret, samtidig med at der mangler hænder til at tage sig af vores børn.      – Vores børn er ikke tjent med udslidte skoler, og med lærere og pædagoger, der er presset alt for hårdt. Lad os fixe det her! Lige nu er der et økonomiske vindue til at investere massivt i at få rammerne om vores børn på plads igen,
siger Pia Olsen Dyhr.     De seneste år er det økonomiske råderum vokset, fordi dansk økonomi er bomstærk. Det åbner et sjældent vindue for at kunne investere, hvis pengene prioriteres rigtigt.      – Det er for skødesløst bare at strø de penge ud som skattelettelser. Vores velfærd er på mange områder i knæ, og vi står over for nogle hårde prioriteringer for at genoprette den.  Vi mener pengene bruges bedst på vores børn – både som investering på den korte og den lange bane,
siger SFs formand.       SF lægger op til en langsigtet finansiering, og vil derfor øremærke 8 mia. kr. årligt (fuldt indfaset i 2030) til børneområdet. Men hvordan pengene skal bruges, skal aftales løbende, for det gode børneliv er en kompleks størrelse, og der findes ikke enkle løsninger.     – Vi har ikke alle svarene på, hvordan vi skal lykkes med at få det gode børneliv til at blomstre op igen. Men vi har viljen til at tro på, at vi kan skabe gode børneliv igen, og vi har viljen til at afsætte pengene og turde tænke stort,
siger Pia Olsen Dyhr.SF ser den storstilede indsats på børneområdet som et Apolloprogram med reference til det program USA lancerede i halvtredserne for at lykkes med at sende den første mand til månen. Den gang lykkedes det for NASA at få en mand til månen, fordi Apolloprogrammet lagde op til at turde tænke stort. Turde tænke at det umulige var muligt.    – Vi kan godt få de gode børneliv tilbage på sporet. Det er den bedste investering i vores fremtid. Men det kræver at vi tør tænke stort, samtidig med at vi også må være ærlige om, at vi ikke har alle svarene på hvordan. Dem må vi finde hen ad vejen, og sikre at der er penge til løsningerne,
siger SFs formand.    Derfor vil SF for det første øremærke 3,5 milliarder kr. til børneområdet uden at sætte navn på initiativerne. De skal udformes pba. forslag fra et nyoprettet trivselsråd, og de skal have de økonomiske rammer til at tænke stort. Rådet skal bestå af eksperter, organisationer og fagfolk.   SF vil for det andet afsætte yderligere 4,7 milliarder kr. til konkrete initiativer, som vi allerede nu ved virker. Det er blandt andet færre elever i klasserne, minimumsnormeringer, og flere barns sygedage til forældrene.  Se alle tiltag herunder og find hele udspillet til højre.Tiltag  Økonomisk ramme fuldt indfaset; mio. Kr.  Trivselsråd og økonomisk pulje til nye tiltag   3.500  Frihed ifm. børns sygedage  2.000  Lige barsel for tidligt fødte  20  Et løft af folkeskolen  1.000  Styrke børn og unges deltagelse i idræts- og fritidslivet  300  Forsøg med gratis skolemad i udsatte boligområder  150  Let tilgængeligt tilbud inden for 14 dage   200  Akut- og straksbehandling i psykiatrien  300  Minimumsnormeringer på institutionsniveau   400  Minimumsnormeringer i tidlig-SFO  250  Udvidelse af gratis psykologhjælp  100  Samlet ramme  8,22 mia. kr.


---

# [PDF] 171116-sfo-udspil_v2.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2018/11/171116-sfo-udspil_v2.pdf

VORES BØRN HAR BRUG FOR 
ET GODT FRITIDSLIV
2
VORES BØRN HAR BRUG FOR ET GODT FRITIDSLIV
SF’S SFO-UDSPIL 2017
RESUME
KATALOG OVER SF’S FORSLAG:
1) Loft over forældrebetalingen i SFO på 40 %
2) Minimumsnormeringer i SFO’er og fritidshjem
3) Udvidelse af åbningstiden i SFO, fritidshjem og klubber
4) Tættere skotter mellem SFO’ernes økonomi og folkeskolernes 
økonomi
5) Pædagogisk ledelse i alle SFO’er
6) Mere forberedelse til arbejde i fritidstilbud og skole
7) Folkeskoleloven skal udvides med en formålsparagraf for SFO’er
8)  De overordnede mål for folkeskolereformen udvides med et fjerde 
mål for fritid
9)  Krav om samlet ungeindsats med klubtilbud i alle kommuner
10) En samlet lovgivning for alle klubtilbud til unge
JACOB MARK 
Jacob.Mark@ft.dk
61 62 45 93
ORDFØRER/KONTAKT:
INDLEDNING
Et fritids- og klubpædagogisk tilbud af høj kvalitet 
er værdifuldt for børn og unges samlede udvikling. 
Skolefritidsordningerne (SFO), fritidshjem og klub-
ber danner rammen om børn og unges frie tid, hvor 
relationer på tværs af alder opstår og plejes, og hvor 
børnene og de unge kan spejle sig selv i hinanden, i 
både forpligtende og uforpligtende fællesskaber.
SFO’erne, fritidshjemmene og klubberne kan noget 
helt særligt, uanset om det handler om samspillet 
med skolen, lokalmiljøet eller udviklingen af det 
enkelte barn/unge og fællesskabet i børnegruppen. 
SFO’erne, fritidshjemmene og klubberne sætter en 
pædagogisk ramme om fritidslivet, som opleves frit, 
selvvalgt, trygt og nærværende. Gennem samvær, 
aktiviteter og leg skabes et fællesskab, som udvikler 
selvstændighed, kreativitet, sociale kompetencer og 
oplevelsen af at være betydende for andre. Det kalder 
vi for livsduelighed. Evnen til at forstå sig selv og 
andre, ud fra en given kontekst, som både er genken-
delig og varierende. Det er hele fundamentet for en 
positiv identitetsdannelse, som udvikles afgørende i 
de tidlige år af barnets liv.
Livsduelighed er evnen til at mestre eget liv. At kunne 
stå ved sig selv, vælge til og fra, hvile i sine beslut-
ninger, alene og som del af fællesskabet. Det er det 
robuste fundament, hvor selvtillid kommer fra et 
grundlæggende selvværd. Sidstnævnte er desværre 
ikke en selvfølge i et mere og mere komplekst sam-
fund, hvor antallet af personer med psykiske lidelser 
stiger, der er øgede udgifter til medicin og flere og 
flere unge marginaliseres. 
I SF tror vi på, at det kan betale sig at investere i 
mennesker. Bakker vi op omkring vores børn og unge 
i de kritiske og vigtige år, vil vi få stærke unge der har 
det godt, som kan indgå i samfundet og bidrage til 
fællesskabet.
3
VORES BØRN HAR BRUG FOR ET GODT FRITIDSLIV
SF’S SFO-UDSPIL 2017
LOFT OVER FORÆLDREBETALINGEN I SFO PÅ 40 %
Forældre skal have råd til at sende deres børn i SFO. 
Med folkeskolereformen, hvor skoledagen er blevet 
længere og tiden i SFO er blevet kortere, har flere 
forældre valgt at tage deres barn ud af SFO’en. I dag 
koster det i gennemsnit 1.441 kr. om måneden at have 
sit barn i SFO. Det er mange penge, og for mange 
familier er det en væsentlig del af det månedlige 
budget. 
Det skal ikke være økonomi, der afgør, om forældre 
sender deres børn i SFO. Alle børn fra alle samfund-
slag vil have gavn af et stærkt fritidstilbud. 
Derfor foreslår SF, at der indføres et loft over 
forældrebetalingen på 40 %, så forældrene ikke vil 
opleve at prisen for SFO-pladserne bliver dyrere og 
dyrere. Det ville betyde, at prisen for en plads i SFO’en 
ville blive reduceret markant hver måned. Vi så gerne, 
at loftet var endnu lavere, men i første omgang vil 
vi anse det som en sejr, hvis vi kan få gennemført et 
loft på 40 %, fordi vi er sikre på, at det vil betyde, at 
flere kommer i SFO. 
MINIMUMSNORMERINGER I SFO’ER OG FRITIDSHJEM
Normeringerne i SFO’er og fritidshjem skal gøres 
markant bedre, så vi sikrer, at der er pædagoger nok 
til at skabe tryghed, nærvær og høj kvalitet i fritid-
stilbuddene. I SF har vi som langsigtet målsætning 
en minimumsnormering på 9 børn pr. voksen, fordi 
vi mener, at der skal være voksne nok om vores børn 
på alle tidspunkter af dagen. Med en minimumsnor-
mering vil der være mulighed for at give børnene den 
opmærksomhed, de fortjener. SF vil arbejde for, at 
personalet der ansættes er uddannet personale, fordi 
det kræver uddannelse og pædagogiske kompetencer, 
hvis man skal lykkes med at lave et ordentligt rela-
tionsarbejde til børnene.
UDVIDELSE AF ÅBNINGSTIDEN I SFO, FRITIDSHJEM OG 
KLUBBER 
I SF mener vi, at man bør udvide åbningstiden i 
SFO’er, fritidshjem og klubber, så fritidsfællesskab-
erne fylder mere i løbet af dagen, og så overgangene 
og samarbejdet med foreninger og lokalmiljø kan 
udvikles yderligere.
Vi foreslår, at man gør skoledagen en halv time 
 kortere for til gengæld at udvide børnenes tid i fritids-
tilbuddene. Når man udvider åbningstiden, skal der 
følge ressourcer med til mere pædagogisk personale. 
Selvom den længere skoledag har givet mulighed for 
at etablere et tættere samarbejde mellem pædagoger 
og lærere, så er det fortsat vigtigt, at børnene har 
rigeligt tid i gode fritidstilbud. Fritidstilbuddene kan 
nemlig give børnene noget helt andet end det, som 
børnene kan få i skolen. Den frie tid og den planlagte 
og strukturerede undervisning skal være to forskellige 
ben i en samlet læringsstrategi. Fungerer børnene 
ikke socialt, kan de ikke på tilfredsstillende vis mod-
tage undervisningen.
Derfor vil det give en bedre balance mellem skole 
og fritid, hvis man gør skoledagen lidt kortere og til 
gengæld gør den udvidede tid i fritidstilbuddet bedre 
for børnene.
TÆTTERE SKOTTER MELLEM SFO-ØKONOMI OG 
FOLKESKOLERNES ØKONOMI
I mange kommuner oplever SFO’erne, at økonomien 
bliver udhulet, fordi SFO’ernens økonomi bliver brugt 
til at finansiere skoledagen. Penge, der skulle være 
brugt i fritidstilbuddet, bliver brugt på at lukke huller i 
folkeskolernes økonomi. Det burde ikke kunne lade sig 
gøre, men det sker mange steder alligevel, og det er 
med til at svække kvaliteten i SFO’en. Derfor skal fol-
keskoleforligskredsen tage initiativ til at lave et arbejde, 
der kan sikre, at der i fremtiden bliver tættere skotter 
mellem SFO’ernes økonomi og folkeskolernes økonomi.
4
VORES BØRN HAR BRUG FOR ET GODT FRITIDSLIV
SF’S SFO-UDSPIL 2017
PÆDAGOGISK LEDELSE I ALLE SFO’ER. 
I flere og flere kommuner er der tendens til at per-
soner uden pædagogisk baggrund ansættes som 
SFO-ledere. Der er endda flere eksempler på at 
SFO-ledere uden pædagogisk baggrund ansættes og 
får kontor fysisk på den tilhørende folkeskole. Dén 
udvikling er i den gale retning. Pædagogiske fritids-
tilbud skal ledes af personer med en pædagogisk 
uddannelse – og ledelsen skal være nærværende, 
så de ansatte kan lade sig inspirere af den synlige, 
pædagogiske ledelse.  
MERE FORBEREDELSESTID TIL ARBEJDE I 
FRITIDSTILBUD OG SKOLE
I SF er vi begejstrede for fritidspædagogikken, men 
fritidspædagogikken forudsætter, at der er ordent-
lige rammer for forberedelse og pædagogisk arbejde. 
Derfor er der brug for, at pædagogerne får den nød-
vendige forberedelsestid, både i skolen og i SFO’en 
til henholdsvis individuel og fælles forberedelse. Det 
er nødvendigt, at der er en tydelig sammenhæng 
mellem de høje ambitioner på børnenes og skolens 
vegne og den afsatte tid til forberedelse. Desværre 
oplever mange pædagoger, at tiden til forberedelse er 
for kort og primært bruges på at forberede opgaverne 
i skoledelen. Men det fritidspædagogiske arbejde 
kræver lige så meget forberedelse, og det skal vi 
prioritere.
FOLKESKOLELOVEN SKAL UDVIDES MED EN 
FORMÅLSPARAGRAF FOR SFO
SFO’en har været en vigtig del af børnenes liv i mange 
år. Alligevel har SFO’erne aldrig fyldt særligt meget 
i den politiske debat, og i lovgivningen har SFO’erne 
ofte været overset til fordel for folkeskolerne. SFO’er-
ne har eksempelvis ikke deres egen formålsparagraf, 
der beskriver formålet med SFO’ernes pædagogiske 
arbejde. 
Det er tosset, når vi ved, hvor meget SFO’ernes fylder 
i børnenes liv.SF vil arbejde for, at den pædagogiske 
indsats i den frie tid bliver indføjet i en selvstæn-
dig formålsparagraf i folkeskoleloven. Derudover vil 
vi have igangsat et arbejde for at styrke kvaliteten 
i mål- og indholdsbeskrivelserne for skolefritids-
ordningerne.
DE OVERORDNEDE MÅL FOR FOLKESKOLEREFORMEN 
UDVIDES MED ET FJERDE OVERORDNET MÅL FOR 
FRITID
Med folkeskolereformen vedtog forligskredsen tre 
overordnede mål for reformen:
 > Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliv-
er så dygtige, de kan.
 > Folkeskolen skal mindske betydningen af social 
baggrund i forhold til faglige resultater.
 > Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes 
blandt andet gennem respekt for professionel 
viden og praksis.
Målene for reformen er gode, men målene fokuserer 
ensidigt på dét, som tiden i folkeskolen kan gøre for 
børnene. Der er brug for, at man ligeledes anser tiden 
i SFO, fritidshjem og klub som et middel til at opnå 
de overordnede mål for reformen. Men der er også 
brug for, at man ser tiden i fritidstilbuddene som 
et selvstændigt mål i sig selv for at sikre et stærkt 
fritidsliv i fællesskab for alle unge. 
Derfor foreslår SF, at det bliver et selvstændigt mål 
for alle børn i skolealderen, at de opnår et stærkt 
fritids liv i fællesskab. Det kan både være igennem 
SFO, klub, fritidshjem og andre fritidstilbud. 
Hvis ikke vi prioriterer de stærke fællesskaber i 
børnenes fritid, vil det vigtige fritidsliv blive glemt 
igen og igen i både den offentlige debat og i de
5
VORES BØRN HAR BRUG FOR ET GODT FRITIDSLIV
SF’S SFO-UDSPIL 2017
politiske beslutninger. Det må ikke ske, og derfor 
foreslår vi, at man udvider målene i folkeskole-
reformen med et nyt mål for fritid. 
KRAV OM SAMLET UNGEINDSATS MED KLUBTILBUD I 
ALLE KOMMUNER 
Perioden fra tidlig ungdom til voksen kan være en 
vanskelig tid. De unge gennemgår en afgørende per-
sonlig udvikling, og ungdomsårene er derfor ofte helt 
centrale for, hvordan resten af livet former sig. Derfor 
mener vi i SF, at der skal være en helhedsorienteret 
ungeindsats i alle kommuner landet over.
Ungeindsatsen skal være mangfoldig og skal tage ud-
gangspunkt i det område, land eller by, hvor de unge 
er. Det afgørende for SF er, at alle unge, uanset hvor 
de vokser op, skal have mulighed for at møde kompe-
tente voksne, der kan guide dem, og som de kan have 
tillid til. 
I dag er der stor forskel på, hvordan kommunerne 
strukturerer ungeindsatsen. De større byer har typisk 
haft klubber, der i et vist omfang har formået at til-
trække og fastholde mange unge. I landområderne og 
i de mindre provinskommuner har klubberne i højere 
grad været knyttet op på enten skoler som SFO II 
ordninger eller på ungdomsskolen.
I SF mener vi, at alle kommuner skal have en mål-
rettet og helhedsorienteret ungeindsats. Kom-
munerne skal have ansvaret for, at der sker en 
koordinering af den samlede ungeindsats på tværs 
af uddannelses-, beskæftigelses- og socialindsat-
sen. Ungeindsatsen skal i alle kommuner indeholde 
et stærkt, nærværende og opsøgende klubtilbud, der 
kan understøtte de unges personlige udvikling.  
EN SAMLET LOVGIVNING FOR KLUBTILBUD TIL UNGE
Der er på nuværende tidspunkt flere love, der regul-
erer klubområdet. Der er brug for en forenkling – en 
ny, selvstændig lov om klubtilbud, som kommunerne 
kan arbejde efter. Loven skal indeholde en selvstæn-
dig formålsparagraf for klubtilbuddene. Tilbuddene 
skal i samarbejde med de større børn og unge skabe 
aktiviteter og samværsformer, der fremmer den 
enkeltes alsidige udvikling og selvstændighed samt 
evne til at indgå i et forpligtende fællesskab. 
Derudover skal loven sikre klubtilbuddenes kvalitet, 
således at der i alle kommuner stilles krav om at 
oprette nærværende, opsøgende og stærke klubtil-
bud, som kan fastholde og tiltrække uddannet og 
kompetent personale, der har tid og mulighed for at 
relationsarbejde med de unge.
6
VORES BØRN HAR BRUG FOR ET GODT FRITIDSLIV
SF’S SFO-UDSPIL 2017
ØKONOMI:
Der er tre af SF’s forslag, der har væsentlige  
økonomiske konsekvenser:
 > Længere åbningstid som følge af ½ time 
 kortere skoledag koster ca. 300 mio. kr./år
 > Takstloft på 40 pct. af udgifterne koster ca. 
450 mio. kr./år efter tilbageløb1, herunder 
skønsmæssigt 50 mio. kr. som følge af at (lidt) 
flere børn og unge tilmeldes SFO, når det bliver 
billigere
 > SF har i alt afsat 2,4 mia. kr./år til forbedring af 
normeringerne i daginstitutioner og SFO med 
indfasning frem til og med 2022. Det er ikke nok 
til at nå helt i mål for alle aldersgrupper. Der vil 
efter 2022 blive brug for yderligere penge
Disse forslag finansieres på følgende måde:
 > Cigaretafgiften indekseres som foreslået af 
branchen selv. Dette indebærer en forhøjelse 
af afgiften fra 2019 på 8 pct. om året. Det ind-
bringer ca. 300 mio. kr. 
 > Friskolernes koblingsprocent som bruges til 
at beregne deres tilskud som en procentandel 
af udgiften til en folkeskoleelev nedsættes fra 
de 76 pct. som regeringen har foreslået til 71 
pct. som er det niveau den havde i 2014. Det 
indbringer ca. 350 mio. kr.
 > Øget kontrol på skatteområdet og lovgivning 
mod skattefiduser – potentialet er meget stort, 
og SF regner med at der netto kan inddrives 
5 mia. kr. mere om året gradvis indfaset frem 
mod 2022. Af disse penge afsættes halv-
delen – 2,5 mia. kr. – til normeringer af dag-
institutioner, SFO og lavere takster i SFO.
 > Yderligere penge efter 2022 kan eventuelt 
 tages fra det økonomiske råderum, som vil 
være særligt stort i årene efter 2022.
1.   Når forældrene sparer på udgiften til SFO køber de i 
stedet for moms og afgiftsbelagte varer, så ca. ¼ af 
penge vender tilbage til de offentlige kasser.


---

# SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/oekonomi-og-skat

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF
– en sikker rød og grøn stemmeEn klar kurs for velfærd, fællesskab og natur – også når det er svært.
Bliv en del af holdet
Lige nu kan du blive gratis intromedlem
Nyheder & aktueltSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrket
Bliv medlem
Nyhedsbrev
Giv bidrag
PIA PÅ FACEBOOKComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
Pia Olsen Dyhr
7 dage siden
Se nu lige et fantastisk forårsvejr☀️ Elsker, elsker, elsker at være på tur🙏❤️
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
180
Shares:
5
Comments:
17
17 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
Tilmeld dig vores nyhedsbrevSF nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger, for at kontakte mig. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageNyhedsbreve og personoplysninger >> TILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
Din lokale partiforeningVælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus  LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Sigurd Agersnap - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sigurd-agersnap

Jeg er opvokset i Lyngby, og har brugt det meste af min ungdom på kommunens fodboldbaner. Jeg har tidligere arbejdet i fagbevægelsen og DR. De sidste fire år, har jeg repræsenteret SF i Folketinget. Her har jeg kæmpet for, at der investeres i flere lærere og pædagoger i folkeskolen. I dag bor jeg i et familiekollektiv med min kæreste, vores søn på 2 år og inde ved siden af bor min far.MærkesagerSkolen skal være stedet for grin, leg og læringSkolen er stedet, hvor man finder venskaber for livet, lærer nyt og får mod på tilværelsen. Desværre er der alt for mange børn, som ikke trives i folkeskolen.Jeg vil arbejde for:Inklusion kræver investering. Vi kan ikke forvente en bedre folkeskole, uden også at prioritere den.Sikre tolærerordninger for alle årgange, og hjælpe med at fastholde lærerne i folkeskolen.Bedre hjælp til børn i skolevægring, så alle kommuner har et tilbud.At vi får skolemad, som man fx har fået på Lundtofte Skole, bredt ud til alle skoler, så alle børn er sikret mindst ét godt og nærende måltid om dagen. Vores børns trivsel er det vigtigsteMan skal kunne aflevere sit barn om morgenen i vuggestuen eller børnehaven med ro i maven. Velvidende at det bliver en dejlig dag, hvor børnene skal lege og opdage nyt omgivet af gode pædagoger, som har tid nok. Sådan er det ikke altid i dag.Jeg vil arbejde for:Minimumsnormeringerne indføres på institutionsniveau, så de gælder i alle vuggestuer og børnehaverDer indføres en ny særlig indkøringsnormering for alle børn, så der er mere ro på og tid til at falde godt til i vuggestuen.Børnehaven skal handle om at lære at lege, vente på tur og opdage verden i små skridt. Den skal ikke være en miniskole med fokus på alfabetet eller at regne.Forårs-SFO eller tidlig skolestart må ikke bruges som spareøvelse.Tid til det vigtigsteAlt for mange oplever at tiden ikke slår til. At man har travlt på arbejdet, og alt for ofte ikke tid til at være der for sine venner eller sine børn. Det skal være muligt at gribe de små øjeblikke i hverdagen.Vi er så rige, men så mange oplever, at vi ingen tid har. Alt for mange bliver syge med stress. Alt for mange oplever, at hverdagens tempo er for højt.Men vi kunne gøre det anderledes. Vi kunne skrue lidt ned for tempoet. Vi kunne give lidt mere plads til noget af det vigtigste i tilværelsen; vores familie og venner.Måske skal vores velstand ikke bare veksles til nye fladskærms-tv eller et nyt samtalekøkken, men til lidt mere tid. Tid sammen med de nærmeste. Tid så familielivet kan hænge sammen med et arbejdsliv. Tid til at man kan være der for sin syge mor eller sin søn med skolevægring.Jeg vil arbejde for, atSmåbørnsfamilier får mere barsel.Syge børn skal kunne være derhjemme, så forældre ikke tvinges på arbejde når deres børn er syge.En ny arbejdslivsforsikring, der skal hjælpe, når livet ramler, og der lægges pres på familielivet. Så man kan gå ned i tid og få økonomisk hjælp, hvis ens barn får skolevægring eller ens partner bliver alvorligt syg. Når du griber andre, så skal samfundet gribe dig.Og bedre mulighed for at gå lidt ned i tid inden man når pensionsalderen.”Mindre støj, renere luftVi skal have mindre støj, forurening og trængsel på vejene. Halvdelen af borgerne i Lyngby-Taarbæk Kommune lever med et for højt støjniveau. Det er ikke godt nok. Der skal afsættes penge til støjværn langs Lyngby Omfartsvej, motorring 3 og Helsingør motorvejen. Hastigheden skal ned på vejene. Og vi skal have udlagt støjsvag asfalt.


---

# Kira Marie Peter-Hansen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/kira-marie-peter-hansen

Klima, retfærdighed, fællesskabForestil dig en hverdag, hvor du ikke er
bekymret for klimakrisen.Hvor du ikke er bange for, om der er rent drikkevand i vandhanen, du tror på, at landbruget bliver grønnere, og det giver mening for dig at tage toget i stedet for flyet. Hvor du stoler på, at politikerne tager din fremtid alvorligt.Sådan er det ikke i dagEU’s højrefløj kæmper nemlig indædt imod ethvert grønt fremskridt, der kan bekæmpe klimakrisen og redde naturen. De sætter lobbyisterne og gigaindustrierne før dig og mig, vores hverdag og vores fremtid.Hver dag giver SF og De Grønne højrefløjen, lobbyisterne og industrien kamp til stregen.Heldigvis er der et alternativVi kæmper for, at bl.a. fly og landbrug selv skal betale for deres forurening, vi kæmper for billigere og bedre tog, og vi kæmper for en bæredygtig fremtid, hvor flere – ikke færre – har rent vand i hanerne. Vi kæmper for et grønnere EU.Et EU, der kan være løftestang for resten af verdens klimaindsats.For sammen, i fællesskab, er vi meget stærkere.


---

# Rasmus Nordqvist - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/rasmus-nordqvist

Den vilde natur er truet i Danmark og i resten af verden. Mange dyr og planter er desværre allerede forsvundet for altid og andre er kritisk truede. Vi skal have mere vild natur, større sammenhængende naturområder og mere natur tæt på vores byer.Naturen skal opprioriteres både her i Danmark, i Europa og i resten af verden. Danmark skal som er det næstmest opdyrkede land i verden virkelig lave en omstilling og ny prioritering af vores areal. Sådan kan vi også beskytte vores rene drikkevand.I den seneste valgperiode har jeg som naturordfører for SF været med til at sikre naturnationalparker og vi har fået mere skov, hvor naturen uforstyrret kan trives. Men mere handling er nødvendig – nu! Det gælder også i forhold til klimakrisen. Verdenssamfundet har lavet klimaaftaler, men udviklingen galopperer desværre stadig den forkerte vej.Jeg var med til at forhandle klimaloven, som blev vedtaget i 2020. Loven er historisk og ambitiøs, men den kan udnyttes endnu bedre politisk. Det vil jeg kæmpe for. Vi skal turde mere og tænke nyt, når vi hjælper natur og klima. Og vi skal gøre det på en måde, som er socialt ansvarligt. Både for os selv. Og for generationerne, der kommer efter os.Vi kan ikke handle alene. Det kan vi ikke herhjemme og det kan vi ikke i Europa og i verden. Vi skal derfor styrke det internationale samarbejde.MærkesagerNATUREN SKAL HA’ PLADSNaturen og biodiversiteten er i krise i Danmark og i verden. Derfor skal vi give naturen plads for naturens og alle arternes skyld.GRØN OMSTILLING NUSæt turbo på den grønne omstilling. Danmark skal være foregangsland for kloden og for kommende generationer.INTERNATIONALT SAMARBEJDEIngen udfordring kan løses alene. Derfor skal vi arbejde for at styrke vores samarbejde internationalt og særligt i Europa.


---

# Villy Søvndal - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/villy-soevndal

JEG KÆMPER FOR ET GRØNT OG TRYGT EUROPA TIL MINE BØRNEBØRN”The ice is melting at the pøules”, sagde jeg som udenrigsminister. Og der blev grinet af min udtale. Det kan jeg leve med. Men jeg kan ikke acceptere, at min generation af politikere ikke handler på klimakrisen! Jeg vil sætte klimaet før alt andet i EU!
Men klimakrisen står ikke alene. Vi må rykke tættere sammen i Europa. Det er nødvendigt efter Putins barbariske invasion af Ukraine. Samtidig oplever vi, at trygheden i Europa bliver udfordret. At lønninger og rettigheder på arbejdsmarkedet bliver rullet tilbage. Ja, rettighederne smuldrer, mens uligheden vokser! De rigeste bliver bare rigere og rigere. Jeg vil en anden vej.ET SOLIDARISK EUROPA
Velfærdssamfundet er den bedste samfundsmodel, som har sikret europæerne tryghed og frihed gennem årtier. Den skal vi værne om! Vi skal udvikle den. Ikke acceptere afvikling!
Jeg har været i politik længe. Men jeg er langt fra færdig. Mine børnebørn skal vokse op i et trygt, et grønt og et sikkert Europa.VILLY KORT FORTALT
Hele mit liv har jeg kæmpet for lighed, fællesskab og klimaet; som udenrigsminister, formand for SF og som medlem af Folketinget.
Jeg elsker at gribe guitaren og spille op til fællessang og passe min have.


---

# Marianne Bigum - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/marianne-bigum

Jeg føler et ansvar for den grønne omstilling
Min interesse for miljøet kom, da jeg første gang i gymnasiet lærte om, hvordan alting hænger sammen i en balance. Det gav mig ærefrygt og respekt for den jord, som vi er så afhængige af, og som vi deler med så mange andre arter.Men det er desværre tydeligt, at kloden ikke kan holde til den måde, vi lever på, og at den grønne omstilling til en bæredygtig klode haster. Der er ikke nogen planet B. Jeg valgte derfor at læse videre og blive miljøingeniør og senere tog jeg en ph.d. grad. Jeg kommer fra en arbejderfamilie, hvor det altid har været usagt, at man selvfølgelig gør sin del og ikke forventer, at andre løser problemerne. Den holdning driver mig hver dag.Løsningerne findes, men politikerne nøler
Gennem årene er det blevet klart for mig, at vi faktisk allerede har de fleste løsninger, men at der ikke sker nok, fordi vi har politikere, som ikke anerkender alvoren i de problemer, vi står med, og som derfor bliver ved med at ignorere advarslerne og udskyde den handling, som skal til. Grøn politik reduceres for ofte til forslag, som giver gode overskrifter, men som ikke batter og leverer de grundlæggende forandringer, som er nødvendige.Derfor stillede jeg op til Folketinget.MÆRKESAGERBeskyt vores vandVi skal beskytte vores vand, så der også i fremtiden er liv i havene og i vandnaturen, og så vi trygt kan drikke fra vores grundvand.Vi skal have en dansk havplan, som beskytter havets sårbare naturområder, og fiskenes gyde- og opvækstområder, så naturligt havliv skal genopstå. Der skal stilles skrappere krav til renseanlæg og landbrug, og regulering skal styres af naturens tålegrænser.Danmark skal gå forrest med et nationalt forbud mod PFAS, og have en samlet plan for farlig kemi, som beskytter vores grundvand til natur og alle de nuværende og kommende områder hvor vores drikkevand skal hentes.Klimaet kræver handlingDanmark skal være klimaneutralt senest i 2040. Vi skal have en grundlæggende omlægning af vores energisystem og vi skal væk fra fossil energi. Men vedvarende energi alene er ikke nok til, at vi får nedbragt vores klimaforurening. Vi skal også bruge mindre energi og omstille vores forbrug med en progressiv grøn erhvervspolitik, en klimaafgift på landbruget, et lavere ressourceforbrug og en cirkulær økonomi, der fremmer nye forretningsmodeller. Det skal være slut med brug-og-smid-væk. Lad os komme tilbage til at reparere ting, der går i stykker, og hvor vi bruger vores ting længere og tænke mere over det vi køber.Sådan sikrer vi, at vi når vores nødvendige klimamål og får en planet i balance, som vi og klodens øvrige arter kan blive ved med at leve på.Invester i velfærd og bekæmp mistrivselVi er midt i et systemsvigt indenfor velfærden. Overanstrengelse og udbrændthed slår ud i hele samfundet i form af diagnoser som angst, depression og stress. I vores sundhedsvæsen kæmper vores ansatte med at holde sammen på det hele. Vores børn, unge, ældre og mennesker med funktionsnedsættelser kan ikke få den hjælp og støtte, der er brug for. Afmægtige og opgivende læger, sygeplejersker, psykologer, lærere og pædagoger er dybt bekymrede.Der er akut brug for, at vi investerer i velfærden med ordentlige lønninger, ligeløn og gode arbejdsvilkår, så vi kan få de fagprofessionelle, som har forladt fagene tilbage. Man skal kunne få hurtigere hjælp og ventelisterne til psykiatrien skal ned. Vi skal sætte en stopper for den tvungne inklusion, og vi skal sætte skolerne fri. Voksne og faguddannede skal kunne møde vores børn, unge, ældre og syge velforberedte og med ro, overskud og nærvær.Jeg arbejder for at sætte en stopper for den systematiske nedskæring af velfærdsområderne og for en afbureaukratisering – Christiansborg behøver ikke detailstyre – de fagprofessionelle kan sagtens selv!Kun sådan kan vi forebygge og dæmme op for den mentale mistrivsel, som rammer børn og unge i disse år.LÆS MERE OM MIG HER


---

# Europas Grønne Parti - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/europas-groenne-parti

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF har en grøn europæisk familieSF har siden 2014 været medlem af Det Europæiske Grønne Parti (EGP), hvor vi samarbejder med et stort antal ligesindede partier i hele Europa.Som en del af Den Grønne Gruppe har vi 74 medlemmer af Europa-Parlamentet, og det gør EGP til en stærk politisk kraft i Europa, og dét europæiske parti, der for alvor løfter den grønne dagsorden.Arbejdet i EGP har en række fokuspunkter, blandt andet klima og energipolitik, bekæmpelse af skattely og ungdomsarbejdsløshed, socialpolitik, migration og demokrati og menneskerettigheder. Vi samarbejder desuden med EGP om politikudvikling og kampagner.Samarbejdet i EGP er af stor vigtighed for SF, da det giver os et stærkt europæisk netværk og samtidig styrker SF’s profil som Danmarks grønne og internationale parti.
EU
SF og EU
Fællesskab
giver håb
Udenrigs
og Forsvar
Modtag SFs EU-nyhedsbrevEU nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger for at kontakte mig på e-mail med nyheder om EU. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageTILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Carl Valentin - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/carl-valentin

Hej. Mit navn er Carl Valentin, jeg har været medlem af Folketinget siden 2019 og aktiv i politiske bevægelser for lighed, bæredygtighed og retfærdighed, siden jeg var 14 år gammel.Jeg er født i Odense og bor i dag på Amager i København med min kæreste og vores lille datter. Det er også københavnerne, der har valgt mig til Folketinget, da det er her, jeg opstiller.Jeg er meget rød, meget grøn og meget pragmatisk.Jeg drømmer om et samfund med markant mere lighed, hvor magten og midlerne bredes ud i stedet for at være centreret omkring en lille elite. Det er derfor, jeg er socialist. Jeg går ind for:Gratis psykologhjælp og tandlægebehandlingBilligere boligerEn formueskat på de største formuerJeg drømmer også om et samfund, hvor vi tager bedre hensyn til klimaet, miljøet, naturen og de skabninger, vi deler planeten med. Menneskets rovdrift på naturen er ikke bare vores største udfordring som menneskehed i dag – men også en af de største forbrydelser, vi har begået i historien. Jeg kæmper for:Et sprøjtestop, så vi kan sikre rent drikkevand i vandhanenStop for nye konventionelle svineproduktioner og bedre forhold ved de nuværende, så grisene kan få en retfærdig tilværelseEn naturens lov – ligesom klimalovenHøjere CO2-skat – også på flyrejser og landbrugMine mange år som aktivist har også lært mig vigtigheden af pragmatisme. Kun ved hårdt arbejde, villighed til kompromiser og evnen til at tage en seriøs dialog om retningen for vores samfund kan man flytte mennesker. Derfor er jeg stolt af at være en del af et parti, der altid tager forandringsarbejdet alvorligt, og kæmper alt hvad vi kan for principfast og pragmatisk at gøre verden til et bedre sted.Når jeg har fri, bruger jeg det meste af tiden med min familie og mine venner. Og så elsker jeg hiphop, nørdede podcasts, bøger om etik og Roskilde Festival.


---

# Claus Jørgensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/claus-joergensen

ET MERE GRØNT OG RETFÆRDIGT DANMARKJeg brænder for SF’s politik. Den har jeg kæmpet for de sidste 15 måneder på Christiansborg som suppleant, ligesom jeg har gjort det de sidste 12½ år i kommunalbestyrelsen i Lejre.Jeg er stadig vikar i Folketinget til og med 7/3, kender vigtigheden af arbejdet, og jeg stiller derfor igen op til næste Folketingsvalg.Ulighed, miljø og klima, sundhed og ikke mindst forholdene for vores børn og ældre er nogle af de emner, der optager mig. Også kultur- og fritidsområdet, som jeg har beskæftiget mig indgående med i 8 år som formand for kultur- og fritidsudvalget ligger mig på sinde.Disse emner kæmper jeg for at forbedre på nationalt niveau med et stærkt fokus på at styrke det kommunale handlerum, der er så afgørende for at skabe reelle forandringer i praksis.Der er behov for flere grøn-røde SF’ere på Christiansborg, der kan trække i den rigtige retning, og ikke mindst modarbejde den polarisering, som er ved at ske i vores samfund.Mine kompetencer som kandidat vil være:Solid politisk erfaring fra Christiansborg og fra kommunalbestyrelsen i Lejre. Jeg har de seneste to år været suppleant i sammenlagt 16 måneder, hvor jeg bl.a. har været miljø- og fødevareordfører, Energiordfører, EU-ordfører, forsvarsordfører og formand for Indenrigsudvalget. Læg dertil 12 års erfaring fra Lejres kommunalbestyrelse.Indgående kendskab til det politiske spil på Christiansborg. Jeg har forhandlet aftaler bl.a. om den grønne trepart, samt forsvars-, miljø- og energiområdet, og fået erfaringer med at være formand for et udvalg i Folketinget. Jeg har haft ministre i samråd om vigtige sager såsom dyrevelfærd i svinestaldene, om vores klima og om kemikalier. Og som SFs EU-ordfører har jeg debatteret med de fleste ministre om vigtige sager i Europaudvalget.Et dybt fagligt og politisk engagement i miljø- og klimakampen. Det seneste år har jeg kæmpet for renere drikkevand, færre sprøjtegifte og bedre dyrevelfærd i staldene hos vores produktionsdyr. Mit arbejde i Forbrugerrådet Tænk har de seneste 20 år haft fokus på at få forbudt uønsket kemi (bl.a. i appen Kemiluppen), og rådgivet forbrugerne om den grønne omstilling.Arbejdet i Folketinget, i Kommunalbestyrelsen i Lejre og i Forbrugerrådet Tænk har lært mig kompromisets og dialogens kunst, som vigtige forudsætninger for at opnå indflydelse og sikre tværgående indsatser og resultater. Jeg mener at samarbejde på tværs flytter samfundet, for det rykker sjældent noget at stå udenfor og holde fast i egne synspunkter, selvom det nogle gange selvfølgelig kan være en nødvendig position.Læs mere om min motivation for at stille op til folketinget her. Mærkesager:Godt liv – hele livetI DK skal vi være trygge hele livet. Alle skal have et godt liv fra barndom til alderdom med stærk velfærd. Derfor arbejder jeg for kortere ventetid i psykiatrien, flere hænder i skoler & institutioner, samt en meget stærkere ældrepleje, der er rustet til de udfordringer vi ser ind i. Vi skal sikre, at der er tid til mennesket, når samfundet passer på dem – det skal vi investere i! Rent miljø – sundt livVi skal passe på miljøet, som jo er en forudsætning for vores liv. Men den måde vi behandler miljøet på, giver store udfordringer. Jeg kæmper for rent drikkevand, forbud mod PFAS & skadelige kemikalier, bedre dyrevelfærd (Har I set Hvem passer på grisene?) & stop for sprøjtegift i områder, hvor grundvand dannes. Det skal være dyrere at forurene og billigere at vælge grønt. Stærk velfærd – mindre ulighedVelfærd kommer før skattelettelser! Vi skal have stoppet den voksende ulighed i Danmark, og det gør vi ved at rulle skattelettelserne til de rigeste tilbage. Og lad os få en skat på de store formuer og de store boliggevinster.Der er i dag en skævhed i kvaliteten af sundhedstilbud, institutioner og skoler, alt efter hvor man bor, og det skal vi have rettet op på.


---

# [PDF] sf-dataudspil-dec-2019.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2020/01/sf-dataudspil-dec-2019.pdf

Datapolitisk udspil 2019 
 
Borgeren før systemet – offentlig forvaltningspraksis 
Kontrol af egne data 
Stat, regioner og kommuner har meget data på borgerne. Man bør derfor som borger altid kunne gå ind ét 
sted og se, hvilke oplysninger, det offentlige er i besiddelse af. Sundhedsdata på sundhed.dk kan være et 
foregangsbillede, fordi borgeren allerede i dag her kan gå ind og se, hvem der har hvilke oplysninger, og 
hvem der har set på ens oplysninger. Man kan desuden begrænse, hvem der kan se oplysningerne, og det 
kan fx være relevant, hvis din nabo er læge på dit sygehus. 
Ved at give borgeren overblik over egen data på den måde, skaber vi et mere gennemsigtigt samfund, øger 
retssikkerheden og skaber grobund for mere tillid til systemet, fordi borgeren netop i højere grad kan 
gennemskue, hvem og hvorfor nogen behandler deres oplysninger. Man kan fx bruge borger.dk som 
indgangsvinkel til den bredere platform, hvor man kan få overblik over sin data. Det er vigtigt at 
understrege, at borgeren stadig vil være nødt til at hente de forskellige data fra de forskellige 
myndigheder for ikke at skabe én stor samkøring af borgerens data, men borgeren vil have en 
grundplatform at gå ud fra og kunne tilgå al data fra de enkelte myndigheder. 
SF foreslår, at borgere – fx via borger.dk – skal kunne tilgå et overblik over, hvilke data de enkelte 
myndigheder har om borgeren samt en log over, hvem der har set borgerens data. 
Vejledning til informeret samtykke 
Borgerne kan i mange tilfælde blive bedt om at samtykke til, at deres data samkøres eller videregives til et 
andet formål end det oprindeligt indsamlede. Fx har man udarbejdet et profilafklaringsværktøj for ledige, 
som de teoretisk set frivilligt kan vælge at bruge for at få vurderet deres risiko for langtidsledighed. Når 
borgeren tager stilling til fx brug af et sådan værktøj, er det vigtigt, at de bliver vejledt og informeret 
tilstrækkeligt, så de har en reelt forståelse af, hvor mange data, der samkøres om dem. Det vil sige, at der 
er en reel drøftelse og deliberativ proces forud for, at borgeren tager stilling til, hvorvidt man ønsker at 
lade sine data samkøre. 
SF foreslår, at der skal være krav om, at sagsbehandlere og andre offentlige myndighedspersoner vejleder 
og informerer tydeligt om, hvilke data, der samkøres med hvilken betydning, når borgeren skal give 
samtykke. Det skal desuden altid være det helt klare udgangspunkt, at borgeren skal give samtykke til 
samkørsel af data eller videregivelse til et andet formål end det oprindeligt indsamlede. 
Det offentlige skal gå forrest og sikre etiske algoritmer 
Etiske algoritmer
Når stat, regioner og kommuner køber ind bør de gå forrest og i den offentlige indkøbspolitik stille krav om, 
at leverandører skal komme med systemer som er udarbejdet med privacy by default. Dette bør være 
muligt ift. EU-lovgivningen, da Margrete Vestager har åbnet for det 
Det skal desuden være offentligt, hvilke overvejelser der er gjort i forhold til, hvilke elementer der ligger til 
grund for algoritmerne, fordi det alt andet lige påvirker resultatet, så der er åbenhed om mulig 
confirmation bias. Fx måler man sjældent alkoholforbruget hos de dyreste adresser.   
SF foreslår, at offentlige institutioner forud for et udbud får udarbejdet kravspecifikationer med henblik på 
at indkøbe systemer med privacy by design, og at produkter der lever op til specifikationerne prioriteres i 
udbuddet. 
Tag dataene tilbage fra virksomhederne 
Teknologi skal bruges til borgerens bedste, ikke virksomhederne. Vi skal derfor også se på andre landes 
praksis, og hvordan de bruger udbudslovgivningen til at regulere virksomheder, der indsamler borgernes 
data, så det i højest mulig grad kommer borgeren og forbrugeren til gode. 
SF foreslår, at der iværksættes en best practice undersøgelse af, hvordan andre lande gennem 
udbudslovgivningen regulerer virksomheder, der indsamler data om borgeren. 
Ret til sletning af forkerte oplysninger i sundhedssystemet 
Ifølge lovgivningen kan man ikke slette oplysninger i en patientjournal, selvom de er åbenlyst forkerte. Det 
svækker borgeren i systemet, fordi det dels kan medføre forkert behandling og dels fordi, journal-
oplysningerne kan have betydning for fx forsikringer, i ansættelsesretlige tvister og andre steder udenfor 
sygehuset. Ikke mindst indgik både børn og forældres helbredsdata også i ”Gladsaxe-modellen” med 
henblik på at identificere udsatte børn.  
SF foreslår derfor, at retten til at få oplysninger slettet og rettet indføjes i sundhedsloven som en 
patientrettighed samt et krav om, at patienter informeres om retten til at få slettet eller berigtiget urigtige 
oplysninger, når sundhedspersoner opdager fejlagtigt registrerede oplysninger. Det skal understreges at 
der ikke er tale om retten til at få slettet oplysninger, men muligheden for at kunne få fjernet urigtige eller 
fejlagtige oplysninger skal være tilstede.  
Dataetisk Råd skal høres ved al data-lovgivning 
Dataetisk Råd blev etableret for at rådgive de folkevalgte. Det skal vi bruge dem til! Lovforslag og udkast til 
bekendtgørelser sendes i forvejen til høring hos en række relevante organisationer. Hvis Dataetisk Råd 
inddrages i høringsprocessen ved al lovgivning, der har datapolitiske elementer øger vi transparensen og 
sørger for, at myndighederne skal kunne forklare deres systemer, når de foretager vurderinger mv. 
Ligeledes kan Dataetisk Råd i den forbindelse gøre opmærksom på tilfælde, hvor det er vigtigt, at fag-og 
praksis-personer fører kontrol med algortimerne (fx socialrådgivere på social- og beskæftigelsesområdet 
som kender borgeren og vedkommendes sag).  
SF foreslår, at Dataetisk Råd høres som en del af høringsprocessen for al lovgivning, der har datapolitiske 
elementer.
Klarere regler og vejledning for kommunernes overvågning af borgerne 
Justitias analyse viser, at retsgrundlaget er så kompliceret og uklart, at kontrolenhederne kommer til at 
udføre ulovlige observationer og overvågning, som krænker borgerens retssikkerhed. I nogle kommuner 
forsøger kontrolmedarbejdere at få borgerne til at give samtykke til uanmeldte kontrolbesøg med 
undersøgelser af hjemmet. Det sker ved samtaler, hvor borgeren i forvejen føler sig presset og 
mistænkeliggjort, og der opstår en risiko for, at borgerne føler sig tvunget til at give et samtykke. Langt de 
fleste kommunale kontrolenheder anvender desuden sociale medier og andet data til at undersøge 
borgeren. Fx har en borger til et møde med kommunens sagsbehandler fået fremvist 51 udprintede sider af 
egen facebookprofil to år tilbage. Ligeledes har en yngre modtager af ressourceforløbsydelse fået tjekket 
sit forbrug af Netflix, Viaplay og Playstation, da kommunen ikke troede på, at han kunne se film med sin 
skade.  
SF foreslår, at reglerne for fysisk og elektronisk overvågning af borgerne kortlægges med henblik på en klar 
opstramning. Der skal desuden udarbejdes en klar og utvetydig vejledning til kommunerne. 
Ret til individuel vejledning i en digitaliseret verden 
Mere og mere af lovgivningen digitaliseres, og tilgængeligheden forudsætter, at borgerne har adgang til 
IT-løsninger. Nogle borgere, både meget udsatte borgere som fx hjemløse men også fx ældre, har 
imidlertid ikke denne adgang, og er ingen steder i nærheden af at kunne modtage sagsbehandling digitalt. 
De ser ikke deres e-boks, og hvis de gør, er indholdet i breve fra myndighederne, og konsekvenserne heraf, 
ikke nødvendigvis klart for dem.  
SF foreslår, at der stilles krav til myndighederne om fortsat at tilbyde konkret, individuel vejledning til 
udsatte borgere på alle områder, også de som er digitaliserede eller skal digitaliseres. 
Gør Datatilsynet uafhængigt 
Datatilsynet hører i dag under Justitsministeriet. Instanser der udfører demokratisk kontrol bør dog være 
uafhængige af den siddende regering og udøvende magt. Folketingets Ombudsmand hører jo netop også 
under Folketinget og er politisk uafhængig. En tidligere arbejdsgruppe om datasikkerhed under 
Folketingets Retsudvalg har i januar 2015 desuden foreslået at se på at flytte Datatilsynet fra 
Justitsministeriet til Folketinget, bl.a. fordi Rådet for Digital Sikkerhed havde oplyst, at man ikke mente, at 
Datatilsynet med dets nuværende placering under Justitsministeriet lever op til den uafhængighed, der er 
fastsat i EU’s charter for grundlæggende rettigheder. 
Sf foreslår, at Datatilsynet flyttes fra Justitsministeriet til at være en uafhængig enhed under Folketinget, 
på lige fod med eksempelvis Folketingets Ombudsmand.


---

# [PDF] demokratilov-vi-skal-have-en-demokratilov.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2022/10/demokratilov-vi-skal-have-en-demokratilov.pdf

Forhandlingskrav 14: Vi skal have en demokratilov    
De senere år har en række alvorlige sager udfordret befolkningens tillid til det det politiske system og 
dermed medvirket til at svække vores demokrati. Efter en rigsretssag, flere langvarige 
kommissionsundersøgelser og udredninger og ikke mindst sagen om forsvarets efterretningstjeneste, er 
det på høje tid, at vi får genskabt tilliden til det politiske system, blandt andet gennem en stærkere 
parlamentarisk kontrol, mere åbenhed og stærkere demokratisk deltagelse.   
Helt centralt i diskussionen om tilliden til vores demokratiske institutioner står spørgsmålet om åbenhed, 
gennemsigtighed og reel ytringsfrihed, stærkere parlamentarisk kontrol og bedre lovkvalitet, ligesom der 
skal styr på donationer til politiske partier og politikere. Dette skal en kommende rød-grøn regering have et 
skarpt fokus på. SF foreslår:   
Mere åbenhed og stærkere parlamentarisk kontrol:  
1.  Ny offentlighedslov med langt mere åbenhed  
Vi skal have en offentlighedslov, hvor hensynet til åbenhed i den offentlige forvaltning er det 
grundlæggende princip både i lovens ånd og bogstav. Her kan man med fordel skele til Lov om 
Miljøoplysninger.   
2. Lovfæstet og grundig høring ved ny lovgivning  
Der bør lovfæstes en tidsfrist for høringsprocesser ifm. ny lovgivning, så vi undgår at borgere og 
interessenter må nøjes med helt ned til f.eks. 4 dage til at give sit besyv med på kompliceret og omfattende 
lovstof. Der skal være mulighed for undtagelser, når ydre forhold nødvendiggør en hurtigere proces.  
3.  NGO’er skal have ressourcer til at bidrage med høringssvar   
Et stærkt civilsamfund er en forudsætning for et velfungerende demokrati. Derfor bør der afsættes et fast 
beløb på finansloven som skal sikre, at en bred kreds af relevante NGO’ere altid har mulighed for at bidrage 
med fyldestgørende høringssvar.   
4. Et uafhængigt forfatningsråd under Folketinget  
Ofte opstår der under folketingets lovarbejde spørgsmål om fortolkningen af grundlovens ord, rækkevidde, 
frihedsrettigheder eller andet og tilsvarende for EU-retten og internationale konventioner. Fortolkningen af 
disse spørgsmål ligger i dag alene hos regeringen (blandt andet i Justitsministeriets lovkontor). Det er 
principielt betænkeligt. SF mener derfor at bør oprettes et forfatningsråd under Folketinget, som et 
mindretal på f.eks. 30 folketingsmedlemmer skal kunne bede om en udtalelse for at afklare tvivlsspørgsmål.  
5. Lad solen gå ned over virkningsløse love   
Solnedgangsklausuler tvinger Folketinget og regeringen til med jævne mellemrum at tage stilling til, om en 
given lov stadig er gavnlig. Ikke alle, men betydelig flere love, herunder al hastelovgivning, bør udstyres 
med en solnedgangsklausul.  
6. Sikring af offentligt ansattes ytringsfrihed  
SF vil have en klar lovfæstelse af offentligt ansattes ytringsfrihed og samtidig indføre omvendt bevisbyrde i 
sager, hvor offentligt ansatte afskediges, forflyttes eller udsættes for andre lignende sanktioner fra 
arbejdsgivers side, efter at de har benyttet deres grundlovssikrede ret til at ytre sig, og hvis det er sket 
uberettiget, skal der gives kompensation til den/de offentligt ansatte.  
7. Datatilsynet skal lægges ind under folketinget  
Datatilsynet bør overflyttes som myndighed fra Justitsministeriet og placeres under Folketinget, på samme 
måde som Folketingets Ombudsmand og Rigsrevisionen i dag er det. Således sikres både formel og reel 
uafhængighed af den til enhver tid siddende regering.  
  
8. Politikken tilbage til virkeligheden: Virkelighedstest af ny politik   
Alt for ofte ender nye reformer og tiltag uden den ønskede effekt; ofte fordi de hastes igennem uden den 
fornødne tid, grundighed og forberedelse. Folketing og regering bør i langt højere grad lægge op til
virkelighedstest af nye love, tiltag og reformer fx ved at sætte tydelige målsætninger og følge op på dem, 
involvere brugere og medarbejdere fra fronten samt lave pilottest af eller forsøg med nye reformer og 
større politik-initiativer inden de gennemføres i fuld skala.  
Demokratisk deltagelse:  
9. Styrkelse af den offentlige debat, herunder sikring af retten til citat, kommentar og satire  
En lang række begivenheder de seneste årtier har understreget vigtigheden af at værne om ytringsfriheden, 
det frie ord, den frie tanke og retten til at udtrykke holdninger, kritik, satire eller debattere også vanskelige 
emner, også selv om nogle finder det stødende. Det gælder blandt andet retten til citat eller gengivelse af 
billeder fx for at kunne anskueliggøre andres eller tidligere tiders synspunkter. Det er et afgørende at sikre 
denne ret både i forhold til den offentlige debat og i forskning og uddannelsessektoren, hvor den skal 
indskærpes.  
10. Åbenhed og gennemsigtighed om donationer til politiske partier  
Beløbsgrænsen for offentliggørelse af private bidrag til partierne skal sætte markant ned til fx 2.000 kroner 
og der skal være fuld transparens om giveren, beløbets størrelse og hvem der har modtaget det. Der skal 
ligeledes nedsættes et kontroludvalg, der skal kontrollere, at reglerne bliver overholdt.  
11.  Etablering af et center for demokratiudvikling og borgerinddragelse  
Selvom Danmark er blandt de mest demokratiske lande i verden, kan det blive bedre. Der er brug for et 
center for demokratiudvikling og borgerinddragelse, som skal forske i og fremme nye samt understøtte 
eksisterende værktøjer, der kan bruges til at styrke og videreudvikle vores demokrati og politiske system.  
Andre tiltag til at styrke demokrati og folkestyre:  
12. Køl ministre og topembedsmænd af i en periode  
For at undgå mistanke om interessesammenblanding skal ministre og topembedsmænd fremover have en 
ventetid - en karens-periode - på et år, før de kan skifte til et job, der har berøring med deres 
ministerområde. Det svarer til, hvad man har gjort i USA og en lang række europæiske lande.


---

# Sofie Lippert - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sofie-lippert

Uddannelse for alleUddannelse skal være tilgængelig for alle – uanset økonomi og baggrund.  Jeg har kæmpet mod regeringens pilskæve SU-forringelser, fordi studerende skal have friheden til at fokusere på deres studier og prøve sig frem. Det kræver et fleksibelt SU-system og et uddannelsessystem, der favner bredt og udligner uligheder. Uddannelse skal ikke være en kamp, men en chance for at forme fremtiden.Det grønne valg skal være nemtKlimaet kræver handling nu! Derfor skal det grønne valg ikke være dyrt eller besværligt. Jeg vil have billigere og bedre togforbindelser, så grøn transport bliver det oplagte valg.Fra ulighed til mulighederJeg har siden jeg gik i folkeskole været optaget af at bekæmpe ulighed, fordi jeg kunne se hvor store forskelle der var på mulighederne for de af mine klassekammerater, der var børn af læger, og dem der var flygtet hertil som små. Derfor kæmper jeg for, at alle får flere muligheder, også når det gælder boligmarkedet og starten på voksenlivet.Jeg er valgt og genopstiller i Østjyllands Storkreds og glæder mig til at fortsætte kampen for et grønnere og mere solidarisk samfund, hvor vi rykker os fremad sammen.


---

# Kirsten Normann Andersen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/kirsten-normann-andersen

Jeg er tilhænger af et samfund, hvor de stærkeste skuldre bærer mest og hvor der er lige muligheder for alle
Jeg er oprindeligt uddannet sygehjælper, men blev tidligt involveret i fagpolitisk arbejde – senest som formand for FOA i Aarhus. Jeg kender derfor den offentlige sektor indefra både i praksis og fra mit politiske virke. I Danmark har vi både evnerne, fagligheden og viljen til at tage os af hinanden og til at passe på de ansattes arbejdsvilkår – men det kræver de rette politiske beslutninger at bygge på. Det er en af hjørnestene i mit politisk arbejde i Folketinget.Velfærdssystemet skal kunne løfte alle
Børnene er nu fløjet fra reden og jeg bruger meget tid på mit politiske arbejde. Men når jeg ikke pendler mellem det jyske og Christiansborg, så holder jeg meget af at bruge min tid med familien og gode venner.I mit private liv som mor, pårørende og veninde oplever jeg, hvordan arbejde og fritid flyder sammen, når mine børn fortæller om et uddannelsessystem, der stresser dem, og når de ældre og syge, jeg kender, bliver usikre på, om samfundet i tilstrækkelig grad har ressourcer til at tage sig af dem, når de får brug for hjælp – og sådan, tror jeg, at mange danskere oplever det i hverdagen.Jeg oplever, hvordan stigende privatisering og brugerbetaling i det offentlige system er med til at undergrave solidariteten og skabe større ulighed.Vores fælles samfund skal bygge på gennemsigtighed og demokrati, hvor alle har lige ret til et godt liv, uanset økonomiske status. For vi har råd til omsorg for både vores børn, unge, ældre, syge, handicappede og hinanden.Der et i den grad er brug for Ro-På i velfærdssystemet – så der igen bliver tid til omsorg, fordybelse og god faglighed.


---

# [PDF] sf-sundhedsudspil.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2019/01/sf-sundhedsudspil.pdf

OMSORG, TRYGHED  
OG KVALITET  
TIL ALLE BORGERE
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
2 
 
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE  
Sundhedsvæsenet står over for en vanskelig opgave i en tid, hvor vi får flere ældre medborgere, 
og hvor medicinudgifterne stiger. Med ny teknologi og behandlingsmuligheder følger der også 
berettigede forventninger om bedre behandlinger for borgerne. 
Samtidig er det over en årrække lykkedes at forbedre det danske sundhedsvæsen på en lang 
række punkter. Det kan vi takke de mange dygtige ansatte i sundhedsvæsenet for. De kæmper 
hver dag for at give patienterne og de syge borgere den bedst mulige behandling og pleje. 
Men der skal løbes stærkt på landets sygehuse. Det betyder desværre, at patienterne ikke altid 
får den pleje og omsorg, som de med rimelighed kan forvente, eller også bliver udskrevet for 
tidligt med det resultat, at de genindlægges.  
I takt med, at sundhedsvæsenet er blevet specialiseret og effektiviseret for at kunne nå stadig 
flere behandlinger, er et meget væsentligt aspekt ved sundhedsvæsenet desværre også blevet 
overset. Den basale pleje og omsorg. 
SF vil derfor skabe et endnu bedre og trygt sundhedsvæsen, hvor der kommer mere ro på og 
dermed mere fokus på pleje og omsorg. SF vil have fri og lige adgang til et moderne, effektivt og 
trygt sundhedsvæsen. Vi vil sikre, at der fokus på forebyggelse, og at der kan investeres i 
genoptræning. Det er bedre for den enkelte borger, og det kan tilmed give besparelser på lang 
sigt, når behovet for nye operationer reduceres. 
Vi vil fokusere på konkrete og mærkbare forbedringer af sundhedsvæsenet inden for de 
nuværende strukturer. Vi mener ikke, at det er frugtbart at kaste sundhedsvæsenet ud i en ny 
strukturreform. Det vil næppe forbedre kvaliteten, men vil med sikkerhed optage mange 
ressourcer i en årrække. Vi skal selvfølgelig – også fra statens side - sørge for, at der er en klar 
opgavefordeling. Nogle opgaver kan til gavn for borgerne ligge i kommunerne, mens 
specialiserede opgaver som f.eks. specialiseret genoptræning af borgere med hjerneskade, 
specialiseret socialpsykiatri og misbrugsbehandling i kommunerne med fordel kan samles i 
regionerne. En række af de større kommuner vil dog fortsat kunne have ansvaret for 
misbrugsbehandlingen, da det her kan være med til at skabe en mere helhedsorienteret indsats 
i forhold til især udsatte børn og unge. 
 
I dette udspil har vi ikke udfoldet vores tanker på forebyggelsesområdet i forhold til sikring af 
større lighed, ordentlige levevilkår, fokus på KRAM-faktorerne ved at begrænse rygning ved at 
hæve prisen, om god og sund nærende kost i skolerne, mere motion for at øge livskvaliteten og 
gøre noget ved kurven for overvægt og det alt for store alkoholindtag blandt både unge og 
voksne. Det ændrer ikke ved, at forebyggelse, herunder også af stress og psykiske lidelser, er 
centralt. Fokus i dette udspil vil derfor være på finansieringen af sundhedsvæsenet, afskaffelse 
af brugerbetaling, bedre omsorg og pleje og rekrutteringsproblemerne i sundhedsvæsenet.
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
3 
Finansiering af et trygt offentligt sundhedsvæsen 
SF prioriterer et godt sundhedsvæsen, hvor der er gode behandlingsmuligheder, god pleje og 
råd til at investere i forebyggelse. Den demografiske udvikling med flere ældre betyder, at der 
bliver færre penge pr. borger, der bruger sundhedsvæsenet, med mindre vi prioriterer området 
kraftigt. Regeringens generelle mål om en offentlig forbrugsvækst på 0,3 % årligt dækker kun en 
meget lille del af behovet. 
SF vil lade finansieringen til sundhedsvæsenet følge den demografiske udvikling og tilføre 
yderligere midler til udvalgte områder. Samlet set vil SF prioritere 12,4 mia. kr. til 
sundhedsvæsenet. Forskellen til regeringens politik er næsten 9 mia. kr. årligt i 20251. 
Dette væsentlige løft at sundhedsvæsenet skal styrke sundhedsvæsenet bredt. SF vil dog 
øremærke 25 % af midlerne til psykiatriområdet. Antallet af danskere med mentale 
sundhedsproblemer er stigende i disse år, og mange danskere oplever så store og invaliderende 
konsekvenser ved deres psykiske lidelse, at de ikke er i stand til at opretholde en hverdag med 
uddannelse eller fast arbejde. 
Derudover vil SF prioritere at nedbringe brugerbetalingen i sundhedsvæsenet med 1,5 mia. kr. 
frem mod 2025. På langt sigt er det SF’s ambition helt at afskaffe brugerbetalingen. 
Vi mener, at det økonomiske råderum skal anvendes til at sikre et bedre og trygt 
sundhedsvæsen – såvel som en god velfærd generelt – og ikke bruges til skattelettelser. 
Derudover foreslår vi at genindføre en differentieret behandlingsgaranti, hvor der sikres en 
hurtigere udredning for de mest alvorlige sygdomme, men hvor garantien udvides til to måneder 
for f.eks. knæoperationer. Det vil frigøre 0,5 mia. kr. årligt til andre prioriteringer inden for 
sundhedsvæsenet.  
Vi skal samtidigt sikre, at vi får mest muligt for de penge, der er til rådighed. På 
sundhedsområdet – såvel som på andre velfærdsområder – kan privatisering betyde store 
udgifter til bureaukrati, ligesom profitmotivet kan blive for styrende. Vi vil sikre, at ressourcerne 
i sundhedsvæsenet ikke går til unødige profitter og lægger vægt på, at omfanget af 
privatisering inden for sundhedsvæsenet ikke stiger. 
Derfor er den kraftige udvikling i antallet af private sundhedsforsikringer også en bekymrende 
udvikling. Når 1,7 mio. danskere havde en privat sundhedsforsikring i 2017
2 er det desværre et 
symptom på svækket tillid til det offentlige sundhedsvæsen. Udviklingen kan dog også ses som 
udtryk for, at mange prioriterer sundhed højt. Vi skal bare sikre, at sundhedstilbuddene er 
tilgængelige for alle. 
I tillæg til det generelle løft af sundhedsvæsenet har SF en række konkrete forslag inden for 4 
temaer: 
  
                                                           
1 Er antaget, at regeringens målsætning om en offentlig forbrugsvækst på 0,3 pct. også gælder på 
sundhedsområdet. 
2 https://www.forsikringogpension.dk/statistik/sundhedsforsikring/
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
4 
SF’S FORSLAG TIL ET TRYGT SUNDHEDSVÆSEN 
• SF vil afsætte 9 mia. kr. ekstra årligt i 2025 i tillæg til regeringens forbrugsvækst på 
0,3 % 
o Derved kan der ansættes mindst 10.000 flere sundhedsansatte 
o Og der kan investeres 2,5 mia. kr. ekstra i sundhedsvæsenet årligt 
o Uddannelserne skal dimensioneres tilsvarende. 
1. AFSKAFFELSE AF BRUGERBETALING 
• Brugerbetalingen nedbringes gradvist, så den er 1,5 mia. kr. lavere i 2025 inden for: 
o Forebyggende tandpleje, herunder ift. paradentosebehandling 
o Psykologhjælp 
o Tandpleje til socialt udsatte 
o Fysioterapi. 
2. BEDRE PLEJE OG OMSORG 
• Jordemodergaranti og langt bedre vejledning til førstegangsfødende 
• Sygeplejerskerne skal have et øget ansvarsområde. 
• Social- og sundhedsassistenter kan stå for en større del af plejen og behandlingen af 
patienterne og være faste kontaktpersoner til patienter og tovholdere til 
hjemmeplejen. 
• Lægesekretærer kan aflaste både læger og sygeplejersker. 
• Mere tillid til de ansatte - mindre kontrol, unødigt bureaukrati og New Public 
Management. 
3. FLERE ANSATTE OG BEDRE UDDANNELSE 
• Flere sygeplejersker og SOSU-ere skal have mulighed for fuldtidsstillinger.  
• SF vil med det samme stoppe omprioriteringsbidraget på sundhedsuddannelserne. 
• Flere voksenlærlinge på SOSU-uddannelserne. 
• For at sikre lægedækning i hele landet skal regionerne have bedre muligheder for at 
oprette regionsklinikker, uden at de skal udbyde opgaven til private leverandører. 
4. BEDRE PATIENTFORLØB 
• Flere diagnostiske centre med inspiration fra regionshospitalet i Silkeborg. 
• Behandlingsansvarlig læge skal sikre god overlevering ved udskrivning. 
• Klar placering af ansvar for behandlings- og genoptræningsforløb i regionerne.
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
5 
1. Afskaffelse af brugerbetaling 
Danmark bryster sig af at have lige, fri og gratis adgang til sundhedssystemet. Dette er kun 
delvis rigtigt, selvom man selvfølgelig ikke skal betale for at gå til læge eller blive indlagt på 
sygehuset. Men derudover er der en lang række basale sundhedsydelser, hvor der er hel eller 
delvis brugerbetaling: ex. til tandlæge, fysioterapi, kiropraktor, psykolog og medicin. Disse 
former for brugerbetaling er alt andet lige med til at skabe ulighed i sundhed og dermed 
nedsætte livskvaliteten for rigtig mange borgere. 
Derfor er det SF’s ambition helt at afvikle brugerbetalingen i sundhedsvæsenet. I første omgang 
foreslår vi, at der frem mod 2025 afsættes 1,5 mia. kr. årligt til tandpleje, psykologhjælp og 
fysioterapi, jf. nedenfor.  
Derudover vil SF sikre, at brugerbetaling ikke sniger sig ind på flere ydelser i sundhedsvæsenet. 
SF har f.eks. over længere tid sat fokus på, at kommuner ofte opkræver brugerbetaling for 
akutpladser. Det er et brud med princippet om gratis adgang til sundhedsvæsenet. Det er 
glædeligt, at regeringen nu anerkender dette problem og i forbindelse med finansloven vil gøre 
op hermed. Men det er vigtigt, at sikre, at brugerbetaling ikke blot dukker op igen i andre 
afskygninger. 
 
Forebyggende tandpleje 
SF foreslår, at forebyggende tandpleje gøres gratis for unge mellem 18 og 24 år og borgere med 
tandskader som følge af medicinsk behandling. I dag holder 1/3 af de unge op med at gå til 
tandlæge, når den kommunale tandpleje stopper ved det fyldte 18. år. Derfor foreslår SF, at den 
gratis og forebyggende tandpleje udvides til og med det 24. år. Dvs. på det tidspunkt, hvor flere 
unge er på vej til at blive færdig med deres uddannelse. Det vil yderligere styrke et af de bedste 
forebyggende tilbud, vi har i sundhedsvæsenet i dag: den gratis tandpleje til børn og unge, som 
har ført til at den danske tandsundhed er en af verdens bedste
3. 
Ifølge Tandlægeforeningen er der stadig flere, der får tandproblemer som følge af deres 
medicinindtag; typisk mundtørhed. Det drejer sig om medicin imod psykiske lidelser, nerve- og 
hjertekarsygdomme, luftvejslidelser og lidelser i fordøjelsessystemet. Derfor er der brug for, at 
disse borgere får hjælp til deres ofte store regninger som følge af carries og paradentose. Og 
hvis disse tandsygdomme ikke helbredes, så ved man at det kan føre til ex. forværring af en evt. 
diabetes eller alvorlige hjerte- karsygdomme4, som både kan være livstruende og dyre for 
samfundet at behandle. 
 
Bedre muligheder for gratis tandpleje til socialt udsatte og borgere 
Tandlægebesøg er dyre. Derfor har mange udsatte borgere et dårligt tandhelbred, men også 
fordi det alt andet lige er svære at passe sine tænder eller leve sundt, hvis man bor på gaden 
eller ex. har et alkohol- eller narkomisbrug. Rådet for Socialt Udsatte anslår, at udsatte har 
under 20 af deres tænder tilbage – og når man ved, hvor meget det betyder for både velvære, 
                                                           
3 Udviklingen i tandsundhed, Sundhedstyrelsen, 1. marts 2018 
4Dr. Odont Palle Holmstrup ”Paradentose har konsekvenser for det generelle helbred”, KU 2011
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
6 
sundhed og relationsdannelse, at man har ordentlige tænder, bør der sættes massivt ind her, 
som man bl.a. har gjort i Viborg, Skive og Vordingborg5. 
 
Gratis eller billig psykologhjælp og behandling udbredes til flere 
Med SF som drivende kraft har man fået indført gratis psykologhjælp til unge i ca. 30 kommuner 
og i forbindelse med satspuljeforhandlingerne for 2018 og 19 er der nu indført ret til gratis 
psykologbehandling for borgere imellem 18 og 21. Men vi skal videre, fordi ved at mistrivsel er 
stigende blandt borgerne i disse år
6. Ex. er andelen af borgere steget med 3,3 procentpoint 
siden 2010. Men hvis man graver sig ned i tallene, så vil man se at stigningen især sker blandt 
unge, i det stigningen her har været 8 procentpoint. Derfor vil en tidlig indsats i forhold til 
mistrivsel kunne forebygge mere alvorlige sindslidelser senere i livet. Og her er noget at spare, 
fordi vi ved, at i alt 13,2 % af alle borgere i dag har et dårligt mentalt helbred, og det har store 
konsekvenser for hele samfundet. 
 
Billigere fysioterapi 
SF vil gøre fysioterapi billigere, når man bliver henvist hertil fra lægen. Det vil komme en bred 
gruppe af borgere til gavn. Det vil således både kunne forebygge større rygproblemer, hjælpe 
mennesker ramt af nedslidning og øge mulighederne for at kunne komme i arbejde for 
mennesker uden for arbejdsmarkedet.  
 
2. Bedre pleje og omsorg 
SF mener at der også er brug for en ro på-reform i sundhedsvæsenet, hvor der derfor kommer 
mere fokus på pleje og omsorg. De gennemførte effektiviseringer og tendensen med øget 
specialisering på sundhedsområdet er desværre gået for hårdt ud over pleje og omsorg. Vi ved, 
at god pleje som f.eks. sårpleje, hjælp til hygiejne og hjælp til kost og væske kan få patienterne 
til at komme sig hurtigere efter en operation og kan mindske risikoen for genindlæggelser. Når 
der således spares på plejen, er det derfor typisk den ældre medicinske patient og kronikere, 
der kommer i klemme. 
Bedre pleje og fokus på genoptræning er generelt fordelagtigt for borgerne, der får det bedre og 
i flere tilfælde kan slippe for (nye) operationer. Genoptræning og forebyggelse kan således også 
være en bedre måde at bruge ressourcerne i sundhedsvæsenet på og give besparelser på 
længere sigt. 
SF foreslår – ud over at lade finansieringen følge demografien – en række konkrete tiltag til at 
forbedre rammerne for omsorg og pleje på sygehusene: 
For det første skal førstegangsfødende have langt mere støtte og vejledning før og efter 
fødslen, så de er parate til at tage hjem og håndtere de problemer, der evt. vil være ved amning 
og omsorg og pleje for et lille nyt menneske. Derudover er det vigtigt, at de fødende har garanti 
for, at der er en jordemoder og andet erfarent personale som f.eks. sygeplejersker eller Social- 
                                                           
5 ”Tandpleje giver socialt udsatte et markant løft i livskvaliteten”, Tandlægebladet 2/17   
6 ”Borgernes sundhed – den nationale sundhedsprofil 2017”, marts 2018:
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
7 
og Sundhedsassistenter til stede under hele fødslen. I SF mener vi ikke, at førstegangsfødende 
skal sendes rutinemæssigt hjem efter fire timer. Enkelte, som føler sig utrygge, kan måske have 
behov for at blive der i to dage. Andre kan have behov for at trække på jordemoderhjælp og 
sundhedspleje i hjemmet dagene efter fødslen. 
For det andet skal vi bringe de forskellige faggrupper bedre i spil i sundhedsvæsenet. 
Sygeplejerskerne skal både have klarere definerede ansvarsområder, så vi langt højere grad kan 
trække på deres viden, erfaringer og tillærte viden, og så skal de i samarbejde med lægerne 
også overtage større eller mindre dele af de opgaver, der med fordel kan uddelegeres. Endvidere 
vil patienterne kunne få bedre pleje, hvis social- og sundhedsassistenter får klare opgaver og i 
større grad står for pleje og behandling af patienterne i hverdagen. Social- og 
sundhedsassistenterne bør f.eks. have en rolle som faste kontaktpersoner til patienter (faste 
teams-princippet) og være tovholdere til hjemmeplejen. På den måde sikrer man kontinuitet for 
borgeren. Lægesekretærer, som – på samme måde som SOSU-assistenterne - næsten er 
forsvundet fra sygehusene, bør i langt højere grad kunne aflaste både læger og sygeplejersker, 
som så kan få mere tid til patienterne. Derudover bør flere veluddannede serviceassistenter 
også kunne tage fra i forhold til en række opgaver i forhold til steril- og lettere plejefunktioner. 
På tandlægeområdet bør der i forhold til de forebyggende tandlægebesøg kunne trækkes langt 
meget mere på tandplejere både i den forebyggende tandpleje og hos de privatpraktiserende 
tandlæger. 
Endelig mener SF, at der skal udvises mere tillid til de ansatte i sundhedsvæsenet, så de bedst 
muligt kan bruge deres faglighed i hverdagen. Der skal således være mindre kontrol, unødigt 
bureaukrati og New Public Management. 
Vi skal således vise tillid til de ansatte i sundhedsvæsenet, anerkende de ansattes faglighed og 
lade de forskellige faggrupper supplere hinanden bedre, end de kan i dag. Resultatet er ikke bare 
bedre pleje. Det kan også bidrage til at løse rekrutteringsudfordringerne og frigøre nogle flere 
lægeressourcer, når andre faggrupper bringes bedre i spil. 
3. Flere ansatte og bedre uddannelse  
SF vil lade finansieringen af sundhedsvæsenet følge den demografiske udvikling, hvilket 
sammenlignet med regeringens politik betyder 9 mia. kr. ekstra årligt i 2025. For de penge kan 
der ansættes mindst 10.000 flere sundhedsansatte, og der kan investeres 2,5 mia. kr. ekstra i 
sundhedsvæsenet årligt. Det kræver, at vi dimensionerer uddannelserne tilsvarende.  
Flere opgaver til andre faggrupper  
Lægemangel er fortsat en væsentlig udfordring, som skal løses, hvis sundhedsvæsenet skal 
kunne følge med. Derfor er det godt, at der nu lægges op til at uddanne flere læger og 
introducere flere til almen praksis. Men lægemanglen skal også løses ved at overlade flere 
opgaver til andre faggrupper, som dels har modtaget den tilstrækkelige lægefaglige 
opkvalificering, dels aflaster lægerne fra en række rutineopgaver. 
SF foreslår derfor at lade sygeplejersker få et større behandlingsansvar og et selvstændigt 
ansvarsområde, lade social- og sundhedsassistenter stå for en større del af omsorgen og
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
8 
plejen, men også lade lægesekretærer aflaste både læger og sygeplejersker i hverdagen. 
Ligeledes giver det mening at sikre en klar ansvarsfordelingen indenfor tandplejeområdet, så 
tandplejerne i højere grad i fremtiden kan aflaste tandlægerne på de områder som tandplejerne 
har kompetencer til. I almen praksis bør der bl.a. ansættes flere konsultationssygeplejersker - 
ikke mindst de steder, hvor der fortsat er solopraksisser. På samme måde kunne psykologer 
også med fordel samarbejde med psykiatere om en række opgaver.    
For på bedst mulig måde at sikre rekrutteringen i hele lande vil vi først og fremmest sikre, at der 
oprettes flere fuldtidsstillinger for sygeplejersker på sygehusene. I dag er omkring halvdelen af 
sygeplejerskerne i regionen ansat på deltid. I SF mener vi, at det skal være et aktivt valg at være 
på deltid, og det skal dermed ikke skyldes, at der ikke er mulighed for andet end en 
deltidsstilling. Derfor skal sygeplejersker, der i dag er på deltid, have mulighed for i en periode 
at gå på fuld tid. Men hvis de senere ønsker at gå tilbage på delt tid, skal det selvsagt være 
muligt, enten fordi de fortryder beslutningen eller det giver mere mening for den enkelte for 
f.eks. at få arbejds- og familieliv til at hænge sammen. 
I SF mener vi, at vi at man samlet set skal give bedre muligheder til de sygeplejersker, der 
allerede er derude, og derfor foreslår SF, at alle nye stillinger oprettes som fuldtidsstillinger, og 
vi vil afsætte 300 mio. kr. hertil. Det vil kunne finansiere, at ca. 5.000 deltidsstillinger kan 
omlægges til fuldtidsstillinger
7, hvilket vil svare til 1.000 ekstra sygeplejersker – hænder som vi i 
den grad har brug for.  
 
Men oprettelse af flere fuldtidsstillinger gør det ikke alene: Hvis man skal lokke flere 
sygeplejersker tilbage på arbejdsmarkedet eller op på fuldtid, så skal vi have en ro på reform i 
sygehusvæsenet, der kan lette arbejdspresset.   
Bedre praktikforhold og uddannelse 
Hvis vi skal kunne rekruttere flere sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter og 
lægesekretærer kræver det også, at vi skaber flere relevante praktikpladser og i det hele taget 
forbedrer praktikopholdene, så sundhedsuddannelserne kvalitetssikres. Dette kan eksempelvis 
gøres ved at genindføre introduktionsforløbet, så de studerende, der har svært ved at følge 
med bogligt, får et løft. Derudover skal vi også bakke dem op, så de ikke dropper ud, når de for 
første gang møder virkeligheden i praktikken og måske får et praksischok. Det er derfor vigtigt, 
at vi bruger flere ressourcer på at sikre vores kliniske vejledere en bedre uddannelse.  
Det er afgørende, at vi har uddannelser af høj kvalitet, hvis vi skal løse 
rekrutteringsudfordringerne. På f.eks. sygeplejerskeuddannelsen er der i forvejen et frafald på 
25 %. Det er derfor afgørende, at vi får stoppet uddannelsesbesparelserne. SF vil med det 
samme stoppe omprioriteringsbidraget på sundhedsuddannelserne – såvel som på 
uddannelsesområdet generelt. 
                                                           
7 Baseret på at stillingerne i gennemsnit ændres fra 30 timer pr. uge til 37 timer pr. uge.
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
9 
Desuden ønsker SF flere voksenlærlinge på SOSU-uddannelserne, så rekrutteringsgrundlaget 
bedre kan sikres, og så man samtidig danner et bedre uddannelsesforløb, også for de personer, 
der ikke kommer direkte fra skolen, men i stedet kommer med anden arbejdserfaring. 
Til at understøtte uddannelser og praktikpladser af høj kvalitet, vil SF afsætte en 
uddannelsespulje på 100 mio. kr. årligt på sundhedsområdet. 
Oprettelse af regionsklinikker  
Sidst men ikke mindst foreslår SF, at regionerne sikres bedre muligheder for at sikre borgerne 
en høj lægedækning i hele landet. Derfor foreslår vi, at regionerne får forbedrede muligheder for 
at oprette offentligt ejede regionsklinikker, når ydernumre ikke kan besættes af praktiserende 
læger. Regionerne skal ikke længere tvinges til at sende klinikker i udbud, og der bør ikke være 
nogen tidsramme for, hvor længe den skal kunne fungere. 
4. Bedre patientforløb og klarere ansvarsfordeling mellem 
sygehus, kommune og almen praksis 
Trods dygtige medarbejdere lider sundhedssystemet desværre i flere tilfælde under 
uhensigtsmæssige strukturer, der gør, at sundhedssystemets mange tilbud svære at finde 
rundt i. De mange aktører både på sygehuse og i kommuner har derfor ofte problemer med 
koordinationen, således at syge borgere risikerer at blive sendt unødigt rundt mellem mange 
forskellige behandlere og undersøgelser i ofte flere omgange og over flere dage. Og når de 
endelig udskrives, risikerer de at ende i den såkaldte ”bermudatrekant” mellem sygehus, almen 
praksis og kommunen - enten fordi der ikke er sket en ordentlig overlevering, eller der har været 
en mangelfuld kommunikation; eller også blot fordi at ansvaret for den fortsatte behandling og 
genoptræning ofte er uklart.  
 
Derfor skal man have styrket de gode patientforløb og ansvaret for behandlingen fra sygehus og 
til hjemmet skal stå knivskarpt.  
 
Ældre medicinske patienter, kronikere og multisyge, som der desværre har været alt for lidt 
fokus på, skal sikres ordentlig udredning og diagnosticering straks ved indlæggelsen. Der er 
heldigvis gode erfaringer at trække på flere steder i landet, bl.a. på regionshospitalet i 
Silkeborg, hvor man siden 2007 har haft et Diagnostisk Center, som bygger på en 
sammenslutning af de medicinske specialer og radiologi, hvor fokus er at skabe hurtige og 
effektive udrednings- og behandlingsforløb.  På centeret i Silkeborg har man speciallæger inden 
for alle ni medicinske specialer, hvilket betyder, at patienterne hurtigt kan blive tilset af en eller 
flere relevante specialister. Derudover sker tilrettelæggelsen af de mange undersøgelser og 
behandlinger sker under hensyntagen til patienten, så denne ikke behøver at møde ind et utal af 
gange eller være indlagt unødigt længe.8 
 
                                                           
8 http://www.hospitalsenhedmidt.dk/afdelinger-og-centre/diagnostisk-center/om-diagnostisk-center/ .
OMSORG, TRYGHED OG KVALITET TIL ALLE BORGERE 
10 
Når man endelig når frem til udskrivning og evt. fortsat genoptræning, bør den 
behandlingsansvarlige læge, som nu forhåbentlig indfases på alle sygehusene,  sikre en 
ordentlig overlevering i et tæt og håndholdt samarbejde med patient, pårørende og den 
kommunale forløbskoordinator, således at man har sikkerhed for at kommune og almen praksis 
samarbejder om og sikrer den fortsatte behandling, genoptræning og rehabilitering – både 
sundhedsmæssigt og socialt.  
 
I den forbindelse er det helt afgørende, at det bliver tydeligt, hvem der har det overordnede 
ansvar for de forskellige patientgrupper fra indlæggelse til udskrivning og i den fortsatte 
behandling og genoptræning i hjemmet, så man undgår at borgeren og pårørende ikke oplever 
sig som en kastebold mellem forskellige instanser, undgår unødige genindlæggelser og/eller 
ventetid i forhold til et konkret behandlingstiltag eller tildeling af et hjælpemiddel, fordi det er 
uklart om det er et kommunalt- eller regionalt ansvar.  
 
Derfor bør (myndigheds)ansvaret for behandlings- og genoptræningsforløbet ligge hos regionen 
eller i et fælles forpligtende ansvar. Det vil sikre, at de rette specialister er til rådighed, og at 
der anlægges en ensartet praksis, så syge borgere ikke, som det desværre sker i nogle 
kommuner, nægtes eller fratages den nødvendige genoptræning, henvises til et discountilbud; 
eller endnu værre de facto nægtes den nødvendige hjælp til ex. IV-behandling, paraenternal 
ernæring, kugledyner, glykose-sensorer, bo-støtte, råd og vejledning i socialpsykiatrien – 
straks ved udskrivelsen mm.  
 
Finansiering 
Tabellen giver et overblik over udgifterne ved SF’s forslag samt finansieringen heraf: 
UDGIFTER I ÅR 2025 
- Generelt løft, herunder psykiatri 12 mia. kr. 
- Nedbringelse af brugerbetaling 1,5 mia. kr. 
- Flere fuldtidsstillinger 0,3 mia. kr. 
- Uddannelsespulje 0,1 mia. kr. 
I alt udgifter 13,9 mia. kr. 
FINANSIERING I ÅR 2025 
- Differentieret behandlingsgaranti 0,45 mia. kr. 
- Råderum 13,45 mia. kr. 
I alt finansiering 13,9 mia. kr.


---

# Signe Munk - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/signe-munk

Om migJeg bor på Fur midt i Limfjorden sammen med min kæreste og vores to døtre. Fur er et lille og trygt samfund omgivet af skøn natur. At bo på Fur har lært mig at sætte pris på de små, nære fællesskaber – dem, der ikke altid fylder i regnearkene, men som betyder alt i hverdagen.Jeg er vokset op i Viborg. Her har jeg gået i skole, spillet fodbold, arbejdet i ældreplejen og senere været medlem af byrådet. Mine rødder betyder meget for mig, og minder mig om, at politik ikke handler om fine ord, men om virkelige mennesker og virkelige udfordringer.Derfor kæmper jeg for, at politik skal gøre hverdagen bedre – ikke mere kompliceret.Tid til det, der betyder nogetDa jeg fik mine to piger, så blev tid mere værdifuld, end nogensinde før. Se dem vokse og lære nyt. Tid til at være der, når de falder eller når de har brug for en tryg favn. Jeg arbejder for, et samfund, hvor der er tid til børnene, til livet og til at være familie.Jeg tog som voksen uddannelsen som sygeplejerske og har arbejdet i hjemmeplejen og på sygehuse. Jeg har stået hos mennesker, når de var mest sårbare. Og jeg har set, hvad der sker, når tempoet bliver for højt, og tiden bliver for knap.Alt for mange medarbejdere i vores velfærdssystem løber stærkere og stærkere. Det går ud over kvaliteten. Og det går ud over mennesker. Vi skal skabe et samfund med mere tid til at trække vejret. Tid til omsorg, til fordybelse og tid til at gøre sit arbejde ordentligt.Det kræver flere hænder og kloge investeringer i velfærden. Det kræver, at vi prioriterer fællesskabet – også når det betyder, at skattelettelser må vente.Omsorg må ikke måles med stopur. Derfor vælger jeg velfærd over skæve skattelettelser.Flere voksne til vores børnVores børn fortjener at blive set og mødt af voksne, der har tid og overskud. Derfor skal der være flere pædagoger i daginstitutionerne og flere lærere i skolerne. Ikke bare for statistikkens skyld – men fordi relationer skaber trivsel, og trivsel skaber læring.Jeg tror på stærke, nære fællesskaber omkring vores børn. Fællesskaber, hvor man bliver grebet, hvis man snubler. Og hvor man bliver udfordret, hvis man kan mere. At investere langt mere i vores børn er den vigtigste investering, vi kan foretage.Giv plads til naturenJeg bor et sted, hvor man hver dag kan se naturens skønhed – og dens sårbarhed. Fjorden. Engene. Skovene.Men naturen er under pres. Planter og dyr mister levesteder. Fjordene kæmper. Og vores drikkevand trues af sprøjtegifte. Vi skal give naturen mere plads. Beskytte vores grundvand. Genoprette vores fjorde. Og tage klimakrisen alvorligt.Klimaforandringerne er ikke et fremtidsscenarie. De er her. Derfor skal vi reducere vores CO₂-udledninger markant og samtidig sikre, at omstillingen er socialt retfærdig og skaber arbejdspladser i hele landet.Rent drikkevand skal ikke være til diskussion. Det skal være en selvfølge. Og derfor skal vi indføre et nationalt forbud mod sprøjtegifte på de sårbare grundvandsdannende områder.Vi har et ansvar for at give naturen og drikkevandet videre i bedre stand, end vi modtog den.


---

# Anne Valentina Berthelsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anne-valentina-berthelsen

Danmark er ved at knække midtover
Der er akut behov for at styrke yderområderne, så forholdet mellem land og by ikke bliver fuldstændig skævvredet.Det ved jeg, fordi jeg er vokset op i en lille by på Lolland med langt til både sundhedsvæsenet og uddannelsesinstitutionerne i et område, hvor alt og alle er dybt afhængige af transportmulighederne.Jeg blev politisk aktiv, da jeg var 14 år på et tidspunkt, hvor finanskrisen tog hårdt på det lokale erhvervsliv og mindskede folks jobmuligheder. Siden har skiftende regeringer klippet huller i det sociale sikkerhedsnet og udhulet velfærden i en grad, som især skaber stor geografisk ulighed.Jeg brænder for at blive en af dem, som gør en forskel!
Der hvor jeg kommer fra, går det hårdt ud over folks muligheder, tryghed og livskvalitet, når sundhedsvæsenet centraliseres og beskæres, transportnettet forringes og det sociale sikkerhedsnet rives itu. Det giver en ulighed, som truer landets sammenhængskraft og skaber splid mellem land og by.Derfor er det afgørende for mig, at yderområderne får flere repræsentanter på Christiansborg, som arbejder for at styrke mulighederne i livet uden for storbyerne. Jeg brænder for at blive en af de folkevalgte, som gør en forskel!Der skal ikke kun ryddes gevaldigt op efter årtiers nedskæringsmani i den offentlige sektor og fattigdomsskabende forringelser af det sociale sikkerhedsnet – der skal også tænkes fremad og skabes nye og bedre muligheder for folk uden for storbyerne.Det er min og SF’s drøm, og vi vil arbejde benhårdt for at gøre den til virkelighed!


---

# [PDF] udviklingsudspil.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2019/02/udviklingsudspil.pdf

1
EN VERDEN 
I BEDRE BALANCE
2
FORORD: 
EN VERDEN I BEDRE BALANCE 
Verdens lande står i de kommende årtier overfor en række dybe kriser. Stor ulighed, 
konflikt, knaphed på ressourcer og klimaforandringer er nogle de forhold, der i de kom-
mende årtier vil bringe millioner af mennesker på flugt og efterlade særligt Afrika i en 
fattigdomsfælde. Verdens udfordringer er også danske. Derfor fremlægger SF et ambi-
tiøst, men realistisk forslag til en udviklingspolitik i en ny regering. Danmark skal igen 
sætte velfærd, menneskerettigheder, klima og grøn og bæredygtig vækst øverst.  Vores 
politik er drevet af ambitionerne om en fri og lige verden båret af stærke fællesskaber. 
Når der står millioner af mennesker på Europas dørtrin handler det om konkrete og aktuelle 
konflikter, men helt grundlæggende er der også langsigtede og strukturelle tendenser i ver-
den, vi er nødt til at sætte massivt ind over for, og som kan give større udfordringer på sigt, 
hvis ikke vi er ambitiøse og tænker langsigtet. Vi står lige nu over for en række tæt forbundne 
globale kriser, der udspiller sig på samme tid. En fattigdoms- og ulighedskrise, der risikerer 
at skabe spændinger, polarisering og konflikt og dermed massiv migration. En klima-krise, 
der risikerer at rive levegrundlaget væk under hundreder af millioner mennesker. Og en poli-
tisk krise, hvor små eliter monopoliserer magten, og hvor troen på de globale og multilatera-
le fællesskaber smuldrer. Selvom netop globale fællesskaber er en forudsætning for at løse 
problemerne lige fra klima, migration og fattigdom til ulighed og finansiel svindel. Kriserne er 
tæt forbundne. 
Danmark var i 40 år en moralsk gigant i internationale sammenhænge som fortaler for de 
globale fællesskaber. Det skal vi være igen. Vi skal turde drømme om en verden, hvor menne-
sker ikke behøver flygte eller migrere på grund af konflikter, klima-ødelæggelser og ekstrem 
fattigdom. Hvor eliter ikke monopoliserer indflydelse og adgangen til ressourcer, som skaber 
frustration hos de store kommende ungdomsgenerationer. Hvor unge har adgang til anstæn-
dige jobs. Og hvor mennesker kan handle frit. 
Verdens ledere tiltrådte i 2015 aftalen om de 17 universelle og globale verdensmål. SF støtter 
helhjertet målene, som både forpligter os ude i verden – og i Danmark. Målene er en præcis
3
beskrivelse af de største globale problemer. Og når vi ønsker at fremme målene ude, skal vi 
også tage målene alvorligt herhjemme og være mere ambitiøse omkring eksempelvis vores 
klima-politik. Målene er et vigtigt skridt imod et mere ligeværdigt forhold mellem landene i Syd 
og Nord. Derfor er det så afgørende, at vi er med til at gå forrest. Vores udspil til en Verden i 
bedre balance handler derfor heller ikke udelukkende om, hvad Danmark kan udrette med sine 
bistands-milliarder, men nok så vigtigt om de vigtige politiske og strukturelle problemer vi skal 
bruges vores globale indflydelse til at ændre, så vi får globale institutioner, der fremmer fri 
handel, en stærk plads for menneskerettighederne, bedre global finansiel regulering, effekti-
ve nationale og globale skattesystemer og fællesskab om klima-udfordringerne. Vi skal bruge 
vores normative indflydelse, som vi har opbygget i kraft af årtiers solid udviklingsbistand. 
Det positive budskab er, at vi kan bidrage til en verden i bedre balance gennem en politik, der 
lægger vægt på frihed, lighed og fællesskab. 
Vi fremlægger derfor 10 punkter, der skal styrke den danske udviklingsbistand og sikre, at den 
bidrager til en verden i bedre balance.  Verden har været i stand til at halvere den ekstreme 
fattigdom, men der er stadig over 700 millioner ekstremt fattige. Det kræver et langt sejt 
træk at trække dem ud af fattigdom. Det kræver, at vi investerer i mennesker og velfærd. Det, 
som skabte det demokrati og velfærd, vores eget samfund bygger på. Det kræver, at vores 
bistand anvendes dér hvor de fattigste er, og hvor fremtidens største udfordringer er. 
Med venlige hilsener
Pia Olsen Dyhr, formand (SF)
4
Verden er skæv, når én procent af verdens befolkning 
sidder på ligeså stor en del af verdens formue som 
resten af verden tilsammen. Når en håndfuld lande 
huser halvdelen af verdens allerfattigste. Og når 
de lande, der ikke skabte, men alligevel rammes af 
klimaforandringerne, må se deres befolkninger miste 
deres livsgrundlag uden at blive tilstrækkeligt kom-
penseret. Den ekstreme fattigdom er blevet halveret 
siden 1990, og det er en god nyhed. Men der er stadig 
735 millioner ekstremt fattige mennesker i verden. 
En meget stor del vil i de kommende år befinde sig i 
svage eller konfliktramte lande, der ikke har mulighed 
for at undslippe fattigdomsfælden og nå Verdensmå-
lene. Selv finansielle institutioner som IMF og Ver-
densbanken advarer i rapporter om, at den stigende 
ulighed står i vejen for den vækst, der ellers skal løfte 
samfundene ud af fattigdom. Den store ulighed, vi 
ser i verden, risikerer at skabe polarisering, konflikt 
og i sidste ende migration. 
Ekstremt rige eliter lukker i stigende grad sig om sig 
selv, og det gør også demokratisering umulig, for 
politiske processer kommer til kort over for de eks-
tremt rige eliter, der bruger og misbruger staten. Vi 
ser nationalstater, der ikke er i stand eller villige til at 
regulere og styre problemer, der er grænseoverskri-
dende som klima, migration og finansiel kriminalitet. 
Den daglige indskrænkning af demokratiske friheds-
rettigheder skaber en generation af frustrerede unge. 
Diktaturer og lande, der er styret af små politiske og 
kapitalstærke eliter, træffer ikke gode beslutninger 
og skaber ikke bæredygtig velstand og vækst for 
deres befolkninger. Når hele generationer er koblet af 
demokratiske processer og af globaliseringen skaber 
det vrede og frustration og et ønske om at være et 
andet sted.  I Nigeria, et gigantisk land, ønsker hver 
fjerde ung lige nu at migrere.
I det seneste årti har der været et massivt fokus 
på udfordringerne i Mellemøsten. Med rette. Men ét 
kontinent står over for særlige udfordringer i de kom-
mende årtier. Afrika kommer til at huse størstedelen 
af verdens fattigste frem mod 2030. Størstedelen af 
verdens allerfattigste vil bo i nogle af verdens sva-
geste, skrøbeligste og konfliktramte lande, som ikke 
selv kan tage hånd om sine indbyggere og stille den 
velfærd til rådighed, som skal hjælpe dem ud af fat-
tigdoms-fælden. En god del af landene vil være usta-
bile forstærket af knaphed på ressourcer og klima-
forandringer. Afrika kommer derfor på godt og ondt til 
at ligge højt på den europæiske politiske dagsorden i 
de kommende årtier. I 2050 vil der være 2,5 milliarder 
afrikanere – hvert fjerde menneske i verden vil være 
afrikaner.  Der skal skabes 600 millioner nye jobs i de 
kommende år: Det kræver store investeringer i de 
rigtige sektorer. Det handler om, hvordan vi bruger de 
danske bistands-midler, men det handler også om at 
bidrage til globalt at kæmpe for at ændre de politiske 
strukturer, der holder landene i fattigdom.
Samtidig lever vi desværre i en verden med en 
smuldrende verdensorden og national selvtilstræk-
kelighed. Selvom det til tider er svært, er FN stadig 
afgørende i en verden, hvis magtcentre i disse år for-
skydes. Som en lille stat er det stadig vores interesse 
at stå stærkt i FN og sikre en international retsorden. 
Derfor skal vi have en ny og progressiv politik, der 
anerkender problemernes sammenhæng og komplek-
sitet – og at løsningerne er globale. Og at EU og FN er 
centrale omdrejningspunkter. 
INTRODUKTION: 
EN SKÆV 
VERDEN
5
Verdens problemer er komplekse og hænger tæt 
sammen. Verdens problemer er også Danmarks pro-
blemer. Derfor skal vi have en ambitiøs og klog udvik-
lingspolitik, der bidrager til at løse nogle af verdens 
brændende problemer. Det gør vi ved at tage de lan-
ge briller på og hjælpe med at løse nogle af verdens 
sværeste problemer i fællesskab med andre lande. Vi 
kan ikke løse alt med dansk udviklingsbistand, men vi 
kan sikre, at dansk bistand i højere grad anvendes til 
at adressere de globale tendenser, der river samfund 
fra hinanden, skaber konflikt og sender folk på flugt. 
Og det kan give os den platform, der skal til for at 
sætte vores politiske mærkesager øverst i EU, FN og 
de øvrige multilaterale institutioner. 
Dansk bistand skal være båret af en stærk ambition 
om at skabe bæredygtig og inklusiv vækst for de al-
lerfattigste. Den skal bidrage til at reducere den ulig-
hed, der skaber polarisering og spændinger, og som 
står i vejen for mere vækst og velstand for alle. Den 
skal være båret af frihed, menneskerettigheder og 
demokrati. Den skal forpligte sig på at være langsig-
tet og på at bidrage dér, hvor det er sværest – også 
i lande, der er ramt af konflikt. Den skal være med til 
at forebygge de voldsomme klimaforandringer, der 
går ud over de svageste, herunder kvinder. Og så skal 
vi søge multilaterale løsninger, hvor vi kan. Vi negli-
gerer ikke de aktuelle udfordringer i nærområderne 
og de aktuelle migrations- og flygtningestrømme. 
Men hvis ikke vi tillader os også at have et langsigtet 
perspektiv, overser vi morgendagens udfordringer. Og 
frem for alt lader vi milliarder af mennesker i stikken. 
Det er for SF derfor ét både-og. 
Vi skal prioritere det langsigtede og seje træk og 
bidrage til at fjerne de grundlæggende problemer, der 
skaber krige og konflikt. Den mest ekstreme ulighed 
og fattigdom kommer til at findes Syd for Sahara. 
Og selvom flygtningene i dag kommer fra lande som 
Afghanistan og Syrien truer en fundamentalt skæv 
verden stabiliteten – også i lande vi i dag ikke be-
tragter som på ”fejlslagne stater”. En meget stor del 
af verdens fattigste findes i stater, der er ekstremt 
skrøbelige, og som kun i meget ringe grad har evne 
til selv at adressere deres befolkningers behov. Det 
er sårbare lande, der ikke kan inddrive skat og skabe 
de sociale rammer, der skal bringe deres befolknin-
gerne ud af den ekstreme fattigdom. Kigger vi 10-20 
år længere ned af banen, kan disse lande i langt 
højere grad være eksportører af flygtninge, enten 
fordi klimaet ødelægger deres levegrundlag eller fordi 
sociale spændinger bringer landene på randen af 
kaos. Det er ikke uden risici, men udviklingsbistand til 
disse lande er nødvendig for at nå Verdensmålene og 
her kan vores midler gøre en afgørende forskel. Det 
er i årevis blevet lovet, at Afrika skal have en central 
plads i dansk udviklingsbistand, og alligevel er støtten 
blevet mindre.
Derfor fremlægger SF nu en vision for en styrket 
dansk udviklingsbistand under en ny regering. Det er 
en vision, der er realistisk og ambitiøs. Og sætter ind 
dér hvor problemerne er størst. Det er en udviklings-
politik, der sætter global lighed på dagsordenen. Den 
investerer i mennesker. Og den skal arbejde bredt 
i partnerskaber med globale organisationer, sta-
ter, civilsamfund og erhvervsliv – men altid med de 
fattigste i fokus. Den anerkender Danmarks ansvar i 
verden, og at udviklingsbistand ikke er en envejs-ka-
nal af almisser. De globale Verdensmål er i centrum 
EN NY OG 
TIDSSVARENDE
 
GLOBAL POLITIK
6
for vores indsats. Selvom alle mål er vigtige og for-
bundne er vækst kombineret med at fremme lighed 
og fattigdom helt centralt. En række lande, særligt 
i Afrika, har ikke udsigt til at nå verdensmålet om 
at udrydde ekstrem fattigdom, og skal vi i mål, skal 
vi prioritere mål nummer 10 om at reducere ulighed 
samtidig med at vi prioriterer støtte til bæredygtig 
økonomisk vækst. 
Skal vi skabe anstændige jobs til op mod 600 millio-
ner unge i Afrika kræver det massive investeringer i 
beskæftigelse for unge, kvalitets-uddannelse, lige-
stilling og sundhed ligesom vi skal prioritere støtte til 
vedvarende energi, klimatilpasning, bedre rammer for 
den private sektor og infrastruktur. Og så kræver det 
en strategisk indsats at skabe bæredygtig og inklusiv 
vækst i de sektorer, som skaber jobs for de fattigste. 
Det kræver investeringer i eksempelvis landbrug og 
i at fremme vilkårene for små og mellemstore virk-
somheder. Og så kræver det, at vi hæver stemmen i 
EU og insisterer på at tage ambitionen om at skabe 
sammenhæng alvorligt: Vi kan ikke give bistand med 
den ene hånd og ødelægge bønders mulighed for at 
få ordentlige priser på deres varer, pålægge deres 
landbrugsvarer told og give konkurrenceforvridende 
landbrugsstøtte til bønder i EU. 
SF forpligter sig til at øge den danske ramme for 
udviklingsbistanden til på lang sigt igen at udgøre 1 
procent af BNI. Men vi anerkender også, at dette ikke 
er hele løsningen. Hvad vi gør med pengene er lige-
så vigtigt som hvor meget. SF vil derfor atter have 
en bistand, der er fattigdomsorienteret. Og så skal 
vi insistere på ambitionen om at skabe sammen-
hæng mellem vores politikområder.  Vi skal arbejde 
på transparente globale skattemekanismer. Landene 
i Syd har svage skattesystemer, og hundrede vis 
millioner af kroner forsvinder hvert år ud af stats-
kasserne til skattely. Udviklingsbistand kan ikke alene 
finansiere verdensmålene. Det kan vækst heller ikke. 
Alternative og nye kilder skal til. Og med en ekstrem 
ulighed, der rammer landene i Syd hårdest, er det på 
tide, at vi arbejder på nye måder at finansiere ver-
densmålene – eksempelvis ved at forhindre skattely 
og hjælpe med at opbygge effektive skattesystemer.
7
10 PUNKTER 
TIL EN BEDRE GLOBAL 
UDVIKLINGSPOLITIK
1. ØGET BISTAND OG FORDOBLING AF STØTTE AFRIKA:  SF vil øge dansk bi-
stand, der på langt sigt igen skal udgøre 1 procent af BNI. SF vil frem mod 2023 samlet tilføre 1,36 milliarder 
yderligere til dansk bistand ud over de 0,7 procent af BNI, der i dag gives. SF vil fastholde et fokus på langsig-
tet bistand med fokus på fattigdomsorientering og tilfører derfor 900 millioner til den langsigtede bistand og 
lægger 460 millioner oven i den nuværende klima-pulje, så dansk klimastøtte udgør 1 milliard. Alt peger på, at 
Afrika frem mod 2030 vil være hjem for størstedelen af verdens fattigste og andelen af dansk støtte, der går 
til Afrika, skal derfor øges markant.
2. RETTIGHEDSBASERET STØTTE TIL NÆROMRÅDERNE: En række lande i Afri-
ka, Asien og Mellemøsten bærer en tung byrde i forhold til at modtage flygtninge og migranter. Dansk udvik-
lingsbistand skal massivt støtte de lande, der huser flygtninge i deres nærområder og skabe jobs, investering 
og vækst i lokalområdet. Men vi skal gøre det i fællesskab og støtten skal være rettigheds-baseret. Den skal 
følge et FN-spor som eksempelvis udstukket i de nye globale FN-aftaler om flygtninge og migranter.
3. VÆKST OG BESKÆFTIGELSE I SVAGE STATER: En stor del af fremtidens fattige 
vil bo i lande, der er ramt af konflikt, krig og uro. Krig og konflikt smadrer økonomier i årtier, sender folk på 
flugt og skaber problemer i landene omkring. Vi skal øge indsatsen for at skabe jobs og tiltrække investeringer 
til svage stater. Som et lille land kan Danmark ikke være tilstede alle steder. En stor del af vores støtte skal gå 
igennem FN og Verdensbanken frem for selv at være tilstede og vi vil derfor øge den multilaterale støtte til at 
sikre økonomisk vækst og beskæftigelse i lande, der er ramt af konflikt. 
4. MARKANT LØFT TIL KLIMA-PULJEN:  Den rige verden er skyld i klima-forandringerne, 
men det er ikke os, der mærker dem. Vi vil give klimapuljen et markant løft og hæver den til 1 milliard kroner i 
andet år af næste valgperiode. Vi vil bl.a. oprette en fond til finansiering af vedvarende energi i udviklingslan-
dene. 
5. KONSEKVENT FOKUS PÅ DEMOKRATI OG MENNESKERETTIGHEDER:   
Danmark skal gå med forrest i kampen for menneskerettigheder og demokrati gennem brug politiske og 
diplomatiske værktøjer. Vi skal desuden sikre, at al demokrati-bistand bidrager til at give kvinder en politisk 
stemme. SF vil oprette en demokrati-pulje til civilsamfunds-initiativer, der skal være fleksibel og kunne støtte 
initiativer, hvor demokratiske muligheder byder sig. Den finansieres af den øgede langsigtede bistand. 
6. MERE LIGHED OG FATTIGDOMSORIENTERING:  En række af verdens lande er ved 
at blive revet over af ulighed, der skaber polarisering, ustabilitet og i sidste ende migration. At fremme lighed 
og at mindske fattigdom skal stå helt centralt i al dansk udviklingsbistand og i vores dialog med partnere. 
Globalt vil vi arbejde for stærke mekanismer, der skal beskatte finansielle transaktioner, formuer og bekæmpe 
skattely.
8
7. VERDENSMÅLENE – UDE OG HJEMME: Verdensmålene er centrale i dansk udvik-
lingsbistand. Men målene forpligter også hjemme. Derfor skal vi arbejde mere håndfast herhjemme gennem 
en bred national strategi, som mange lande har, og vi skal måle, hvordan vi opfylder målene. Vi skal globalt 
arbejde for nye og alternative måder at finansiere Verdensmålene, eksempelvis en CO2-afgift på international 
transport.
8. BESKÆFTIGELSE GENNEM BÆREDYGTIG VÆKST OG FRI HANDEL:  
Bæredygtig vækst skal hjælpe de fattigste lande ud af fattigdom. Det skal ske gennem massive investeringer 
i sektorer, der skaber arbejdspladser for de fattigste, og som giver bedre vilkår for fri handel med Europa. 
9. GLOBALT FÆLLESSKAB: De globale problemer er fælles, og de kan kun løses i fælles-
skab. FN er ikke et perfekt forum, men det bedste vi har. Vi skal i Danmark bakke op om konventionerne, tage 
Verdensmålene alvorligt og bruge multilaterale kanaler i vores bistand, når det giver bedst mening. Vi øger 
støtten til svage og konfliktramte lande gennem den multilaterale bistand. 
10. EU – VERDENS STØRSTE BISTANDS-AKTØR: Vi vil have en fælles europæisk 
udviklingsbistand, der er mere demokratisk og menneskerettigheds-orienteret. Og der skal sættes handling 
bag løfterne om sammentænkning, så vi ikke giver bistand med den ene hånd og ødelægger mulighed for fair 
handel gennem europæisk landbrugsstøtte og unfair fiskeriaftaler.
9
UDVIKLINGSPRIORITETERNE 
• Den danske bistand skal på langt sigt stige til 1 procent som andel af BNI. 
 Vi øger den gradvist med 300 millioner kroner i årlig stigning fra 2020 og samlet   
 1,3 milliarder frem mod 2023 ud over den generelle stigning i BNI. 
• Vi øger klimapuljen markant fra 540 millioner til 1 milliard, og det vil blive. 
 Vi vil bl.a. o prette en fond til vedvarende energi.  
• Dansk udviklingsbistand skal fastholde et fokus på langsigtet udviklingsbistand,   
 som SF vil øge i takt med at den danske udviklingsbistand stiger. Vi øger i 
 perioden frem mod 2023 den langsigtede bistand med 900 millioner kroner.    
 
• Støtten til Afrika skal øges markant
• En del af den øgede langsigtede bistand skal bruges multilateralt 
 og til at skabe vækst og jobs i svage stater og nærområderne. 
• I takt med at den danske udviklingsbistand stiger, vil SF oprette 
 en demokrati-pulje til civilsamfunds-initiativer til fleksible og dynamiske tiltag.
10
1. STØTTEN TIL 
AFRIKA SKAL HAVE 
ET MARKANT LØFT
Afrika vil om få år være hjem for størstedelen af 
verdens ekstremt fattige. Afrika vil se en enorm 
befolkningstilvækst, og om blot få år vil der være 
en milliard flere mennesker. Det skriger på jobs og 
velfærd. Og en gennemtænkning af vores part-
nerskaber med afrikanske lande. Andelen af dansk 
støtte, der går til Afrika, skal hæves. 
Afrika er et gigantisk kontinent og rummer både sult, 
fattigdom og konflikt, men også vækstøkonomier 
og spirende demokratier. Vi ser ofte Afrika gennem 
en endimensionel linse, og det skal vi væk fra. Afrika 
bliver en afgørende partner for Europa på godt og 
ondt. Og vi skal være i stand til at forstå og handle ud 
fra de forskelligheder og muligheder, der er i Afrika, 
gennem ligeværdige partnerskaber. Den Afrikanske 
Union, den afrikanske pendant til EU, har en plan, der 
skal løfte kontinentet frem mod 2063. Afrikas ud-
vikling skal være båret af Afrikas nationer, og vi skal 
støtte, hvor der er åbne vinduer for forandring. 
Men en række udfordringer står klart. Afrika vil som 
kontinent i de kommende år opleve en massiv be-
folkningsvækst, svag vækst og stigende ulighed. 
Mens den ekstreme fattigdom falder i verden, står 
afrikanske lande med en stor udfordring i forhold til at 
nå verdensmålet om at reducere fattigdom. Hvert år 
kommer der millioner af nye unge i Afrika, og største-
delen af dem har ingen udsigt til et meningsfuldt job. 
Samtidig skaber korruption og manglen på mulighed 
for demokratisk deltagelse frustration hos unge. 
Klimaforandringerne kommer også til at ramme Afrika 
hårdt, og det vil skabe spændinger. I de kommende 
år vil størstedelen af verdens ekstremt fattige bo 
i Afrika. Mange vil bo på landet. Og mange vil bo i 
skrøbelige og svage stater, der er præget af uro og 
ustabilitet. Eksperter skønner, at der er brug for at 
skabe 600 millioner nye jobs til de ungdomsårgan-
ge, der vokser op i de kommende årtier. Det kræver 
massive investeringer i Afrika. Vi skal målrette vores 
støtte dér, hvor der er allermest brug for den i de 
mest skrøbelige stater, der ikke har en chance for 
at nå Verdensmålene. Derfor skal Afrika modtage en 
større andel af dansk udviklingsbistand målrettet 
mod de fattigste. Dårlig regeringsførelse, korruption 
og indskrænkning af menneskerettighederne er et 
stort problem, og det skaber frustration hos genera-
tioner af unge. 
Demokrati, god regeringsførelse og menneskeret-
tigheder skal stå centralt i vores samarbejde med 
afrikanske lande. Det betyder ikke, at vi kun skal 
arbejde med de lande, der i dag viser de bedste 
takter. Vi skal være i stand til at gribe muligheder og 
fleksibelt sætte ind og arbejde med partnere i lande, 
der viser demokratiske åbninger. Når Zimbabwe efter 
årtiers deroute står over en åbning, kan vi gøre en 
forskel, hvis vi handler. Det er nogle gange i de ”vær-
ste” lande, at vi kan gøre en stor forskel. Det kræver 
også et bistands-diplomati, der er i stand til at agere 
dynamisk.  
SF VIL: 
• 
På langt sigt fordoble bistanden til Afrika inden for 
rammen af den danske udviklingsbistand. 
• Sikre at vores bistand har fokus på at skabe job 
og muligheder særligt for unge og kvinder.
• Arbejde for en fælles Afrika-politik i EU, der har 
større fokus på støtte til sociale sektorer, ud-
dannelse, landbrug og investering – og bedre 
handelsbetingelser og som ligeværdig handels-
partner.
11
2. EN 
RETTIGHEDS-
BASERET 
NÆROMRDE-
INDSATS
En række lande bærer en stor byrde af migran-
ter og flygtninge. Dansk udviklingsbistand skal 
fortsat massivt støtte landene med at håndtere 
denne byrde og skabe jobs, investering og vækst i 
lokalområdet. Men vi skal gøre det i fællesskab og 
følge et FN-spor. 
Det er nogle af verdens fattige og ustabile lande, 
der bærer langt den største flygtningebyrde. I Ugan-
da, hvor regeringen ikke afviser flygtninge, har man 
modtaget hundredetusindevis af flygtninge om året. 
På globalt plan er 68 millioner mennesker på flugt, og 
langt de færreste har kurs mod Europa. Hvis stater 
i nærområderne skal løfte den massive opgave, og 
hvis der for alvor skal være et anstændigt alternativ 
til at begive sig mod Europa, kræver det, at de rige 
lande yder en massiv støtte til nærområderne.
Det er afgørende for SF, at heller ikke denne bistand 
alene er kortsigtede løsninger båret af danske ege-
ninteresser. Udviklingsbistanden skal anvendes til at 
finde holdbare løsninger, som giver folk, der er enten 
er midlertidigt eller i en længere periode i et andet 
land, adgang til anstændig beskæftigelse, skolegang, 
uddannelse og andre offentlige ydelser. Det kræver 
både støtte til staterne til at kunne håndtere dette, 
og det kræver investeringer, der skaber beskæfti-
gelse. Danmark skal følge de spor, der er vedtaget 
ved en række internationale møder og som udstikker 
principper for støtte i krydsfeltet mellem den humani-
tære støtte og den langsigtede udviklingsbistand. 
I december 2018 vedtog verdens lande desuden 
gennem FN globale aftaler for flygtninge og migran-
ter. De løser ikke alle problemer, men de udstikker en 
række anvisninger for, hvordan støtte til værtslande 
bør gives, og den bør i vid udstrækning danne ramme 
for Danmarks nærområde-indsats. Det er afgørende, 
at vores nærområde indsats følger et internationalt 
og multilateralt spor, og det gælder i videst muligt 
omgang også EU, hvor SF vil forsøge at præge EU i 
retning af multilaterale aftaler gennem FN. Vi aner-
kender, at det ikke altid er muligt, men multilaterale 
spor skal afsøges først. Vi har forpligtet os til at 
modtage flere kvoteflygtninge og dermed sætter vi 
et globalt eksempel. 
SF har løbende kritiseret regeringen for ikke at tage 
imod kvoteflygtninge. De skal komme fra de fattige 
lejre rundt omkring i verden og dermed hjælpe nog-
le af de mest sårbare flygtninge til Danmark. Vi har 
fremlagt et bud på en human asyl- og flygtninge-
politik. Når vi skal finde løsninger på de store flygt-
ninge-udfordringer er det afgørende, at vi selv har 
signaleret, at vi løfter.
SF VIL:
• 
Fastholde et stærkt fokus på støtte til nærområ-
derne i Asien, Afrika og Mellemøsten. 
• Sikre at arbejdet med at finde en løsning i tred-
jelande sker i et multilateralt spor og med respekt 
for menneskerettighederne og konventionerne.  
• Sikre FN’s globale aftaler (for flygtninge og 
migranter) danner rammerne for vores støtte 
til nærområderne. Afsætte massive midler til at 
udvikle beskæftigelse i nærområderne. 
• Sikre at Danmark igen tager imod kvoteflygtninge.
12
3. VÆKST OG JOBS 
I SVAGE STATER
Fremtidens fattige vil i høj grad bo i lande, der 
er ramt af konflikt, krig og uro. Krig og konflikt 
smadrer økonomier i årtier, sender folk på flugt og 
skaber problemer i landene omkring. Selvom det er 
svært og der er store risici, skal vi øge den lang-
sigtede støtte til de svageste og skrøbelige lande.
Det er afgørende, at vi ikke kun støtter de kortsigte-
de interesser i lande, der her og nu er på landkortet, 
fordi de er brudt sammen eller fordi de trækker over-
skrifter om ekstremisme, terror og flygtninge som 
eksempelvis Somalia og Afghanistan. Morgendagens 
udfordring kan ligge andre steder. Mange konflikter 
kan forebygges gennem mægling og gennem lang-
sigtet udvikling. Ekstrem fattigdom, arbejdsløshed 
og politisk undertrykkelse bidrager til polarisering og 
i sidste ende konflikt og migration. Vi ved ikke, hvor 
konflikterne bryder ud i morgen, men vi ved, at socia-
le spændinger er med til at så frøene til konflikt, som 
skaber flygtningestrømme og sender tusinde vis på 
migrationsruterne for at finde bedre steder at leve 
med deres familier. 
Konflikt og borgerkrig er først og fremmest en tra-
gedie for de mange civile borgere, der mister liv og 
levegrundlag eller drives på flugt. Det anslås, at to 
milliarder mennesker i dag bor i områder, hvor de er 
mærket af konflikt, ustabilitet eller vold, og Verdens-
banken forudser, at det er her en stor del af de mest 
ekstremt fattige frem over vil bo. Konflikter koster 
også mange års tabt udvikling og bomber økonomier 
tilbage. Der er derfor god grund til at investere i kon-
fliktområder, før konflikten bryder ud og ikke kun gen-
nem humanitær støtte, men også gennem langsigtet 
udvikling, der adresserer de grundlæggende årsager 
til skrøbelighed og konflikt. Det gælder eksempelvis 
ulighed, knappe ressourcer, arbejdsløshed, klimafor-
andringer og politisk svage systemer. Lande bliver 
fanget i en ond spiral af konflikt og fattigdom. Så skal 
vi udrydde fattigdom i verden, skal vi sætte ind her. 
Det kræver risiko-villighed, og nogle gange vil det 
slå fejl, men den langsigtede gevinst er stor i form 
af stabilitet, menneskelige omkostninger og færre 
ekstremt fattige. 
Det kræver, at vi tænker støtte til svage stater og 
lande, der er ramt af konflikt grundigt igennem, og 
der er både brug for traditionel støtte til statsop-
bygning og bedre regeringsførelse, men også privat-
sektor-støtte og tiltrækning af udenlandske investe-
ringer. Vi skal derfor øge vores udviklingsbistand til 
svage stater og konfliktramte lande, men vi skal også 
gøre det klogt – og vi skal oftere, som lille stat, gøre 
det multilateralt, så vi får mest fattigdomsbekæm-
pelse for vores penge. Det er derfor også på tide, 
at vi overvejer om, vi skal have en repræsentation 
i Afghanistan, som årligt koster millionvis af kroner 
i beskyttelse og sikkerhed. Vi skal bruge pengene, 
hvor de giver mest udvikling. I særligt svære lande 
som Afghanistan giver det mening at anvende dem 
gennem EU, Verdensbanken og FN. Det frigør mid-
ler, vi kan bruge på de fattigste. Social udvikling og 
økonomisk vækst og jobskabelse er afgørende for at 
forebygge konflikt og for at sikre fred efter konflikt. 
SF VIL: 
• 
Øget støtten til multilaterale indsatser i svage 
og skrøbelige stater eksempelvis gennem FN’s 
udviklingsprogram og Verdensbanken med fokus 
på beskæftigelse og privatsektor. Det sker ved 
at tilføre nye midler fra den langsigtede bistand 
til den multilaterale bistand og øremærke dele af 
dem til dette formål
13
4. KLIMAET TRUER 
VERDENS  
STABILITET
Vores udviklingspolitik skal bidrage til at verdens 
mest udsatte lande kan håndtere de voldsomme 
klimaforandringer forude og omstille sig til ved-
varende energi. Vi hæver klimapuljen markant fra 
540 millioner til 1 milliard. 
De ekstreme og voldsomme klimaforandringer for-
ude rammer ikke kloden lige. De lande, der har udledt 
mindst CO2, rammes hårdest. I Syd rammes hundrede 
vis af millioner allerede nu. I dag fordrives folk pri-
mært internt, og det sætter et ekstremt hårdt pres 
på svage stater, når millioner af mennesker må mig-
rere i et land på grund af tørke eller oversvømmelse. 
Det vurderes, at flere hundrede millioner mennesker 
må migrere i de kommende årtier 
I dag afsættes der ressourcer til at gøre udviklings-
landene i stand til at omstille sig, men det er langt 
fra nok. For at leve op til internationale forpligtelser 
skal vi afsætte midler til at gøre stater, der oplever 
voldsomme klimsforandringer, i stand til at håndtere 
og forebygge de konsekvenser klimaforandringerne 
vil have. 
Vi skal bruge den gennem internationale initiativer og 
vi skal igennem landeprogrammer sikre, at vi bidrager 
til at imødegå de udfordringer, som de allersvageste 
lande har i forhold til klima-udfordringerne. 
I mange udviklingslande er mangel på kapital og høj 
rente en udfordring for investeringer i vedvarende 
energi. For eksempel har vindmøller og solpaneler 
højere investeringsomkostninger i forhold til kulkraft-
værker, men til gengæld meget lave driftsomkostnin-
ger. Det betyder, at en høj rente favoriserer kulkraft-
værker. Det vil være afgørende for kampen mod den 
globale opvarmning, at flest mulige udviklingslande 
fravælger kul og tilvælger vedvarende energi – i det 
udbygning af el-nettet i mange af disse lande er en 
forudsætning for fattigdomsbekæmpelse.
SF foreslår at oprette en fond til finansiering af 
vedvarende energi i udviklingslande. Fonden opret-
tes med et statsligt indskud på 400 mio. kr. og en 
låneramme på 10 mia. kr. Den låner ud til en rente, 
der er lavere end renten i de lande, der lånes til, men 
fastsat så højt der kan forventes en tilbagebetaling 
mindst svarende til udlån samt en rente svarende til 
renten på den danske statsgæld. 
Det statslige indskud finansieres af reserver på 
finansloven eventuelt fordelt over 3-4 år. Fondens 
arbejde understøttes af dansk klimabistand til de på-
gældende lande om hvordan vedvarende energi-pro-
jekter bedst kan organiseres.  Andre lande inviteres 
til at deltage i fondskonstruktionen med indskud m.v.
SF VIL: 
• 
Give den danske klimapulje et markant løft fra 
540 millioner til 1 milliard kroner
• Oprette en fond til finansiering af vedvarende 
energi
14
5. DEMOKRATI OG 
MENNESKERET-
TIGHEDER
Danmark skal gå med forrest i kampen for men-
neskerettigheder og demokrati. Undertrykkelse 
skaber polarisering og ustabilitet, hvorimod åbne 
samfund øger lighed og velstand. 
Demokratiske og politiske frihedsrettigheder er 
ukrænkelige. Og dem skal vi stå vagt om. Demokrati 
og menneskerettigheder er også forudsætningen for 
fredelige samfund, der skaber velstand og velfærd. 
Med enkelte undtagelser investerer diktaturer ikke i 
dets befolkning. De træffer ikke gode beslutninger, 
der skaber bæredygtig og inklusiv velstand og vel-
færd. Undertrykkelse skaber derimod frustration, 
vrede, ekstremisme og i sidste ende vold. Vi skal stå 
op for menneskerettighederne, fordi de er ukrænke-
lige. Men vi skal også vide, at når vi giver køb på dem 
i forsøg på kortsigtede løsninger på aktuelle proble-
mer, så giver det bagslag på sigt. På tværs af kloden 
er frihedsrettighederne og menneskerettighederne 
på spil. Vi skal blive klarere i vores tale og ikke lade 
kortsigtede udenrigs-, erhvervs- og sikkerhedspoliti-
ske interesser stå i vejen. 
At gå forrest med demokrati og menneskerettighe-
der betyder ikke, at Danmark ikke kan give støtte til 
civilsamfund i de lande eller gå i dialog med stater, 
der er repressive. Vi skal turde gå i kritisk dialog med 
diktatorer. Nogle gange skal vi som donor true med at 
gå – og andre gange skal vi true med at blive. Vi skal 
blive, når vi tror på, at vi kan gøre en forskel ved at 
blive og ved at presse på. Når Zimbabwe muligvis står 
over for demokratiske åbninger, kan vi på afgørende 
tidspunkter spille en væsentlig rolle. Eller når et land 
som Eritrea, som folk flygter massivt fra, viser tegn 
på forsoning med Etiopien, skal vi gå i dialog og se 
om vi kan understøtte en positiv udvikling uden at 
sætte vores principper over styr. Når der er åbnin-
ger skal vi kunne sætte ind og gå i dialog. Vi vil også 
oprette en demokratipulje til at støtte dynamiske og 
fleksible civilsamfunds-indsatser.  
Vi skal stå vagt om demokratiske frihedsrettigheder 
og støtte civilsamfundet i at kæmpe for sit råderum, 
både når det handler om det lange sej træk for at ud-
vide det og når det er akut under pres. Vi skal særligt 
støtte kvinders politiske rettigheder ligesom vi skal 
sikre minoriteters beskyttelse og plads i demokratiet. 
Vi skal styrke vores civilsamfundsevne til at tale 
magten midt imod. 
Korruption går ud over de fattigste og så er de er 
med til at underminere menneskerettighederne, når 
de fratager de fattigste adgangen til sundhed, ud-
dannelse og andre rettigheder. Vi skal derfor have en 
stærk indsats over for korruption. 
SF VIL:
• 
Sikre bedre sammenhæng mellem udviklingsbi-
standen, Danmarks politiske dialog med de lande 
vi er engagerede i (om respekt for menneskeret-
tighederne og den humanitære folkeret, demo-
krati, og ligestilling mellem kønnene) og proaktiv 
brug af de diplomatiske redskaber Danmark og EU 
har til rådighed til at fremme respekt for menne-
skerettighederne og den humanitære folkeret.  
• Styrke diplomatiets mulighed for at agere fleksi-
belt i forhold til demokratiske åbninger særligt i 
Afrika. 
• Oprette en pulje til demokratiske tiltag i samar-
bejde mellem danske og lokale NGO’er, hvor der 
viser sig særlige demokratiske åbninger.
15
6. EN MERE LIGE 
VERDEN
Verdens ulighed er enorm og risikerer at skabe 
polarisering, konflikt og migration. Bekæmpelse 
af ulighed skal være centralt i den danske udvik-
lingsbistand og vi skal måle i hvor stor udstræk-
ning vores bistand bidrager til mere lighed. Og 
så vil vi have globale mekanismer til at beskatte 
formuer og finansielle transaktioner. 
Verden har aldrig været mere ulige før.  1 procent 
ejer halvdelen af verdens 50 procent af den globa-
le formue. Det er en social uretfærdighed. Men den 
står også i vejen for vækst og udvikling i de lande, 
der lande oplever mest ulighed. Vi er derfor nødt 
til også at skabe mere lighed og omfordeling for at 
reducere antallet af fattige. Den voldsomme ulighed 
står i vejen for øget økonomisk vækst, og uligheden 
risikerer at skabe konflikt, ustabilitet og migration. 
Dansk bistand skal tilbage sit oprindelige udgangs-
punkt: Fattigdoms-orientering. SF er varm fortaler 
for privatsektor-støtte og bæredygtig vækst, når 
det også kommer de fattige til gode. Det gør det 
ikke tilstrækkeligt i dag, og dansk bistand skal derfor 
gås i sømmene og vi skal sikre, at alle bistands-pro-
grammer bidrager til at reducere fattigdom og skaber 
mere lighed. Det betyder også, at dansk bistand skal 
satse på de områder, hvor de fattigste er. 
I Danmark er vejen til den historisk store velstand 
brolagt af investeringer i mennesker og gennem en 
høj grad af lighed. Det sker gennem omfordeling via et 
progressivt skattesystem og massive investeringer 
i gratis uddannelse og sundhed. Danmark giver i dag 
støtte til at forbedre skatte-inddrivelse i en række 
lande, men det skal stå endnu stærkere.  Et effektivt 
skattesystem handler dybest set om at gøre staten 
i stand til selv at finansiere offentlige serviceydelser 
og være ansvarlig over for sin befolkning. Det handler 
om at skabe bedre omfordeling og større retfær-
dighed.  Vi skal derfor opbygge lokal kapacitet til at 
inddrive skat. Og det skal være en central del af vores 
dialog med vores partnerlande.  
Det er afgørende, at Danmark gennem internationa-
le institutioner som Verdensbanken og IMF støtter 
progressive skattereformer, der sikrer, at de brede-
ste skuldre bærer den tungeste byrde. Formueskat-
ter, kapitalskatter og progressive indkomstskatter 
sikrer en reduktion af ulighed og større omfordeling. 
I afrikanske lande er der en gigantisk strøm af pen-
ge ude af landene – dels illegale transaktioner og 
dels transnationale virksomheder, der gør brug af 
skattely og huller i lovgivningen. Det er afgørende, 
at vi globalt får lukket skattelyene, skabt gennem-
sigtighed i de multinationale selskabers regnskaber 
og får offentlige registre over de egentlige ejere af 
selskaber, så man ikke kan gemme sig bag stråmænd 
og skuffeselskaber. Vi ved, at udviklingslandene taber 
forholdsmæssigt mere end de rige lande fra skatte-
fiflerier. SF vil derfor sætte stærkt ind for at stoppe 
denne skatteundvigelse for de rigeste og de største 
selskaber, som også benyttes af korrupte politikere 
og den lokale elite i udviklingslandene. Det er en stor 
udfordring, at de mange fremskridt der er sket på 
denne dagsorden de seneste fem år stort set har 
ekskluderet udviklingslandene. 
Vi skal også arbejde for at påvirke de globale struktu-
rer, der skaber ulighed. Vi er nødt til at søge løsninger 
gennem multilaterale spor for, hvordan vi kan skabe 
nye beskatningsmuligheder, der kan bidrage til at 
finansiere Verdensmålene. 
SF VIL: 
• 
Sikre at al dansk udviklingsbistand bidrager direk-
te til at reducere fattigdom og skabe mere lighed. 
Alle initiativer skal derfor suppleres af indikatorer, 
der måler deres evne til at skabe lighed.
• Inden for prioritetslande øge støtte til at udvikle 
effektive og progressive skattesystemer 
• Globalt vil vi arbejde for stærke globale mekanis-
mer, der skal beskatte finansielle transaktioner, 
formuer og bekæmpe skattely
16
7. UDE OG 
HJEMME: 
VERDENSMÅLENE
Verdensmålene er centrale i dansk udviklings-
bistand. Men målene forpligter også hjemme, og 
hvad vi gør herhjemme har også betydning for 
vores troværdighed ude. 
I 2015 vedtog verdens lande 17 ambitiøse Verdensmål, 
der udstikker en række sociale, økonomiske og mil-
jømæssige mål. For de rigeste lande indebærer det 
også en forpligtelse til at finansiere, at de fattigste 
lande når målene.  Derfor forpligter vi også på at 
bidrage med mere bistand og arbejde globalt på nye 
finansieringsmekanismer som globale skatter, der kan 
gavne de fattigste lande. Målene står centralt i den 
danske udviklingsbistand, men de skal stå skarpere 
og med en større vægtning på, hvordan de forskellige 
mål er indbyrdes afhængige. 
Når vi skaber vækst, går det ofte ud over bæredyg-
tigheden eller ligheden. Vi skal blive bedre til at se 
sammenhængen mellem målene, og så skal vi aner-
kende, at selvom alle mål er vigtige, skal udviklings-
bistanden satses der, hvor vi strategisk når mest 
for udviklingsmidlerne og hjælper de fattigste med 
vores udviklingspolitiske midler. Derfor skal Ver-
densmål nummer 10 om mindre ulighed have en mere 
central plads i dansk bistand, ligesom det historisk 
har været centralt at fokusere på at reducere fat-
tigdom – Verdensmål nummer 1, men som langsomt 
er blevet udhulet. Vækst er også et afgørende mål i 
Verdensmålene, men vækst skal være mere inklusiv 
og omfordeles, så vi kan reducere antallet af fattige 
i verden. Og kun gennem mere lighed kan vi skabe 
mere stabile samfund. På mange baner er Ver-
densmålene opskriften på en velfærdsstat. Og vi skal 
have en forståelse for, hvordan målene understøtter 
hinanden. 
Danmark opfylder målene i stor grad. Men på en ræk-
ke afgørende punkter halter vi enormt bagud. Hvis vi 
ønsker, at verden tager Verdensmålene alvorligt skal 
vi ”walk-the-talk” og vi skal rapportere troværdigt 
på målene. Det gælder også på den stigende fattig-
dom, som regeringen ikke vil måle på.  Vi skal stå ved 
den succes, som den danske velfærdsstats-model 
er. Vi har gennem de sidste 70 år skabt unikke resul-
tater i form af velfærd, udvikling, tryghed og trivsel 
for de mange kombineret med en stærk vækst. Vi 
skal passe på denne succesfulde model i Danmark 
og samtidig stolt tage denne model med ud i verden 
og demonstrere, at man kan skabe vækst, udvikling, 
velfærd og tryghed på én gang. I SF er vi optimister 
og mener, at vores udviklings- og udenrigspolitik skal 
være drevet af håb og tro på, at lande i fællesskab 
kan løfte. Men allerede nu er det tvivlsomt om vi når 
alle mål. Et helt centralt dogme i Verdensmålene er 
leaving no-one-behind. Dansk bistand skal være, 
hvor de fattigste er – ikke hvor de danske erhvervs-
interesser er. 
SF VIL: 
• 
Sikre at vores bidrag til Verdensmålene ude også 
er bakket op af et forpligtende ansvar hjemme. Vi 
vil udvikle et Verdensmåls-regnskab.
• Styrke princippet om leaving no-one-behind gen-
nem hele vores bistand. Det betyder, at Danmark 
skal hjælpe de allerfattigste.
17
8. JOBS GENNEM 
VÆKST OG FRI 
HANDEL
I de næste årtier skal der skabes hundrede vis 
af millioner arbejdspladser i Afrika. Det skal ske 
ved at støtte de rigtige privatsektor-initiativer 
og skabe vækst i brancher, der skaber jobs til de 
fattigste. Udvikling kan ikke alene hive verdens 
fattigste ud af fattigdom. Vi er også nødt til at 
ændre strukturelle forhold og åbne vores marke-
der. 
Udviklingsbistand er ikke en løsning, der alene løser 
Afrikas problemer. Strukturelle forhold skal ændres 
for at reducere fattigdom og skabe de hundrede vis 
af millioner jobs, der skal til, for at give jobs til den 
mængde af unge mennesker, der vil være i Afrika 
inden 2030. Derfor skal en del af den danske bistand 
gå til at skabe bæredygtig vækst, som skaber an-
stændige jobs. 
Den danske privatsektorstøtte skal i højere grad skal 
tilpasses de lokale behov og forhold og bidrage til at 
ændre langsigtede rammevilkår for lokalt erhvervs-
liv og dets muligheder for at handle varer regionalt 
og internationalt. Det kræver støtte til at forbedre 
lokale rammevilkår for små og mellemstore virk-
somheder, som har et stort potentiale for at skabe 
lokal beskæftigelse. Og så kræver det investeringer i 
landbrugssektoren, som fortsat er det erhverv, hvor 
de fleste afrikanere er beskæftiget. De ekstremt har 
ofte svært ved at høste frugt af væksten, fordi de er 
på landet og de er i den uformelle sektor. 
Den danske privatsektorstøtte er i dag præget af en 
blind tro på, at vækst vil gavne hele samfundet. Frem 
for støtte til enkelte, internationale virksomheder 
vil SF i højere grad bruge danske udviklingskroner på 
at fremme de rette vilkår for lokale virksomheder. 
Danske og globale virksomheder kan på afgørende vis 
bidrage til at nå Verdensmålene ved at udvikle inno-
vative og bæredygtige løsninger inden for sektorer 
som grøn omstilling, cirkulær økonomi, adgang til rent 
vand, bæredygtige energi og brug af IT-teknologi. 
Men det skal ske i tæt samspil med lokale aktører og 
begrundet i en lokal analyse af, hvordan det forankres 
lokalt – og bidrage til de øvrige verdensmål om at 
reducere fattigdom, øge lighed og skabe beskæfti-
gelse. Alt dette kræver samlet tilgang til at forbedre 
grundvilkårene for vækst lokalt gennem bæredygtige 
værdikæder og hvor lokale producenter bliver i stand 
til at få en større del af udbyttet. Vi skal støtte og 
fremme partnerskaber, hvor danske og internationale 
virksomheder kan tilføre afgørende viden og værdi – 
eksempelvis ved at erhvervslivets muligheder for at 
bidrage til at nå verdensmålene lokalt. 
Men det kommer ikke til at tage rigtigt fra, med min-
dre EU og de øvrige OECD-lande åbner sine markeder. 
EU’s landbrugsstøtte smadrer muligheden for lige 
konkurrence. Danmark skal arbejde for og forlange, 
at frihandel bliver en realitet. Det kræver, at handels-
barriererne mindskes – der skal være mindre told og 
tariffer på varer fra udviklingslandene. 
SF VIL: 
• 
Sikre at den danske privatsektor-støtte støtter 
udvikling af bedre rammevilkår for små og mel-
lemstore virksomheder i Afrika særligt inden for 
bæredygtige løsninger. 
• Lave en gennemgang af dansk privatsektorstøtte 
så den er langt mere lokalt forankret og sikrer en 
bredere opfyldelse af verdensmålene. 
• Insistere på en bedre europæisk handelspolitik 
og sikre frihandel for alle fattige lande og ikke 
særligt for nogle lande.
18
9. GLOBALE UD-
FORDRINGER SKAL 
LØFTES FÆLLES
De globale problemer er fælles, og de kan kun 
løses i fællesskab. Vi skal i Danmark bakke op om 
konventionerne og de vigtige instrumenter som 
FN har.  
Verdens problemer er gensidigt forbundne og kan ikke 
løses af enkelte lande. Vores globale udfordringer 
skriger, måske mere end nogensinde før, på globalt 
samarbejde. Vi lever desværre i en verden med en 
smuldrende verdensorden og national selvtilstrække-
lighed. Men selvom det er stærkt op ad bakke, er FN 
stadig et afgørende organ i en verden, hvis magtcen-
tre i disse år forskydes. Som en lille stat er det stadig 
vores interesse at stå stærkt i FN og sikre en inter-
national retsorden. Og selvom om FN kun er summen 
af medlemsstaternes vilje, er det vigtigt, at vi gen-
vinder vores moralske prestige og anvender den til 
at præge den måde, FN agerer på. Sikkerhedsrådet 
er fortsat sammensat på en måde, der er langt fra 
tidssvarende og domineret af de gamle stormagters 
interesser, men det er det bedste, vi har og vi bør 
forsøge at præge FN. 
FN spiller en afgørende rolle som ejer af Verdensmå-
lene, der frem mod 2030 er blevet et afgørende 
instrument, der giver retning og enighed om verdens 
største udfordringer – og som holder regeringsledere 
ansvarlige. Regeringerne skal holdes endnu mere an-
svarlige – og vi vil derfor arbejde for, at der udarbej-
des årlige peer-review for målenes udførelse ligesom 
man gør på menneskerettighedsområdet. 
Danmark skal desuden fortsat aktivt støtte det re-
form-arbejde, der er iværksat af FN. Og vi skal støtte 
dets kapacitet og evne til at navigere fleksibelt og 
hurtigt og effektivt i forhold til konfliktforebyggelse, 
fredsmægling og fredsbevarelse. Historisk har det i 
Danmark været et princip at fordele bistand ligeligt 
mellem bilateral bistand og multilateral bistand. Det 
har gradvist forrykket sig – og ganske markant. SF 
vil sikre, at Danmark i højere grad bidrager til et mere 
effektiv FN. 
SF VIL: 
• 
Øge den multilaterale bistand til Verdensbanken 
og FN særligt med henblik at øge vores støtte til 
de mest skrøbelig og svage lande. 
• Vi vil støtte op om FN’s reformproces.
19
10. EU: VERDENS 
STØRSTE 
BISTANDSAKTØR
EU’s udviklingspolitik har et stort potentiale som 
verdens største donor. Og så er der en mulighed 
for at sammentænke politikområder som handel, 
fiskeri, udenrigspolitik og udvikling. 
EU har verdens største udviklingspolitiske budget. 
Det giver en enorm mulighed og det giver en stor 
fælles stemme. EU er repræsenteret i lande, hvor 
Danmark ikke er repræsenteret, og den fælles stem-
me giver mulighed for at sætte et præg på dialogen 
med partnerlandene og sætte menneskerettigheder 
og god regeringsførelse øverst. Samtidig er EU et 
afgørende forum, hvis vi skal ændre nogle af de helt 
afgørende og strukturelle forhold, der holder landene 
i syd i fattigdom. Vi skal have en ambitiøs europæisk 
bistand, der lægger vægt på social og demokratisk 
udvikling i Afrika og ikke kun i nærområderne. EU skal 
derfor prioritere den globale udviklingsbistand højere. 
Og vi vil gerne være med til at finansiere den gennem 
den europæiske landbrugspolitik, der er med til at 
forvride den globale konkurrence.
EU taler med tungere vægt end enkelte lande og det 
er fornuftigt at lade EU tale for alle medlemslandene 
over for vores partnere i nærområderne. Men vi skal 
i langt højere grad have EU til at lave aftaler, der er 
baseret på menneskerettigheder, dialog og demokra-
ti. Blind og generøs støtte til diktatorer kan være en 
bekvem løsning i dag, men en katastrofe i morgen. Vi 
skal derfor i Danmark stå forrest i kampen for at det 
europæiske udviklingssamarbejde har menneske-
rettigheder og demokrati helt i centrum for støtten 
til og samarbejdet med partnerlande. En langt mere 
konsekvent sammentænkning mellem udviklingsbi-
stand og handel er nødvendig – der fokuserer på at 
åbne markederne for landene i Syd og som samti-
dig anvender bistand på placere landene bedre og 
forbedre deres position i de globale værdikæder. De 
europæiske relationer til landene i Syd er i alt for høj 
grad stadig ført af europæiske handels- og fiske-
ri-interesser. Det er også på høje tid, at vi afvikler 
landbrugsstøtten, som gør det svært for afrikanske 
varer at konkurrere på lige fod.
F mener, at EU spiller en afgørende rolle i at finde 
løsninger på problemerne med migration omkring 
Middelhavet, men udviklingsmidlerne skal først og 
fremmest bruges på at støtte langvarige og holdbare 
løsninger, der skaber håb, udvikling og bedre mulig-
heder for folk, hvor de er. 
SF VIL: 
• 
Arbejde for at den europæiske landbrugsstøtte 
udfases og at en del anvendes til udviklingsbi-
stand i Afrika. 
• At vi får en europæisk udviklingspolitik, der følger 
op på løfterne om en sammenhæng mellem han-
dels-, fiskeri og landbrugspolitik. 
• At den europæiske udviklingspolitik er båret af 
verdensmålene og at demokratisk og social ud-
vikling står i centrum.


---

# [PDF] afrikapolitik.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2024/08/afrikapolitik.pdf

Prioriteringer i SF’s Afrikapolitik – vedtaget af landsledelsen 14/4 2024
SF’s AFRIKA-POLITIK
Kun de numererede prioriterede krav på side 3-4 er vedtaget politik, mens de første siders introduktion 
rummer baggrund og analyse, som ligger bag prioriteringerne.
Afrika, vores nabo og nærområde, er et kontinent med en voldsom udvikling og endnu større udfordringer. Konti-
nentet hvor fattigdom og ulighed er størst, hvor der er allerflest børn og unge under 18 år, og 60% af afrikanerne 
er under 25 år.  Det er samtidig det kontinent, der udleder mindst CO2 pr. indbygger, men er værst ramt af de 
klimaforandringer de rige lande er årsag til. Unge afrikanere migrerer til Europa drevet af jagten på et bedre liv, 
jaget væk af fattigdom og klimaskabte katastrofer, der ikke efterlader noget livsgrundlag. Nye lokale og inter-
nationalt forbundne terrorgrupper udgør en voksende trussel i lande, hvor staterne ikke er stærke nok til at be-
skytte sine borgere.
Den gamle verdensorden er under forandring og samtidigt har tilliden til Europa lidt skade og vi ses som 
dobbeltmoralske fordi:
• de rige lande ikke lever op til de løfter om klimabistand, som er aftalt i Parisaftalen mv., 
• de rige lande ragede til sig da COVID-19-vaccinerne blev fordelt, mens de fattigste lande med de dårligste 
sundhedssystemer blev forbigået
• Vestens opmærksomhed og omsorg i forbindelse med krigen i Ukraine i dag er langt større end det der er ud-
vist over for Afrikas krige og konflikter – eller over for Israels måde at føre krig på i Gaza
• De krav der stilles til de afrikanske lande om frihandel og økonomiske reformer ikke reflekteres af bl.a. EU’s 
landbrugspolitik, subsidier og toldbarrierer. 
Danmark og EU skal bidrage til en positiv udvikling i Afrika og dermed forbedre relationerne med de afrikanske 
landes regeringer og befolkninger. Det kræver en indsats og en ændret tilgang på mange områder. Danmark har 
i årtier været en værdsat donor af god udviklingsbistand og haft langvarig dialog og samarbejde med en række 
afrikanske lande. Vi var værdsat netop fordi vi tog udgangspunkt i deres ønsker og prioriteringer og lagde stor 
vægt på ejerskabet til udviklingen. Den tilgang skal vi fortsætte. Den Afrikanske Union har formuleret en Agenda 
2063 for kontinentets udvikling. Denne bør være udgangspunktet for samarbejdet.
Denne politik for Danmark og Europa i Afrika skal give SF’s bud på hvordan Danmark kan bidrage og styrke Europas 
engagement og samarbejde. Politikken skal sætte rammerne for at yde støtte til de afrikanske lande samt styrke 
samarbejde, samhandel og udvikling mellem Afrika og Europa – og mellem AU og EU. Velvidende at der er enorme 
forskelle mellem lande og regioner i Afrika, giver det mening at formulere en samlet politik for Afrika på tværs af 
klima-, handels-, skatte-, udviklings-, udenrigs- og sikkerhedspolitik - for at bidrage til bedre vilkår for men-
nesker og natur. SF er positiv overfor regeringens nye fokus på og proces for at udvikle en ny “strategisk tilgang 
til Afrika”, og vi imødeser politiske drøftelser herom hvor SF vil bidrage og påvirke regeringens forslag med ud-
gangspunkt i nedenstående politik. 
 
MISTILLID OG SIKKERHEDSTRUSLER
Den nævnte mistillid til Vesten og Europa bunder også i, at Vesten historisk har presset de afrikanske lande 
økonomisk med ulige handelsrelationer og høje renter på lån og krav om afdrag på gæld, også i økonomiske 
nedgangstider, hvor betalingerne har ført flere lande på randen af kollaps og uden mulighed for at imødekomme 
befolkningernes behov. Vesten og de internationale pengeinstitutioner har krævet – og designet – reformer som 
betingelse for långivning. Det indebar at slanke den offentlige sektor, som de fattigste er mest afhængig af ift. 
uddannelse, sundhed, infrastruktur mm.
Der er flere eksempler på, at partier i repræsentative demokratier er blevet kaprede af særlige interesser eller 
etniske grupper, og derfor er det afgørende at Vestens demokratistøtte tager højde for, at dette ikke sker i frem-
tiden. Vi skal fortsat støtte og styrke demokratiske kræfter og lande, men basere støtten på grundige analyser
Prioriteringer i SF’s Afrikapolitik – vedtaget af landsledelsen 14/4 2024
og viden om, hvordan det udfolder sig i forskellige lande og etnisk sammensatte befolkninger.
Samtidig spiller både Kina og Rusland en stigende rolle i Afrika - men meget forskellige roller. Kina er en stor 
investor og bruger sine investeringer til at inddrage afrikanske lande i sin økonomiske sfære. Rusland spiller en 
mere nedbrydende rolle, bl.a. ved at sprede kaos med sin lejehær, Wagner-gruppen. Rusland bruger dette kaos 
til at miskreditere Vesten og bortlede opmærksomheden fra Ruslands krig i Ukraine. Europa og USA har i mange 
år nedprioriteret sin tilstedeværelse i og samarbejde med Afrika. Det gælder også Danmark, siden 2001 og 2015, 
hvor Fogh- og Løkke-regeringerne sænkede udviklingsbistanden drastisk - og den er aldrig kommet tilbage på 
samme niveau. Ved vores svage tilstedeværelse – også efter flere ambassade-lukninger - har vi i højere grad 
overladt spillepladen til Kina og Rusland.
En række lande i Afrika er præget af korruption og dårlig regeringsførelse - enkelte som Libyen og Somalia kan 
direkte kaldes fejlslagne stater. Islamistiske terrorgrupper fisker i rørte vande i de dårligst fungerende stater 
- eller i regioner som det nordlige Nigeria og det nordlige Mozambique, som begge er fattigere og dårligere fun-
gerende end resten af landet. Mange af disse lande og områder ligger i Sahel (et bælte syd for Sahara) og på 
Afrikas Horn - begge områder, der rammes stærkt af klimaforandringer, med øget forekomst af tørke, fare for 
ørkenspredning og fejlslagen høst. Og i kyststaterne er fiskeressourcerne i stærk tilbagegang, bl.a. pga. overfi-
skeri - i flere tilfælde fra EU-landes fiskeflåder. Alt sammen skaber mere fattigdom, og sammen med dårlig rege-
ringsførelse skaber det grobund for ekstremisme og terror. 
En ny ond spiral har erstattet nogle årtiers langsomme men gradvise fremgang. Frem til COVID19-krisen blev 
fattigdommen reduceret, flere børn kom i skole og gennemførte deres uddannelse, levealderen steg og flere 
afrikanske landes økonomier voksede så meget, at landene blev mellemindkomstlande. I en del andre lande, især 
syd for Sahara, skete der nok fremskridt på nogle af de sociale områder, men mindre i økonomi og produktion. 
COVID lammede det meste af kontinentet og afdækkede for befolkningerne hvor skæv en verden de lever i. Ulig-
heden i landene og mellem de afrikanske lande og Vesten er steget trods Verdensmål 10’s ambitioner om at redu-
cere ulighed. Da Danmark er et af de mest lige lande i verden, er et oplagt fokus for vores samarbejde med Afrika, 
at give bud på, hvordan ulighed kan og bør reduceres. 
En del af Afrikas problemer skyldes således interne forhold - men det ændrer ikke på, at vi har et ansvar for at 
rette op på de ting, som vi selv er medskyldige i.
EN NY AFRIKA-POLITIK
SF er enige med udenrigsministeren i at gøre vores relationer ligeværdige og være meget mere lydhøre overfor 
de afrikanske regeringer og befolkninger. Vi støtter fortsat initiativer der fremmer overholdelse af menneskeret-
tigheder og går i tæt dialog med afrikanske landes regeringer om det.
Vi skal styrke vores tilstedeværelse og give afrikanske lande tilbud om fair samarbejde, investeringer og støtte til 
bæredygtig udnyttelse af ressourcer. Vi skal åbne mere for import til Europa af varer fra Afrika, også færdigva-
rer – for dermed at sikre landene større jobskabelse og indtjening. Det er svært, og landene er meget forskellige. 
At skabe permanent beskæftigelse, lokale virksomheder og fremme investering, der faktisk fører til udvikling, er 
prøvet før med både succes og fiaskoer. Det kræver tættere dialog med alle typer aktører, fra globale investorer 
til afsidesliggende landsbysamfund. Det kan Danmark bidrage til, baseret på erfaringer og hidtidige relationer. 
Danmark kan som lille land med en ringe og fjern kolonifortid spille en positiv rolle. Ikke mindst med formand-
skabet for EU i 2025 skal vi påtage os den rolle og ansvar. EU og Danmark skal have fokus på og prioritere Afrika. 
Vi skal sikre, at de afrikanske lande har bedre alternativer til det, som Kina og Rusland tilbyder. Hvis vi også får 
plads i FN’s sikkerhedsråd i 2025, skal vi også der arbejde for at øge afrikanske landes indflydelse globalt.
Danmark skal især samarbejde med regeringer, som udviser vilje til at bevæge sig i retning af demokrati og 
menneskerettigheder. Vi skal nøje overveje hvordan vi kan samarbejde med forskellige styreformer. I lande hvor 
regeringen efter et kup på ingen måde repræsenterer befolkningen, kan en dansk eller europæisk støtte til store 
statslige programmer ikke gennemføres. Hvis der sidder regimer uden demokratisk legitimitet skal støtten gives 
til f.eks. civilsamfund, men med samme formål om at fremme fattigdomsbekæmpelse, grøn udvikling og demo-
krati. Vi vil bidrage til at udvikle disse gruppers kapacitet, i anerkendelse af at de i stigende grad er rygraden i 
sociale forandringer.
Der vil være militærdiktaturer, som vi ikke kan samarbejde med, f.eks. det nuværende i Eritrea. Der vil også være 
grænsetilfælde - lande, som vi fortsat skal samarbejde med trods udfordringer, som f.eks. Uganda, hvor demo-
krati og menneskerettigheder er under pres. Disse lande skal vi vurdere individuelt. Vi kan samarbejde og støtte 
de positive udviklinger, f.eks. Ugandas måde at modtage flygtninge fra nabolande på. Et stort land som Sydafri-
Prioriteringer i SF’s Afrikapolitik – vedtaget af landsledelsen 14/4 2024
ka, der vælger at samarbejde – også militært – med Rusland, er svært at komme udenom, og de har trods alt 
stadig en form for demokrati, mediefrihed m.v.
Vi skal øge både vores bistand og investeringer i Afrika, både multi- og bilateralt, og vi skal gøre det klart for den 
danske befolkning, at der ikke er tale om almisser, men om samarbejde til gensidig gavn. Bistand vil stadig spille 
en stor rolle, dels fordi vi skal medvirke til at genoprette skaderne fra mange års kolonitid og ulige handelsrela-
tioner, dels fordi klimaforandringerne, som Afrika ikke selv er skyld i, forringer betingelserne for landbrug m.v. i 
Afrika. Og endelig skal vi mest muligt bruge penge forebyggende frem for at vente, til der opstår naturkatastro-
fer og konflikter og deraf følgende flygtningestrømme, som tvinger os til at bruge penge på nødhjælp, genop-
bygning og på forsvar af Europas grænser. Vi skal prioritere uddannelse, især til kvinder. Generelt skal Danmark 
og EU have fokus på at fremme kvinders ligestilling. Samtidig vil uddannelse, jobskabelse og udvikling af velfærd 
også være det mest effektive værn mod den befolkningstilvækst, som - modsat det meste af den øvrige verden 
- fortsat er et problem i Afrika.
Vi skal ikke gøre det til en ambition at trænge Kina ud af Afrika. Vi kommer til at være i Afrika side om side med 
Kina. Men vi skal etablere tilbud, som gør det attraktivt for en del afrikanske lande at samarbejde med Danmark 
og Europa. Og det er vel at mærke til gensidig gavn. F.eks. kan det være med til at bryde det næsten-monopol, 
som Kina har på udvinding og især forarbejdning af de sjældne jordarter, som er så afgørende bl.a. for den grøn-
ne omstilling. Og vi skal gøre det på en måde hvor afrikanske lande får gavn af det, bl.a. ved at støtte dem i at 
gennemføre en skatte- og afgiftspolitik på ressourceudvinding, der kan sikre staterne de nødvendige indtægter.  
PRIORITERINGER I SF’s AFRIKAPOLITIK  
1. Danmark og EU skal introducere en ligeværdig handel og en fair landbrugspolitik, ved at: 
•	 Revidere eksisterende handelsaftaler med de afrikanske lande og regioner, samt reformere EU’s land-
brugspolitik så afrikansk landbrug får fair konkurrencevilkår, civilsamfund inkluderes og klima- og natur-
skadeligt industrilandbrug hæmmes.
•	 Forhindre at europæiske virksomheder dumper egne fødevarer, produceret med landbrugsstøtte, i Afrika.
•	 Frihandelsaftalen “everything but arms” skal udvides til at gælde alle afrikanske lande.
•	 Opdatere sin indkøbspolitik for at prioritere afrikanske færdigvarer frem for import af uforarbejdede rå-
stoffer, og give fortrin til klima-, miljø- og naturvenlige produkter. Dette understøttes yderligere ved at 
donere teknologi og adgang til patentrettigheder til udvalgte samarbejdslande.
2. Danmark og EU skal bidrage langt mere til klimatilpasning, kompensation for tab og skader, grøn om-
stilling, sikre forsyning med rent vand samt beskyttelse af biodiversitet, med respekt for landenes 
ret til udvikling, ved at:
•	 Arbejde for, at det nye mål for klimabistand, som skal aftales på COP29 til efteråret, fastsættes ud fra 
behovene i de sårbare lande.
•	 Bidrage til at opbygge kapacitet hos lokale og nationale myndigheder og støtte lokale projekter, som be-
skytter regnskov og anden natur på grundlag af bl.a. AUs Agenda 2063 og de regionale samarbejdsorga-
ner i Afrika.
•	 Skabe bedre kontrol af import af træ og biomasse fra Afrika, herunder sikre jordrettigheder og traditio-
nelle jordbrug.
•	 Stoppe EU-landes overfiskeri langs Afrikas kyster, støtte opbygning af lokale og skånsomme fiskeflåder 
samt bidrage til monitorering og sanktionsmuligheder mod illegal fiskeri.
•	 Opprioritere støtte og sikre lige adgang til uddannelse og job, der er vigtige for den grønne omstilling. 
  
3. Danmark og EU skal håndtere migrationspresset fra Afrika, herunder forebygge behovet for at 
emigrere. Vi skal bidrage til international sikkerhed og forebygge lokale konflikter, ved at:
•	 Styrke og støtte AU og de regionale samarbejdsorganisationer, som forebygger krige og katastrofer.
Prioriteringer i SF’s Afrikapolitik – vedtaget af landsledelsen 14/4 2024
•	 Styrke dansk og europæisk diplomati og tilbyde støtte til konflikthåndtering og mægling.
•	 Bidrage til at klimatilpasse og genoprette områder ramt af klimaforandringer.
•	 Tilføre tilstrækkelige midler til at forhindre humanitære katastrofer, skabe job og investeringer i områder 
med høj tæthed af flygtninge og internt fordrevne – og dermed mindske konflikter.
•	 Det er afgørende for at modvirke migrationspresset, at vi investerer i kontinentet, særligt i uddannelse, 
gode jobs og udvikling af velfærd i de pågældende lande. Kontinentet har brug for kvalificeret arbejdskraft 
og solide institutioner.
•	 Desuden har SF en omfangsrig asylpolitik, der omfatter planer for humanistiske modtagecentre i 
tredjelande m.v. Disse uddybes i detaljen i SF’s migrationspolitiske papirer.
4. Danmark og EU skal indgå i ligeværdige partnerskaber med afrikanske befolkninger i kampen for de-
mokrati og menneskerettigheder – ved at vi:
•	 Prioriterer investeringer og udviklingsstøtte gennem større bilaterale programmer med demokratisk valg-
te regeringer, mens indsatser i lande med autokrati og efter kup skal omdirigeres til civilsamfund, privat-
sektor og mere lokale kræfter. 
•	 Prioriterer at støtte lokalt forankrede rettighedsbaserede organisationer, uformelle grupper og græsrods-
bevægelser. Vi vil bidrage til at udvikle disses kapacitet og styrke organiseringsevnen. 
•	 Indgår partnerskaber med afrikanske kvindeorganisationer og intensiverer støtten til deres indsats for at 
fremme og implementere kvinders juridiske rettigheder, som de er prioriteret og ratificeret af de afrikan-
ske lande i AU’s Maputo-protokol, for blandt andet at fremme udviklingen af retspraksis på dette område.
•	 Styrker tilstedeværelse og engagement i Afrika med flere ambassader og øger samarbejde med øvrige 
nordiske ambassader samt EU-repræsentationer. Også udenrigsministeriets interne Afrika-kapacitet og 
den udviklingsfaglige rådgivning skal styrkes.
5. Danmark og EU skal skaffe øget finansiering af indsatser i og samarbejde med Afrika - ved at:
•	 Finde innovative finansieringskilder, som kanaliseres tilbage til klimafinansiering i Afrika, såsom: CO2 skat 
på udledninger fra søfart, en ambitiøs flyafgift, beskatning af handel med værdipapirer, beskatning af de 
rigeste danskeres formuer, ligesom dele af indtægterne fra handel med EU’s kvoter for CO2-udslip skal gå 
til international klimabistand.       
•	 Klimabistand skal ligge ud over den traditionelle udviklingsbistand. Udgifter til flygtningemodtagelse i 
Danmark skal heller ikke medregnes i udviklingsbistanden.
•	 Implementeringen af de nye grønne og sociale krav, der i dag stilles til Investeringsfonden for Udviklings-
lande (IFU), følges tæt, ligesom resultaterne af den nye finansiering til IFU skal evalueres og revideres 
løbende. Det skal senest i 2025 evalueres om den nye tilførsel af lånemidler (nationale genudlån) til IFU 
håndteres efter formålet og ikke tilbagefører for mange midler til den danske statskasse i risikobidrag mm.
•	 Reformere DKs Eksport- og Investeringsfond (EIFO), så der stilles såvel grønne som sociale krav - mindst 
på niveau med hvad der i dag stilles til IFU
•	 Eftergive eller i det mindste fastfryse de lån, som Vesten har givet til de fattigste afrikanske lande. Dan-
mark og EU skal arbejde for at private långivere og Kina også bidrager til gældsomlægningen, og opfordre 
til brug af gavebevillinger frem for lån i udviklingsbistanden og klimabistanden. 
•	 Støtte at den nylige aftale om minimums-selskabsskat i OECD-landene implementeres, samt at den skal 
modsvares af en tilsvarende aftale, der indgås globalt i FN for at eliminere skattely. Danmark – og EU – 
skal støtte de afrikanske lande med at stoppe kapitalflugt ud af kontinentet.
•	 Hjælpe afrikanske lande med at opruste deres skatte-lovgivning, systemer og forvaltning og især forbe-
reder den skatteinddrivelse der kan knyttes til en intensiveret udvinding af særlige jordarter og ”grønne 
mineraler” der i stigende grad efterspørges til den grønne omstilling.
•	 Særligt yde økonomisk støtte til pilotprojekter, forprojekter og mindre projekter, som kan bane vejen for at 
opskalere gode erfaringer og tiltrække private investeringer.


---

# Astrid Carøe - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/astrid-caroee

Jeg vil sætte børnene førstJeg er vokset op i Sorø, og det er også her, jeg blev valgt til Folketinget tilbage i 2019. Jeg har været politisk aktiv siden jeg var 16 år gammel, og brugte det meste af min ungdom på at kæmpe imod ulighed, uretfærdighed og for en grønnere klode. Men i bund og grund har min drivkraft altid været den samme: Jeg har altid ment, at et stærkt samfund bør måles på, hvordan vi behandler vores børn og den verden de skal leve i. Børnene er det vigtigste, vi har. Alligevel er det alt for ofte dem, der betaler prisen, når ressourcerne er for små, og prioriteringerne er forkerte. For mig handler politik grundlæggende om at skabe trygge rammer for alle børn, uanset hvilken familie de er født ind i, og hvor i landet de vokser op. Derfor kæmper jeg for, at alle børn får en tryg start på livet, tid med deres forældre og en opvækst uden fattigdom.Men for mange børn bliver svigtet…I dag er hverdagen i mange daginstitutioner presset. Der er for få voksne til for mange børn, og det går ud over nærvær, omsorg og trivsel. Nogle forældre presses tilbage på arbejde, før de føler sig klar, og alt for mange oplever, at de ikke kan blive hjemme med deres syge barn uden bekymring for økonomien eller jobbet. Samtidig vokser børn op i familier, hvor pengene ikke rækker til fritidsaktiviteter, vintertøj eller en fødselsdagsgave til klassekammeraten. Det er ikke værdigt for et rigt land som Danmark.Jeg kæmper for:Vi kan gøre det bedre. Vi kan vælge at investere i børnene og i familierne. Derfor kæmper jeg i den næste valgperiode for:At børn skal trives i vores daginstitutioner. Vi skal indføre reelle minimumsnormeringer i børnehøjde, så der faktisk er tid til det enkelte barn – tid til trøst, leg og udvikling.Tid til det vigtigste. Barslen skal forlænges, så familier får en roligere og tryggere start. Vi skal indføre ret til at være hjemme med sygt barn, indtil barnet er rask igen. Og vi skal sikre bedre ret til at gå ned i tid eller være hjemme, hvis livet ramler. At ingen børn skal vokse op i fattigdom. Vi skal hæve børnepengene for de fattigste børnefamilier, så alle børn får lige mulighed for en værdig barndom med fællesskab og muligheder.Børnene kan ikke vente. Det handler om deres hverdag, deres trivsel og deres fremtid – og om hvilket samfund vi ønsker at have.


---

# Arbejdsliv - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/arbejdsliv

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Bæredygtigt arbejdslivJeg vil kæmpe for at skabe det gode arbejdsliv for både offentlige- og privatansatte . Der skal være en bæredygtig balance imellem arbejdsliv og privatliv. Det skal være motiverende og sundt og sjovt at gå på arbejde. Derfor vil jeg kæmpe for.Mere bevægelse til kommunens ansatteStyrkelse af MED-systemet. Lad medarbejderne få medejerskab og komme med ideer og lyt til dem.Alle offentlige arbejdspladser, skal have ladestandere til elbiler.OK forhold hos medarbejdere og leverandører til kommunenKontrol af leverandører og entreprenører som arbejder for kommunen, i samarbejde med fagbevægelsen og skat og politi.RØDGRØN Forside Ali Yahya  Thomas Kielgast  Lykke Rømer  Palle Rom  Bo Niels Rosenberg   Helmut SørensenLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Peter Westermann - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/peter-westermann

Peter WestermannJeg er 40 år, gift med Marie og far til to dejlige unger. Ved siden af mit politiske arbejde i regionsrådet i Region Hovedstaden, hvor jeg er formand for for Social- og psykiatriudvalget, er jeg lærer på Grundtvigs Højskole i Hillerød.Ud over at sidde i regionsrådet har jeg været folketingsmedlem og næstformand for SF. Jeg ved, hvordan man skaber politisk forandring. Det kræver ihærdighed og benhårdt arbejde. Det vil jeg give.Vi skal gøre meget mere for at styrke vores fællesskaberVi har siden 2022 været vidne til, at SVM-regeringen med Socialdemokratiet i spidsen har tøvet med at tage ansvar for det, der i mine øjne er nogle af de mest akutte kriser i lang tid – nemlig mistrivslen, særligt blandt børn og unge, samt den stigende ulighed.Som regionsrådsmedlem, der beskæftiger sig meget med psykiatrien, er jeg på mange måder førstehåndsvidne til mistrivselskrisen. Selvom vi i regionerne gør rigtig meget for at hjælpe borgerne bedst muligt, må vi være ærlige om, at ressourcerne i psykiatrien langt fra er tilstrækkelige. Der skal investeres mere, så vi sikrer, at vi ikke svigter en hel generation af børn og unge.Ulighed i sundhed fylder naturligvis også meget for mig. Vi ser den tydeligt på hospitalerne i regionerne. Men den skabes jo ikke der. Uligheden slår rod i barndommen, den skabes i boligerne, børnehaverne og skolerne. Det er dér, vi skal sætte ind, hvis vi for alvor vil gøre op med ulighed i sundhed.Mærkesager Vi skal investere meget mere i fællesskabet
Uligheden er på et rekordhøjt niveau. Vi bliver nødt til at investere mere i den fælles velfærd, så vi sikrer, at alle kommer med.Tid til trivsel
Vores unger skal trives bedre. Flere voksne i vuggestuerne, børnehaverne og skolerne, hvor der skal indføres gratis skolemad. Der skal være mere plads til nærvær og nysgerrighed.Mere samtale og støtte i psykiatrien
Psykiske lidelser er ofte komplekse. Patienterne skal ses og høres, og vi skal sikre bedre støtte og sammenhæng til hverdagen.Sæt folkeskolen fri
Min egen erfaring er, at frihed giver læringen liv. Vores dygtige lærere skal have mere frihed til selv at tilrettelægge deres undervisning.Giv vores ældre tryghed
Fast personale hos de ældre. Mere tid til omsorg, samvær og smil.Renere vand og mere natur
Vi skal have rent vand i hanen. Forureninger skal stoppes og renses. Naturen skal have mere plads.Vil du følge mit arbejde, kan du gøre det her:https://www.facebook.com/stempeterwestermann


---

# Hanne Svenningsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/hanne-svenningsen

Ro på råstoffer, rent drikkevand og lighed i sundhed er mine mærkesager som medlem af regionsrådet i Region Østdanmark.Jeg er 52 år, mor til tre voksne børn og bor i Lejre sammen med Claus. Jeg har arbejdet med grøn omstilling i over 25 år, og er samtidig stærkt optaget af at sikre lighed i sundhed. En interesse, der går helt tilbage til mine studiejobs i plejesektoren.Ved kommunal- og regionsrådsvalget d. 18. november blev jeg valgt til den nye Region Østdanmark. Her sidder jeg i forretningsudvalget samt §17,4 udvalg for klima og sundhed. Desuden er jeg medlem af Sundhedsråd Midt- og Vestsjælland.Herunder kan de læse lidt mere om de mærkesager, jeg gik til valg på, og som jeg vil arbejde for i Region Østdanmark.RO PÅ RÅSTOFFER
Forbruget af råstoffer er tårnhøjt. Vi bygger nyt og større i stedet for at renovere, og prognoser viser desværre, at udviklingen fortsætter.Regionerne skal derfor have bedre rammebetingelser, som gør det muligt at friholde områder med natur, drikkevandsinteresser og boliger for råstofgrave. Vi skal desuden have nationale reduktionsmål for indvinding og brug af jomfruelige råstoffer og krav om at genbruge og genanvende eksisterende materialer fra bygninger og veje i nye projekter, så vi får etableret en cirkulær råstoføkonomi.Ro på råstoffer er en bunden opgave af hensyn til miljø, klima og kommende generationer.RENT DRIKKEVAND
Det er unikt, at vi kan drikke grundvand fra hanen, uden at det først skal renses. Vores drikkevand er imidlertid truet af forurening fra bl.a. sprøjtemidler og giftgrunde.Vi skal derfor have tempoet op på pesticidanalyser, oprensning af jord og tværgående forebyggelse. Ikke mindst i den nuværende Region Sjælland, som er storleverandør af drikkevand til hovedstaden.Der bør også ses på, om regionerne skal stå for flere af de tunge miljø- og klimaopgaver, som ofte går på tværs af kommunegrænser.LIGHED I SUNDHED
Sundhedsvæsenet skal være trygt og sammenhængende med fokus på det hele menneske, og vi skal drage særlig omsorg for de svageste i samfundet. Det kræver tæt koordinering i hele den sundhedsfaglige værdikæde.Behandlingens tilgængelighed og kvalitet bør aldrig afhænge af bopæl, uddannelse, økonomi eller stærke pårørende. Det skal derfor også være let for patienter og pårørende at få hjælp til at navigere i systemet, når fysisk eller psykisk sygdom opstår.Vi skal også gøre mere for at forebygge sygdom gennem tidlige indsatser og tværfaglige tilbud, ligesom vi skal sikre gode arbejds- og uddannelsesforhold for personalet i hele sundhedssektoren.


---

# Emilie Esmann - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/emilie-esmann

Jeg er vred på verden, men jeg har håb for fremtiden. Som ung venstreorienteret ser jeg mange ting gå den forkerte vej, men jeg tror på, at vi kan vende udviklingen.Mit navn er Emilie, jeg er 26 år gammel og læser Historie på Københavns Universitet. Jeg tror virkelig på, at tingene kan blive bedre, hvis vi kæmper for det. Derfor bruger jeg også tiden uden for studiet på at arbejde i en NGO og som frivilligt bestyrelsesmedlem i en humanitær organisation.Når jeg ikke prøver at redde hele verden, er jeg også bare en almindelig ung københavner, som bager med glutenfri surdej og drikker alt for dyre fadøl.Som 15-årig blev jeg en del af SF Ungdom, og siden da har jeg mest af alt arbejdet i kulissen som den, der planlagde kampagner, demonstrationer og events, men sjældent den, der tog ordet og stillede mig forrest. Kommunal- og regionsrådsvalget d. 18/11 2025 var første gang, jeg selv stillede op til et valg.Det gjorde jeg, fordi jeg mener, at jeg kan være med til at gøre en forskel. Her kan du læse mere om mine mærkesager:KVINDERS SUNDHEDKvindekroppen er et alt for underbelyst emne. Lige fra medicin, der kun bliver testet på mænd, til læger, der ikke tror på kvinders beretning om smerter og bivirkninger. Jeg har selv oplevet at få at vide, at det var “helt normalt” at have så mange menstruationssmerter, at jeg ikke kunne stå på benene, og der er utallige kvinder som mig derude. Mange viser sig senere at have sygdomme eller udvikle komplikationer, som nemt kunne være behandlet, hvis der var sat ind tidligere. Det er et politisk ansvar at sikre, at ingen ingen piger og kvinder går uden behandling, fordi sundhedspersonalet ikke tager dem alvorligt, når de fortæller, at sygdom og smerter forhindrer dem i at gå i skole, på studie eller arbejde.LIGE ADGANG TIL SUNDHEDI Danmark er vi stolte af vores gode, gratis sundhedssystem, og det har vi god grund til at være. Men alt for mange steder gives der alligevel forlommer til dem, som kan betale mere. Det er ikke i orden, at penge kan veje tungere end behov. Vi skal vælte betalingsmuren og sikre gratis hjælp til alle – ligegyldigt om det er læge, fysioterapeut eller psykolog, du har brug for.ANSVARLIGE INVESTERINGERVidste du, at regionerne investerer i firmaer, som bl.a. profiterer på våben, udvinding og afbrænding af fossile brændsler, og besættelsen af Palæstina? Med så stor en økonomi, som Region Østdanmark får, er vi nødt til at sikre, at vores investeringer har en bæredygtig profil, som er både grøn, etisk og socialt holdbar.


---

# Sadek Al-Amood - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sadek-al-amood

Jeg er SF’er, fordi jeg tror på, at alle unge har et indbygget potentiale. Vores opgave som samfund er at bane vejen for, at det potentiale kan udleves. Mange af de unge, jeg er vokset op med, har mistet den tro på fællesskabet. Derfor er min ambition et samfund, hvor alle, uanset udgangspunkt, har mulighed for at jagte deres livsdrømme.Mit navn er Sadek Al-Amood. Jeg er ung økonom, regionsrådsmedlem for SF i Region Hovedstaden siden 2021, i Region Østdanmark siden 2025, og så er jeg folketingskandidat i København.Op med SU’en Reelt lige muligheder betyder, at der skal være lige adgang til uddannelse. Det kræver en SU, som betaler tag over hovedet og mad på bordet. Hvad nytter det, at forelæsninger og eksamen er gratis, hvis du går sulten i seng?Fast, lav husleje – flere billige boliger i København For min generation er ambitionen om at eje egen bolig blevet til mere drøm end ambition. Det københavnske boligmarked har været skævt i mange år nu. Markedet kommer ikke til at løse det af sig selv. Vi skal smide kapitalfondene ud af byen, for vores boliger er først og fremmest vores hjem – ikke en eller anden rigmands lukrative aktie. Det vil skabe lavere huslejer og billigere priser for førstegangskøbere som mig selv.10-kroners billet til offentlig transport Transporten i Danmark står for ca. En tredjedel af alle CO2-udledninger. Samtidigt holder bilerne i kø på motorvejene hver morgen og eftermiddag. Vi skal gøre det nemmere og billigere at vælge bilen fra og offentlig transport til. Det kræver, at vi laver langt mere metro. Vi skal også have en fast lav 10-kroners billet, sådan som de har i Odense i dag.Følg med i mit politiske arbejdeDu kan finde links til mine profiler på sociale medier under Kontakt. Jeg er også indigneret ovre på TikTok.


---

# Julie Hoff Sørensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/julie-hoff-soerensen

Region Østdanmark skal lykkes med at mindske ulighed i sundhedJeg stiller op som en stemme fra de store men også tyndt befolkede kommuner, som risikerer at miste repræsentation i den nye region. Det er den del af landet, der har det dårligste helbred. Flest kronisk syge og multisyge. Flest overvægtige. Laveste uddannelsesniveau. Færrest læger. Den nye region er skabt for rette op på skævheden. Men den kommer med en pris: repræsentation.Sammenlægningen bliver en kæmpe opgave – og jeg er overbevist om, det kræver politikere fra alle dele af den nye region for at sikre, at opgaven lykkes. For sundhedsreformen kommer med mange gode intentioner om at sikre, at regionens sundhedstilbud når ud til alle. Men det er i regionsrådet og i de nye sundhedsråd, intentionerne skal omsættes til virkelighed. Derfor bliver sammensætningen af regionsrådet afgørende. Og derfor har din stemme aldrig været vigtigere.Jeg stiller op på en fundamental tro på, at lige adgang til velfærdssamfundets helt basale institutioner – som uddannelse, sundhed og pleje – er nødvendig for et velfungerende samfund med en velfungerende befolkning, for sammenhængskraften. At lige adgang til sundhed er lige så vigtig for tilliden og opbakningen til velfærdssamfundet, som lighed for loven er det.Set fra min stol på Stevns er velfærdssamfundet fornemmeste opgave at udligne uligheden i muligheden for et meningsfuldt liv. Og det er vores ansvar – dit og mit – at indrette samfundet solidarisk således, at vi trods forskellige vilkår i rygsækken alligevel har mulighed for at udfolde vores potentiale. Uanset hvor vi bor og hvor lang vores uddannelse er.Herunder finder du mine mærkesager til regionsrådsvalget. Hvis du gerne læse om mine mærkesager til kommunalvalget, kan du finde dem på SF Stevns hjemmeside.Er du enig? Så lad mig være din stemme.Mærkesager til regionsvalgkampenAdgang til gode sundhedstilbud uanset postnummer
Vores bopæl har stor betydning for ventetid og kvalitet i de sundhedstilbud, vi har adgang til – selvom vi som borgere i Danmark har samme rettigheder. Og det er typisk der, hvor sundhedstilbuddene er færrest og mindst tilgængelige, at flest har brug for hjælp. Det er altafgørende for mig, at vi får styrket sundhedstilbuddene i de områder, hvor behovet er størst.Styrket samarbejde mellem region og kommuner
Som medlem af kommunalbestyrelsen i Stevns Kommune har jeg et indgående kendskab til de kommunale opgaver på sundhedsområdet. Jeg har set, hvordan borgere falder mellem to stole, når de skal navigere mellem sundhedstilbud, der hører hjemme hos hhv. kommuner og regioner. Bliver jeg valgt til regionsrådet, vil jeg derfor have fokus på at skabe bedre sammenhængende forløb, så vi netop undgår, at borgerne ender som kastebold i systemet.Bedre udnyttelse ressourcerne – og passe på naturen imens
Klima, grundvand og råstoffer er ligeglade med kommunegrænser. Regionerne spiller derfor en nøglerolle i at forvalte vores fælles ressourcer og i kampen for en bæredygtig udvikling. For mig er det særligt vigtigt, at vi gør meget mere for at sikre en bæredygtig udnyttelse af naturens ressourcer – fra drikkevand til råstoffer.En stemme på mig er en stemme på en stærk og bæredygtig fremtid for vores, nye fælles region – hvor vi sikrer stærkere sundhedstilbud der, hvor der er størst behov for dem, og hvor vi passer meget bedre på vores fælles ressourcer.


---

# Anja Rosengreen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anja-rosengreen

Jeg er 57 år, gift, har tre børn og er bosat i Lynæs ved Hundested.  Jeg er oprindeligt uddannet fysioterapeut og har efterfølgende videreuddannet mig med en Diplomuddannelse i Forandringsledelse og en Master i Sundhedsfremme.Jeg har arbejdet med sundhed i både kommuner og region gennem mere end 20 år, både indenfor de mere klassiske sundhedsområder og på social- og beskæftigelsesområdet.Jeg har et helhedsorienteret syn på sundhed, og det er afgørende for mig, at alle får mulighed for at leve et godt og sundt liv. Der kan være stor forskel på, hvor meget vi rammes af sygdom igennem livet. Det betyder, at man nogle gange må tilbyde forskellige sundhedsindsatser for at kunne behandle folk lige.Jeg er pt. medlem af regionsrådet i Region Hovedstaden, hvor jeg medlem af Udvalget for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen samt Miljø- og klimaudvalget.Jeg er også byrådsmedlem i Halsnæs kommune, hvor jeg er formand for Udvalget for Klima, Natur og Miljø, samt medlem af Økonomiudvalget og Udvalget for Ældre, Sundhed og Forebyggelse.Min tilgang til politik hviler på en værdi om åbenhed omkring beslutningsprocesser. Det er vigtigt for mig, at borgerne får så gode muligheder som muligt for at blive involveret i de politiske processer, og så har jeg som ”udkantsborger” her i Region Hovedstaden et skarpt blik for de problematikker, som følger med, når der langt mellem få sundhedstilbud.MærkesagerSom indbygger i Halsnæs Kommune bor jeg med naturen tæt på, og klima- og miljøpolitik betyder utroligt meget for mig. Når man bor heroppe, er det tydeligt, at adgangen til forskellige sundhedstilbud er helt anderledes for os end for de borgere, der bor inde omkring København. Jeg har igennem de sidste knap fire år forsøgt at tale for dem, der ikke bor i og omkring København. Der er også mange sundhedsmæssige udfordringer i København, men der er flere politikere, der har sin erfaring og dermed sit fokus der. Sundhedsudfordringer hos borgere, der bor langt væk fra de store specialiserede hospitaler, får ikke så meget opmærksomhed. Det fokus forsøger jeg at skubbe lidt til, og den tilgang vil jeg mægtig gerne fortsætte i den nye store Region Østdanmark.Lige adgang til et velfungerende sygehusvæsen. Det er en mærkesag, der kun er blevet mere aktuel med vedtagelsen af den nye sundhedsreform, hvor Region Sjælland og Region Hovedstaden lægges sammen i Region Østdanmark.Vi skal sikre den grønne omstilling. Vi har et kæmpe ansvar for at efterlade en verden i balance til de næste generationer. Det sker bl. a. gennem de nye lokale treparter for hhv. Isefjorden, Roskilde fjord samt for Øresund, som jeg gennem mit byrådsarbejde har plads i.


---

# Jacob Isøe Klærke - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jacob-isoee-klaerke

Om JacobJeg er 39 år og arbejdet til daglig som speciallæge i Børne- og Ungdomspsykiatrien på Aarhus Universitetshospital og hospitalet i Gødstrup. Ved siden af mit arbejde som læge, er jeg valgt til regionsrådet i Region Midt. Jeg har 12 års erfaring som regionsrådsmedlem.Jeg bor i en lille landsby lidt udenfor Horsens. Jeg har tidligere boet i Århus, og er vokset op ved Bjerringbro, på Djursland og med min gymnasietid i Randers.Det var miljø- og klimaspørgsmålet, der vakte min politiske interesse for snart 20 år siden, da jeg lavede flere projekter om luftforurening, klima og konsekvenser af sprøjtegifte i skoletiden.Da jeg startede lægestudiet og mødte hverdagen på hospitalerne kom kampen for vores fælles sundhedsvæsen, lighed i sundhed, ordentlige arbejdsvilkår og vilkårene i psykiatrien også til.Som spidskandidat for SF stiller jeg op for at skabe resultater! Jeg vil fortsat kæmpe for tillid, nærvær, lighed og kvalitet i vores sundhedsvæsen.Jeg kæmper stadig for:EN BEDRE PSYKIATRIMed mere personale, flere pladser, mere inddragelse, mindre tvang, bedre samarbejde med kommunerne, en samlet behandling med psykisk sygdom og misbrug, og en styrket indsats mod overdødelighed.Kvalitet og lighed for mennesker med handikapVi skal gøre op med 15-20 års for tidlig død for mennesker med handikap eller udsathed. Sundhedstjek, bostedslæger, flexklinikker og opsøgende tilbud er løsningen.TRYGGE FØDSLERMed flere jordemødre på fødeafdelingerne, bedre fødselsforberedelse, familievenlige fødestuer, specialiseret døgnbehandling til gravide med rusmiddelbrug og Kendt Jordemoder til flere.EN KLIMAVENLIG OG BÆREDYGTIG REGIONHvor vi omstiller vores hospitaler, reducerer ressourceforbrug og klimaaftryk, genanvender affald og får mere klimavenlig mad.


---

# Susanne Buch - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/susanne-buch

Jeg har været medlem af regionsrådet i Midtjylland siden 2009 og i disse knapt 15 år har jeg arbejdet i de udvalg, der har fokus på sundhedsvæsnet. I denne valgperiode frem til november 2025 er jeg formand for udvalget for nære sundhedstilbud og medlem af udvalget for personale samt formand for Regionens EU-kontor i Bruxelles, som hjælper bl.a. hospitalerne med at søge penge hjem til projekter.Jeg er uddannet sygeplejerske og arbejder ved sygeplejerskeuddannelsen i Holstebro. I kraft af dette arbejde med at uddanne sygeplejersker kommer jeg på regionens hospitaler og sundhedshuse og har en klar fornemmelse for de udfordringer der er.Som regionsrådspolitiker har jeg arbejdet ud fra det princip, at borgernes henvendelser samt dialogen med personalet i hospitaler og sundhedshuse er vigtige kilder til, at kunne opnå helhedsorienterede løsninger, som tilgodeser borgerne også, hvis de bor i de tyndt befolkede områder.Dette princip vil stadig være gældende, hvis jeg genvælges til regionsrådet i 2025. I mine 15 år i regionsrådet har jeg kæmpet for lighed i sundhed, hvilket handler om at man uanset pengepung kan forvente at få den hjælp man har brug for, hvis man bliver syg. Dernæst har jeg arbejdet hårdt for, at regionens borgere, uanset hvor de bor, har lige adgang til hospitaler og sundhedshuse.Hvis jeg bliver valgt til regionsrådet i 2025, vil jeg kæmpe for:at man trygt kan slå sig ned og bo overalt i region Midtjylland og føle sig betrygget i, at der er læger og sundhedstilbud til alle uanset bopæl og uanset pengepungens størrelse.at det akutte beredskab fungerer optimalt og at sundhedshusenes tilbud udbygges med det formål, at borgerne ikke behøver rejse ind på akuthospitalerne hver gang, de skal til kontrol eller skal undersøges.at arbejdsforholdene på hospitalerne forbedres sådan, at de ansatte har lyst til at arbejde i den offentlige sundhedssektorKlima og bæredygtighedJeg vil stadig kæmpe for at generationsforureninger som høfde 42 ved Harboøre renses op, så borgerne er trygge ved at bo derJeg vil kæmpe for at vi fortsat har rent drikkevand i regionen og at PFAS og pesticider får en større bevågenhed


---

# Naja Kallesøe - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/naja-kallesoee-3

Om migJeg hedder Naja Kallesøe, jeg er 44 år og bosiddende i Silkeborg med min mand, som jeg har 3 voksne børn sammen med, samt vores græske gadehund, vi fik hentet hjem for 4 år siden.Som uddannet sygeplejerske har jeg forudsætningerne og et stort kendskab til social og sundhedsområdet, både på kommunalt og regionalt plan. Jeg har stor erfaring og viden at bidrage med. Mit fag fordrer samarbejde, men jeg kan også godt gå forrest, når der er behov for dette.Som den danske teolog og filosof K.E. Løgstrup sagde: ”Den enkelte har aldrig med et andet menneske at gøre, uden at han holder noget af dets liv i sin hånd”. Dette er blevet mit mantra gennem mit liv, og det, som leder mig i mit arbejdsliv.Jeg er kandidat fordiJeg brænder for den regionale politik og har nu fået muligheden for at blive opstillet til regionsrådsvalget 2025 som SF Silkeborgs kandidat. Jeg er en del af bestyrelsen i SF Silkeborg, hvor jeg er næstformand og har en spændende rolle i valgkampsudvalget frem mod KRV25Mine mærkesagerEt stærkt sundhedsvæsen med høj faglighed
Et stærkt sundhedsvæsen kræver høj faglighed og gode rammer for de ansatte. Når sygeplejersker, læger og andre sundhedsprofessionelle har tid og mulighed for at bruge deres viden, giver det tryghed, kvalitet og bedre resultater for patienterne. Det er fundamentet for et sundhedsvæsen, vi alle kan have tillid til.Større lighed i sundhed – både geografisk og socialt
Større lighed i sundhed er afgørende uanset om man bor i en storby eller i yderområderne, og uanset baggrund. Alle skal have lige adgang til behandling og forebyggelse. Ingen skal stilles dårligere, fordi afstanden til hospitalet er lang, eller fordi man kommer fra svagere sociale vilkår. Sundhedsvæsenet skal være for alle – ikke for de få.Gør fremtiden grønnere på naturens præmisser
Vi skal gøre fremtiden grønnere – på naturens præmisser. Når vi beskytter biodiversiteten, skaber grønne løsninger i sundhedsvæsenet og tænker klima ind i transport og byggeri, gavner det både miljøet og vores helbred. Natur og mennesker hænger uløseligt sammen, og vi skylder de næste generationer at handle nu.Vores vælgere fortjener en stærk Region Midtjylland, hvor ordentlighed er en selvfølge, en aftale bliver overholdt, samarbejde er ønskeligt, og hvor hårdt arbejde er givet. Det er værdier, jeg står for og stræber efter.Følg mig på Facebook


---

# Jakob Fuglsang Andersen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jakob-fuglsang-andersen

Hvem er jeg? Jeg er 22 år gammel og er opvokset i Hadsten, men bor nu i Århus. Jeg læser statskundskab på Aarhus Universitet og bruger det meste af min fritid på at være aktiv i SF og SFU, hvor jeg bl.a. er en del af SFU’s forretningsudvalg.På trods af min alder har jeg allerede erfaring med regionalpolitik. De seneste år har jeg været en del af Region Midtjyllands projekt Samfundsformerne, hvor jeg har bidraget med de unges stemme omkring nogle af de vigtigste udfordringer, regionen står overfor.Hvorfor stiller jeg op? Jeg stiller op til regionsvalget for at sikre, at de unge har en stemme i regionen! Vi har et kæmpe problem med unges repræsentation, særligt når der bliver taget beslutninger der påvirker unge mere end nogen andre. Det skal vi gøre noget ved!Et sundhedsvæsen for alle! En af regionens vigtigste opgaver er at sikre, at sundhed er tilgængeligt for alle, lige meget dit køn, din alder, hvor i regionen du bor, eller hvad du tjener. Derfor skal vi investere mere i forskning om kvindesygdomme. Kvinders sundhed skal tages lige så seriøst og prioriteres i samme grad som mænds – både i behandling og forskning. Seksuel sundhed skal også prioriteres højere. Vi skal sikre nem adgang til prævention, information, og test, så man har bedst mulighed for at sikre sin egen seksuelle sundhed.Bedre mentalt helbred Det er alt for svært at få en seng i psykiatrien, og ventetiden er så lang, at alle ikke får hjælp i tide. Det bliver vi nødt til at lave om! Vi skal sikre et markant løft til psykiatrien, så alle kan få den hjælp de har behov for. Vi skal derudover være bedre til at sikre de unges mentale helbred, hvilket vi gør ved at sikre flere psykologer i regionale ordninger, så ventetiderne kan sættes ned, og færre bliver nødt til at ty til det private.Kollektiv transport er også velfærd Vores offentlige transport er ikke god nok, vi skal sikre, at alle kan komme rundt, om de bor i byerne eller ude i landdistrikterne. Men et er om bussen går, noget andet er om man har råd til den, og det skal vi sikre man har. Det gør vi med billigere og mere gennemskuelige billetter til offentlig transport, hvilket mindsker ulighed, samtidig med at vi gør det nemt for os alle at tage det grønne valg i regionenKontakt
Du kan finde min mailadresse og mit telefonnummer i boksen til højre. Du kan også følge med på min Facebookside eller Instagram.


---

# Annette Blynel - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/annette-blynel

Medlem af regionsrådet i Region Syddanmark og gruppeformandHele mit voksne liv – både fagligt og politisk – har mit fokus altid været på de borgere som har mindst. Oftest er det desværre også de borgere som har størst behov. Jeg er overbevist om, at alle borgere ønsker det samme – nemlig respekt og et værdigt liv. Det vil altid være mit pejlemærke.MærkesagerMere lighed i sundhed – psykiatrien skal styrkes – alle skal med. Ventelisterne skal ned.Stærkt offentligt sundhedsvæsen – med nære og let tilgængelige sundhedstilbud til alle – uanset geografiBorgere med handicap skal have bedre retssikkerhed og det højt specialiserede område skal flyttes til regionerne.Medlem afFormand for Sundhedsråd FynForretningsudvalgetDanske Regioners Udvalg for Nær SundhedUdpeget tilSamarbejdsudvalget med praktiserende lægerLokalaftaleudvalget og Partsforum vedr. lægevagtsaftalenSamarbejdsudvalget med speciallægerSamarbejdsudvalg med Kiropraktorer


---

# Susanne Stenstrop Thorsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/susanne-stenstrop-thorsen

Kandidat til Kolding Byråd og Regionsrådet i SyddanmarkJeg stiller op til både Kolding Byråd og Regionsrådet for SF, fordi jeg ønsker et mere retfærdigt og rummeligt samfund – også her i Kolding.Sundhed er en mærkesag for mig. Jeg arbejder for et stærkt, nært og lige sundhedsvæsen, hvor ingen falder mellem to stole.Jeg brænder også for at skabe bedre forhold for vores ældre og for mennesker med handicap. Alle har ret til et aktivt og meningsfuldt liv.Kultur er for mig en løftestang både for mennesker, fællesskab, dannelse og byens udvikling. Derfor arbejder jeg for et levende kulturliv med plads til både bredde og nicher.Endelig har jeg et stærkt fokus på arbejdsmarkedet. Som fagforeningskvinde ved jeg, hvor vigtigt det er med gode vilkår og et rummeligt arbejdsmarked, hvor man har mulighed for at bidrage, uanset hvor i livet man står.Politiske poster
Jeg er medlem af:Social- og ArbejdsmarkedsudvalgetSundheds- og FritidsudvalgetSeniorudvalgetKulturudvalgetHandicaprådetDerudover sidder jeg i bestyrelsen for CSV Kolding og Sønderjyllands Symfoniorkester.Lidt om mig
Jeg bor i Brændkjær med min mand, vores to teenagedrenge og lille hund. Til dagligt arbejder jeg med kommunikation i HK Sydjylland.


---

# Sara Darling Jørgensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sara-darling-joergensen

Regionsrådsmedlem i Region SyddanmarkFor et sundhedsvæsen med nærvær, lighed og faglighedJeg genopstiller til regionsrådet i Region Syddanmark ved valget den 18. november, fordi jeg vil være et talerør for dem, der alt for ofte ikke bliver hørt i det politiske arbejde – både patienter, pårørende og medarbejdere. Jeg tror på, at de bedste beslutninger træffes, når vi lytter til dem, der mærker konsekvenserne i hverdagen.Til daglig arbejder jeg som social- og sundhedsassistent på OUH Svendborg Sygehus. Jeg kender sundhedsvæsenet indefra – både glæderne, presset og den virkelighed, hvor omsorg og faglighed går hånd i hånd. Jeg har tidligere været tillidsrepræsentant og er i dag tillidsrepræsentantsuppleant og uddannet som faglig ambassadør for FOA i somatikken. Mit engagement udspringer af de mennesker, jeg arbejder sammen med hver dag – og de borgere, vi er her for.Du kan læse mere om mine mærkesager her:En værdig psykiatriForebyggelse og tidlig indsats gør en forskel. Vi skal have flere hænder, mere faglighed og mindre tvang i psykiatrien. Jeg vil arbejde for et system, hvor relationer, tillid og nærvær går forud for tvang og ventetid. Psykiatrien skal prioriteres på linje med resten af sundhedsvæsenet – alle fortjener behandling med værdighed.Gode vilkår – stærke medarbejdereJeg vil være et fagligt talerør for dem, der hver dag får sundhedsvæsenet til at fungere. Uden stærke medarbejdere får vi ikke et stærkt sundhedsvæsen.Derfor skal vi have bedre arbejdsmiljø, tid til kerneopgaven og respekt for fagligheden. Medarbejdere skal have indflydelse på deres arbejde og mulighed for efteruddannelse. Det skaber både kvalitet i behandlingen og arbejdsglæde i hverdagen.Lige sundhed for alleDin økonomi eller dit postnummer må aldrig afgøre, hvilken hjælp du får. Alle skal have adgang til behandling og sundhedstilbud tæt på, hvor de bor.Jeg vil styrke de nære sundhedstilbud, så borgeren møder sundhedsvæsenet – ikke omvendt. Og jeg vil arbejde for, at alle får en værdig afslutning på livet med tryghed og støtte – uanset om det sker på hospital, hospice eller i eget hjem.Jeg stiller op for at skabe et sundhedsvæsen, der ser hele mennesket – ikke kun diagnosen.Et system med plads til omsorg, faglighed og fællesskab. Det er den kamp, jeg tager med mig i regionsrådet – hver dag og for hver borger.


---

# Lene Linnemann - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/lene-linnemann

Mange børn og unge lever med en kronisk sygdom og tilbringer megen tid på hospitalet. Jeg vil arbejde for, at vi får et bedre og mere ungevenligt sundhedsvæsen.Også i vores region bor der mange udsatte mennesker. Mennesker med psykiske problemer, unge som lever et kaotisk liv uden hjælp og støtte fra deres voksne, og mennesker som bor på gaden. Disse mennesker har rigtig svært ved at finde ind i og igennem vores sundhedsvæsen, og dem skal vi hjælpe. Vi vil have let adgang til sygeplejerske og læge udenom det etablerede system, og vi vil have socialarbejdere til at hjælpe de udsatte på vej. Begge dele er vi godt i gang med – vi har allerede brobyggersygeplejersker i akutmodtagelsen, og nu skal vi videre.Ventelisterne på børne- og ungeområdet i Psykiatrien skal ned. Det er ikke nogen let opgave, men vi skal afsøge alle muligheder for at tilbyde udredning og behandling – også selv om vi modvilligt i en tid må gøre brug af private udbydere.Ventetiden på høreapparatsbehandling skal ned, og vi har derfor afsat et større beløb til dette i budgettet for 2026.Palliation og smertelindring skal tilbydes tidligere i forløbet end tilfældet er nu. ALLE patienter – og ikke kun kræftpatienter – med behov for palliativ behandling skal have tilbuddet, uanset om de befinder sig i hjemmet, på plejehjem eller på sygehuset.Vi i SF har tidligere foranstaltet, at vi fik udfærdiget en tilgængelighedsanalyse af Børne- og Ungepsykiatrien, hvilket har været et godt værktøj til forbedringer. Jeg har nu foreslået, at vi forbereder et tilsvarende analysearbejde af voksenpsykiatrien og dermed også forbereder os til den sammenlægning af somatik og psykiatri, som den nye sundhedsreform indeholder.


---

# Anne-Sofie Overgaard - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anne-sofie-overgaard

Jeg er din unge stemme i regionsrådet for et grønnere Nordjylland. Vi skal beskytte vores natur og grundvand bedre, så vi også har rent drikkevand og et væld af dyrearter i fremtiden. Jeg kæmper også for kortere ventelister i psykiatrien og investeringer i vores fælles sundhed.Et grønnere NordjyllandJeg vil kæmpe for et grønnere Nordjylland, som også i fremtiden har rent drikkevand og en god biodiversitet. Den grønne omstilling skal gå hurtigt, men også være retfærdig med kompensation til naboerne og mulighed for ejerandele til lokale. Jeg vil arbejde for at skabe solidariske rammer for mere grøn energi, for smartere affaldssortering og for skrappere krav til naturgenopretning.Kortere ventelister i psykiatrien og til psykiater:Der er i dag børn, unge og voksne, som får sat deres liv på pause, mens de venter på at blive udredt og få behandling i psykiatrien. Allerede mens man står på ventelisten, skal man have adgang til hjælp og støtte. Vi skal have ventelisterne ned, så folk kan få vished og behandling inden for en rimelig tidshorisont og komme videre med deres liv.Kvinders sundhedKvinders sundhed har i mange år været underprioriteret fordi de sygdomme, der alene rammer kvinder, er blevet overset. Jeg vil kæmpe for mere fokus, forskning og behandling til kvindesygdomme, så vi kan få lukket videnshullet på området.


---

# Stine Roldgaard - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/stine-roldgaard

Jeg er 52 år og bor i Hvidovre, jeg er gift med Bent, mor til 5 unge mennesker og farmor til én – indtil videre. Jeg uddannet sygeplejerske og arbejder på et socialpsykiatrisk bosted med fokus på palliativ pleje og misbrugsproblematikker. Jeg har førhen arbejdet som barsels- og ammespecialist på tre hospitaler i hovedstadsområdet. Endelig har jeg også haft en online skobutik, en stordagpleje og har nu et barn med autisme i familieaflastning én weekend om måneden.Senest er jeg blevet uddannet kropsterapeut, og jeg har nu min egen lille klinik derhjemme, hvor jeg behandler børn og voksne med fokus på nervesystemet, forebyggelse og kropsbevidsthed. Jeg er både privat og politisk stor fortaler for RO PÅ-dagsordenen, som jeg praktiserer aktivt – selvom mine facebookvenner måske vil mene det modsatte nogle gange.Jeg har stort set været politisk aktiv siden gymnasietiden og har været med i SF Hvidovre, siden vi flyttede hertil. Vi har en fantastisk lokal gruppe med alle generationer repræsenteret, og vi er efterhånden blevet en slags familie. I min fritid dyrker jeg meget kål, og i virkeligheden er jeg ikke særlig politiker-agtig – men jeg tror, at jeg taler for mange, og det forpligter.Derfor stiller jeg mig igen til rådighed som kandidat til det kommende regionsrådsvalg.Mine mærkesager Jeg går op i alt det, der sker med mennesker, der ikke kan råbe op for sig selv. Jeg har dog særligt haft fokus på fødselsområdet, hvor jeg længe har kæmpet for flere og bedre muligheder for fødende.Flere muligheder for fødende. Selvom fortællingen er, at Region Sjælland er voldsomt udfordrede af lægemangel og en skæv demografi, så har de fat i den lange ende, når det kommer til fødsler. Deres fritstående, jordemoderledede fødeklinik og deres hjemmefødselsordning er milevidt foran Region Hovedstadens tilbud. Det skal bevares og udvikles i den nye Region Østdanmark, så alle fødende i regionen sikres gode og reelle alternativer til at føde på hospitalerne.Vi skal tage bedre hånd om dem, der passer på andre. Jeg har været ansat i sundhedsvæsnet i mange år, så jeg har førstehåndserfaring med de udfordringer, der er for mange af de ansatte. De ansatte skal have mere medindflydelse i forhold til vagtarbejde, og ret til nedsat tid og fleksibilitet, når der er behov for det. Ytringsfrihed og en rimelig work/life-balance er essentielt, hvis vi vil passe på medarbejderne og holde dem i arbejdsstyrken mange år frem.Region Østdanmark skal bygges på solidaritet. Vi står overfor en sammenlægning af to store regioner, og det bliver altafgørende, at vi kan se regionen som én. Vi skal arbejde på, at vi, som bor tæt på København, får føling med hele Sjælland og de udfordringer, der findes i de mere tyndt befolkede områder.Følg med i mit arbejdeDu er velkommen til at følge mig på Facebook, hvor jeg både har en profil og en side.På min profil deler jeg overvejelser om stort og småt, og oftest er det ikke politisk. Du er dog velkommen til at følge med alligevel, hvis du gerne vil lære mig lidt at kende.Min Facebookside er dedikeret til mit politiske arbejde, så det er her, du skal følge med, hvis du bare gerne vil blive klogere på, hvad jeg arbejder for som regionsrådsmedlem i Region Hovedstaden.


---

# Tina Boel - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/tina-boel

“Det klarer jeg – det er bare et spørgsmål om tid.” Dette mantra har altid guidet mig i mit arbejde. Jeg tror på, at fremskridt kræver samarbejde, tålmodighed og beslutsomhed.Sammen kan vi investere i forebyggelse og skabe en sundere, mere tryg hverdag fyldt med tid, nærvær og fællesskab.I Roskilde byråd vil jeg fortsætte kampen for: Forebyggelse i alle livets faserForebyggelse og tidlig indsats er altid bedre og ofte billigere. Vi skal tænke forebyggelse bredt, fra aktive ældreliv til sociale fællesskaber og et trygt miljø for vores børn. Efter 16 år som sundhedspolitiker i Regionsrådet, Region Sjælland, er forebyggelse en hjertesag for mig. Tidlig indsats mod mistrivsel blandt børn og ungeVi har brug for høj faglighed, kvalitet og reelle minimumsnormeringer i daginstitutionerne for at støtte børn tidligt. Det virker, og det er fundamentet for børns trivsel og udvikling. Jeg er overbevist om, at investeringer i bedre normeringer på både dagtilbuds- og skoleområdet vil resultere i øget trivsel. Bekæmpelse af ensomhed blandt ældreFællesskaber er essentielle for at modvirke ensomhed og forbedre livskvaliteten for ældre. Vi skal skabe flere inkluderende aktiviteter, der fremmer møder og relationer i lokalsamfundet. Jeg tror på, at bl.a. spisefællesskaber kan sikre god ældremad og samtidig forebygge ensomhed. Klima og naturVi skal passe godt på naturen, og give den mere plads og bedre vilkår. Det er afgørende for både biodiversitet, klima og mennesker, at naturen trives. Det gælder både på land, i fjorden, åer og søer.Klimaet skal være en del af alle politiske beslutninger, og Roskilde kommune skal fortsætte de gode takter med bl.a. den lokale grønne trepart, grønnere mad i kommunens køkkener og endnu bedre håndtering og sortering af affald. Trivsel på arbejdspladsenMan kan ikke effektivisere menneskers trivsel, men når mennesker trives, øges effektiviteten. Trivsel fører til motiverede og engagerede medarbejdere, hvilket resulterer i bedre resultater og øget produktivitet. Jeg er sikker på, at fokus på trivsel vil forbedre livskvaliteten, reducere stress og nedbringe fravær blandt kommunens ansatte. Transparens, dialog og reel borgerinddragelseVi skal sikre klar kommunikation og inddrage alle befolkningsgrupper for at sikre repræsentation. Det er vigtigt, at borgerne kan give feedback til det politiske niveau og have en løbende dialog, så vi kan tilpasse os borgernes oplevelser. Det vil føre til bæredygtige løsninger og større tilfredshed blandt borgerne. Sammenhængende kommuneInfrastrukturen i kommunen skal styrkes. Vi skal sikre at alle borgere kan komme rundt, uden hensyntagen til indkomst. Busser er en investering i at mindske social ulighed og holde liv i de nære miljøer.Vi har rundt i kommunen etableret fællesskaber bl.a for at forebygge ensomhed, men for mange er det ikke muligt at komme frem til dem med kollektiv transport. Busser binder kommunen sammen – for en mere tilgængelig hverdag.Lidt om mig Jeg er pragmatiker af natur og arbejder for at skabe gode relationer, resultater på tværs af partier, faggrupper og mennesker. Født og opvokset på Fælledvej, hvor fællesskaber og fokus på hele holdet altid har haft stor betydning for mig, især som fodboldspiller i RB 1906. Jeg er uddannet pædagog og har arbejdet i 40 år på det specialiserede socialområde. Jeg har to voksne døtre og et barnebarn på 11 år. I min fritid nyder jeg at tilbringe tid med familie og gode venner, gå til koncerter og tage på cykelferier, hvor jeg har kæmpet mig op ad Mont Ventoux flere gange – som sagt “Det er kun et spørgsmål om tid” Roskilde er en dejlig kommune, lad os sammen gøre den til det bedste sted at leve – hele livet.


---

# Jette Leth Buhl - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jette-leth-buhl-2

Jeg er spidskandidat for SF Næstved ved KV25. Igennem de sidste 12 år har jeg stået i spidsen for SF Næstved i byrådet.SF Næstved arbejder støt og stabilt med at forbedre vilkårene for ældre , handicappede og psykisk syge . Vi har brug for en stærk SF -stemme lokalt.Vær med til at give os en stærkere stemme for mere ro på arbejdslivet, et opgør med stigende ulighed, en grønnere miljøpolitik og en styrkelse af det gode børne og ungdomsliv.MÆRKESAGER Et værdigt og godt liv for og med ældre, psykisk syge og handicappede.Det gode børne og ungdoms – liv. RO på I skole og dagligliv.De rette faglige indsatser på rette tid. En bedre og mere ambitiøs grøn kommune. Både i indkøbs og udbudspolitikken skal Næstved stille om.


---

# Nanna Bonde - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/nanna-bonde

JEG KÆMPER FOR BØRNENEJeg hedder Nanna Bonde, og jeg stiller op til Folketinget for SF i Københavns Storkreds.Børnene er den vigtigste grund til, at jeg stiller op til Folketinget for SF. Jeg er mor til to dejlige krudtugler, og jeg brænder for at gøre det hele lidt bedre for dem og alle andre børn.Jeg har lyst til, at alle børn skal have en god barndom, hvor deres forældre har ordentlig tid til at være sammen med dem. Hvor vi har ret til at tage os af vores børn, når de er syge. Jeg har lyst til, at alle børn vokser op i et land med levende natur. Et land hvor fjordene igen er fulde af liv, og hvor klimaet er i balance. Jeg har lyst til at skabe et samfund, hvor børnefamilier ikke er pressede. Hvor forældre bliver mere lykkelige, når de får børn – og ikke mere stressede. Helt konkret går jeg til valg på tre mærkesager: Forlæng barslenDen første tid med vores børn får vi aldrig tilbage. Derfor ønsker jeg, at forældre skal have muligheden for at være længere på barselsorlov, hvis de ønsker det. Børn er over de sidste mange år kommet tidligere og tidligere i vuggestue og dagpleje. Det kan være fint, hvis det er forældrenes eget valg, men desværre føler mange forældre sig presset til at starte tidligere på arbejde, end de ønsker. Flere pædagoger hos børneneLigesom mange andre mødre elsker jeg at gå på arbejde – men det er bare bedst at gøre med ro i maven. Og jeg får ro i maven, når jeg oplever, at der er uddannet og velkendt personale, der passer på mine børn. Desværre er der stadig alt for mange steder, hvor der ikke er voksne nok. Derfor vil jeg arbejde for, at der rent faktisk kommer flere uddannede pædagoger helt ude i den enkelte institution, så børnene kan mærke det hver dag. Børn skal opleve sommerfugle og snevejrI store dele af mit voksenliv har jeg arbejdet med grøn omstilling. Det er en sag, der er vigtig for mig, fordi det er selve grundlaget for mine børns fremtid. Jeg kæmper for, at vi får mere vild natur. Flere sommerfugle, urørt skov og farverige blomster. Derfor kæmper jeg for, at vi passer bedre på vores klima, så fremtidens generationer også oplever glæden ved snevejr og kælketure.Tak fordi du læser med.Kh. Nanna


---

# Halime Oguz - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/halime-oguz

Jeg er født i Tyrkiet, opvokset i Vollsmose og bor i København. Tre steder der har formet mit livssyn, min indignation og mit fokus. Jeg vil fortsat være Folketingets stærkeste stemme for social retfærdighed, reel ligestilling og lige muligheder. Jeg er optaget af sociale fremskridt, individets frigørelse, kvinders ligeværd og en vellykket integration. Når integrationen lykkes hænger vores samfund bedre sammen. Jeg er glødende optaget af, at vi hæfter solidarisk som samfund, og at tilliden til en skattefinansieret velfærdsmodel også sikres for kommende generationer.Mine mærkesager:Lighed, frihed og søsterskab
Ligestilling er ikke til forhandling. Kvinders frihed og selvbestemmelse er en grundsten i et demokratisk samfund. De religiøse og kulturelle mørkemænd, der frihedsberøver kvinder, skal bekæmpes – konsekvent og politisk. Ingen undskyldninger. Ingen særhensyn.Lige muligheder for alle børn
Et barns fremtid må aldrig afgøres af forældrenes baggrund eller postnummer. Som tidligere lærer og vejleder har jeg set, at alt for mange børn ikke får den nødvendige hjælp i tide, hvad enten det handler om mistrivsel, diagnoser, sproglige udfordringer eller sociale vilkår. Jeg kæmper for tidligere og hurtigere indsatser, bedre normeringer og et system, der ser barnet før systemet. Ingen børn skal efterlades alene.Jeg vælger velfærd
Et stærkt fællesskab kræver stærke fælles løsninger. Det betyder en folkeskole med ordentligt indeklima, tid til børnene og plads til faglighed og trivsel. Det betyder værdige forhold for vores ældre, respekt og tid til det enkelte menneske. Velfærd er ikke en udgift, men en investering i sammenhængskraft, tillid og et samfund, der hænger sammen.


---

# Kasper Nordborg Kiær - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/kasper-nordborg-kiaer

Vi bygger det gode børneliv op igenJeg hedder Kasper Nordborg Kiær, er 39 år og bor på Amager med min hustru og vores tre børn på 6, 4 og 0 år.
Jeg er tidligere lærer på Vestamager, arbejder i dag som skolepolitisk konsulent og er formand for forældrebestyrelsen i børnehaven.
Jeg er folketingskandidat i København, Frederiksberg, Tårnby og Dragør.
Mine erfaringer som underviser og far driver mig til at kæmpe for et samfund med plads til alle børn og familier.Mine mærkesagerBedre folkeskole
I en usikker verden er folkeskolen et holdepunkt for mange familier. Derfor er det afgørende, at alle børn trives fagligt og socialt. Jeg vil arbejde for uddannede lærere, færre tests og tid til det enkelte barn. Barnets tidlige år er afgørende for en god start på livet.En social indsats, der griber tidligere
Psykiatrien og det sociale system skal gribe børn og voksne tidligt, før problemer vokser sig store. Nærværende voksne og minimumsnormeringer i institutionerne giver tryghed og forebygger mistrivsel.Grøn fremtid
Vi skal sikre rent drikkevand og et klimaneutralt Danmark senest i 2040. Ved at prioritere grønne løsninger, skovrejsning og bæredygtig transport kan vi beskytte naturen og skabe en grøn fremtid for kommende generationer.Jeg stiller op for at skabe et trygt og grønt Danmark, hvor vi investerer i mennesker og bygger det gode børneliv op igen.
Vil du vide mere? Besøg stemkasper.dk


---

# Rune Palm - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/rune-palm

Mit navn er RUNE PALM. Jeg er 40 år og bor sammen med min hustru Juste og vores barn Lukas på 3 måneder.
Så selv om det er småt med søvnen for tiden, har jeg alligevel kastet mig ud i en valgkamp – for jeg synes det er et vigtigt valg. For det går godt i Danmark og verden som helhed, men på underlig vis ser vi stigende ulighed, uenighed og modløshed. Og den udvikling skal vi vende!I mit virke som selvstændig konsulent rådgiver jeg fagforeninger og organisationer om at bruge data og indsigter til at udvikle organisationen. Det er også min tilgang til politik – at vores værdier og løsningsforslag altid skal være bygget på indsigt og fakta. BOLIG & TRYGHED FOR ALLE På trods af vi bliver rigere, presses al for mange på økonomien – af fødevarepriserne, de galoperende boligpriser eller indskrænkelserne af kontanthjælp.
Vi skal tøjle boligmarkedet gennem mere alment byggeri, loft over huslejestigninger, bopælskrav og huslejestøtte til de mest udsatte grupper. Det skal være trygt at færdes i gaderne og byens natteliv, uanset hvem du er. Vi skal bekæmpe diskrimination og kriminalitet med aktive byrum, attraktive fritids- og ungdomstilbud og bedre sociale tilbud. KOMPETENTE OG OMSORGSFULDE INSTITUTIONER Når vi afleverer vores børn i vuggestuen, besøger familie på plejehjem eller venner på bosted, skal vi have tillid til at personalet er kompetent – og har tid og overskud til at give vore kære den nødvendige omsorg. Vi skal have en langsigtet plan for at rekruttere og fastholde fagligt uddannet personale, med færre administrative byrder, bedre arbejdsmiljø og høj fagligt miljø. GRØNNE BYRUM & KULTURELLE FÆLLESSKABER Byen binder os sammen i de rum, hvor vi mødes. Naturen skal være en naturlig del af byen med flere grønne gader og åndehuller, mere biodiversitet, og stille zoner. Luft og hav skal være renere og vi skal reducere udledning fra biler, fly og spildevand. Kultur-, idræts- og foreningsliv er vejen til fællesskab, særligt for etniske minoriteter og børn fra trange kår. Vi skal sikre drift af lokalbiblioteker, kulturhuse og brede idrætstilbud, hvor alle kan være med.


---

# Cecilie Holdt - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/cecilie-holdt

Jeg hedder Cecilie Louise Balbay Holdt. Jeg er 36 år, mor til Hektor og Ellinor og gift med Deniz.Jeg er født og opvokset i København, hvor jeg nu bor i Brønshøj. Jeg er uddannet cand.polit (økonom) og arbejder som kontorchef i en statslig styrelse. Jeg har tidligere arbejdet 8 år i mediebranchen, heraf 2 år i London.Jeg har boet i New Zealand, Japan og England, hvilket har vist mig, hvor unikt vores samfund er. Det er noget, vi skal værne om, og noget jeg vil kæmpe for! 8 år i mediebranchen har givet mig et godt indblik i vores erhvervsliv, techgiganter og markedsføring – herunder nogle forretningsmodeller, som jeg ikke mener hører til i Danmark.Vi valgte i 2014 at flytte tilbage til Danmark. Ud over ønsket om at være tæt på familie og venner, så flyttede vi også tilbage, da vi ikke ønskede at vores kommende børn skulle vokse op i en by som London, hvor uligheden er så slående. På mange måder står London, som alt det København ikke må blive – rigmandsghetto, ulige og umulig for almindelige mennesker at bo i. Det vil jeg kæmpe for!Jeg har været heldig. Da vi flyttede tilbage til Danmark i 2014, købte vi hus i Brønshøj. Det er siden steget til næsten det dobbelt i pris. Det betyder, at den største effekt på min formue har været mit boligkøb og ikke mit arbejde. Det er ikke hensigtsmæssigt for velfærdssamfundet, at det er mere værdiskabende at være boligejer end at gå på arbejde. Derfor skal gevinst ved boligsalg beskattes. På samme måde er det uhensigtsmæssigt, at aktiegevinster beskattes meget lavere end arbejdsindkomst. Højrefløjen siger, at det skal kunne betale sig at arbejde, men det, der bedst kan betale sig, er at være heldig på bolig- og aktiemarkedet. Der skal simpelthen balance til.


---

# Mikkel Sammy Christensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/mikkel-sammy-christensen

Fællesskabet er det vigtigste, vi har. Jeg er Mikkel Sammy. Du ved, ham fra Mors, der er vokset op hos Mor Gitte. Og nå ja – jeg er også ham, der er brun og gay og bor i København. Som har læst jura og arbejdet som anklagerfuldmægtig. For i Danmark kan man tage turen på tværs af landet, gennem sociale lag og over skel, fordi vi har fællesskabet. Så længe vi passer på det, altså. Og så længe, det er for alle.Jeg synes, vi skal vi sørge for, fællesskabet er fælles. Kæmp med mig for et samfund, der har alle med. Uanset baggrund, farve eller hvem, vi elsker.Det er da ret dansk.Ulighed er udansk. Det har jeg lært hjemmefra.Mor Gitte taler ikke i slogans. Det må jeg indrømme med det samme. Men nu har du fundet vej til min side, så lad os tale som almindelige mennesker:Mor Gitte står op hver dag for at give ældre mennesker en god dag. Uanset hvem de var. For her i landet har vi bestemt os for, at alle skal være med. Have de bedste forudsætninger for at få et smil på læben, mening i hverdagen og ro i maven, når vi går i seng.Det skal ikke kun være for dem, der har kassen fuld. Sådan gør vi ikke i Danmark, siger Mor Gitte. Og derfor står det på min valgplakat: Ulighed er udansk.Velfærd er danskJa, jeg ser nok ikke sådan helt dansk ud. For min far er ikke dansk. Faktisk var min far ikke en del af min opvækst. Eller – så alligevel: For når man ser ud, som jeg gør, så har man altid sit ophav med sig. Lad mig bare sige med det samme: Der ikke er så mange på Mors, der ser ud som mig. Og jeg fandt ret tidligt ud af, jeg er homo.Så jeg har spejlet mig i at føle sig udenfor, mens jeg samtidig var indenfor. For det er man, når fællesskabet vinder. Når fællesskabet står over det, der skiller os ad.Fællesskabet samlede mig op, og gav mig alt det, der skulle til, for jeg kunne være Mikkel fra København, der kæmper for os alle sammen. Som stadig også er Mikkel fra Mors.Og kæmpe, det vil jeg. Det er derfor, jeg siger velfærd er dansk.Det er dansk, når vi deler ydelser, rettigheder og muligheder med hinanden – uanset hvem, vi er. Vi skal bygge et samfund, der ikke ser mennesker i kasser og klasser, men som mennesker, der har behov, drømme, og vidt forskellige forudsætninger for at nå dem.Her kommer fællesskabet og løfter, hvis vi for en stund har brug for det.Det er smukt. Det er dansk.
… og det er truet:Menneskerettigheder er ikke til forhandlingJa, i det hele taget er vores måde at leve på under trussel fra kræfter, der vil skille os ad. Som skaber splittelse, A- og B-mennesker, og som tror løsningen på fattigdom, uretfærdighed og mistrivsel er at ekskludere mennesker fra fællesskabet.Jeg er din stemme for, at vi ikke giver os. At vi bliver ved at tro på, at mennesker har lige værd – og at den tro i sig selv er mere værd.MINE MÆRKESAGERDet kommer nok ikke som en overraskelse, men mine mærkesager udspringer selvfølgelig af den, jeg er. Af det, jeg kæmper for – for dig, mig og resten af dem, vi deler samfund og jord med:⚖️En retfærdig verden – både herhjemme og ude i verdenNej, vi kan ikke redde hele verden. Men vi kan gøre det, vi altid har gjort, og som har vist vejen for så mange andre lande: Gå forrest.Være modige nok til at gå forrest. Vise, at det nytter at stå sammen om menneskerettigheder og den internationale retsorden. Sige fra, når nogen behandler konventioner som provokationer, og i stedet huske, der ligger menneskeliv og skæbner bag de ord, vi er blevet enige om at kæmpe for.Det er ikke retfærdigt at more sig med andres liv. At tro vores internationale aftaler er noget, man kan sende til den nærmeste jurist for at trylle væk.Det er retfærdigt at tro på, at alle er lige for loven – uanset om du bor i Vollsmose eller Vedbæk. For hvordan skal man nogensinde få en chance, hvis du aldrig fik lov, og loven aldrig beskyttede dig mod dem, der allerede har det hele?♻️ Et bæredygtigt liv – hele livetDet bringer mig videre til bæredygtighed. Er det ikke underligt, hvordan nogen har formået at reducere bæredygtighed til noget med elbiler og plastikposer?For mig er bæredygtighed et samfund, der er i balance med sig selv. Det handler også om klimaet, men lad os ikke stoppe dér. Nej, det handler om bæredygtig økonomisk tryghed, om social retfærdighed, der skaber balance, og om endelig at få taget mental sundhed alvorligt.Vi skal skabe rammer, hvor mennesker kan leve gode liv uden at slide sig selv op – både på jobbet og i privatlivet. Dét er bæredygtigt. Og helt ærligt: Det er sund fornuft for alle, der ikke laver store profitter på at udnytte de fælles ressourcer og andre mennesker.Vi skal sikre arbejdsvilkår, der ikke gør os syge, men styrker vores trivsel og livskvalitet. Vi skal have et sundhedsvæsen, der møder os med respekt og omsorg hele livet. Og vi skal skabe grønne løsninger, der ikke kun gavner planeten, men også gør det muligt for mennesker at leve bæredygtigt i hverdagen.Bæredygtighed er ikke en luksus – det er en nødvendighed, hvis vi skal skabe en fremtid, hvor alle kan være med.🧓🏾 En værdig ældreplejeVi startede med min Mor Gitte, der arbejdede med ældrepleje. Og vi slutter her igen:Mit hjerte banker for det fag, jeg voksede op med på tæt hold. For jeg vil ikke leve i en verden, hvor fællesskabet ikke tager sig af sine ældre. Hvor man bliver overladt til uhyggelig, umenneskelig opbevaring, når nogen synes, man er for gammel til at blive behandlet ordentligt.Her må vi som fællesskab sige fra, sige stop og råbe op:Alle har ret til en værdig alderdom. Og det er altså med mennesket først. Det er ikke systemets begrænsninger, der skal begrænse vores liv. Vi har rigeligt til alle, hvis vi vil.Jeg mener at vi skal sikre, at det enkelte menneske får bedre muligheder for at leve det liv, de ønsker. Og derfor gælder det selvsagt også, selvom man har formastet sig til at blive gammel i et system, der ikke lige kan regne ud, om det nu måtte være profitabelt.Nok er nok – som Mor Gitte ville have sagt det. For det er også de mennesker, der leverer plejen, vi skal sikre – ellers er der ingen pleje, og ingen værdige ældreliv.Lad os få trivsel og tilfredshed tilbage i ældreplejen. Lad os sikre, man kan holde til at arbejde med de mennesker, der fortjener det bedste, vi har at give tilbage som fællesskab.Det manglede egentlig bare. Så lad os være fælles om det.Sæt dit x hos mig d. 24. marts – så lover jeg, at vi gør det sammen. I fællesskab.Se mere på MikkelSammy.dk


---

# Morten Bering - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/morten-biering

Jeg er 34 år gammel og bor på Ydre Nørrebro sammen med min kæreste og er opstillet af SF Nordvest. Jeg har været formand for SF Nordvest siden 2020 og siddet som repræsentant for SF Nordvest i SF Københavns bestyrelse i samme periode.Jeg er uddannet økonom (cand.polit.) i 2021  fra Københavns Universitet og har arbejdet i to år i Københavns Kommunes Socialforvaltning i økonomienheden for Borgercenter Handicap.Politiske mærkesagerArbejdsmarkeds- og beskæftigelsespolitik – Jeg mener, vi bør have et arbejdsmarked med plads til alle, der kan og vil bidrage. Det forudsætter, at vi har et system, hvor der bliver taget hurtigt hånd om mennesker, der oplever stresssymptomer eller lignende, så de kan blive hjulpet bedst muligt og ikke risikerer lange ventetider for at komme på benene igen.Boligpolitik – Alle bør have ret til egen bolig. For os, der bor i storbyen, bør vi arbejde for, at der kan blive stiftet flere andelsboligforeninger, så flere kan gå sammen om at eje bygningerne, de bor i, i fællesskab – frem for at det er en kapitalfond eller pensionskasse, der lukrerer på menneskers behov for et hjem. En københavnsk boligpolitik, der gør det nemmere at flytte hertil.Socialpolitik – Vi skal sikre, at mennesker i udsatte situationer hjælpes og ikke får sat benspænd op, hvor det begynder at være en ubehagelig oplevelse, hver gang der kommer nyt i e-Boks fra kommunen. Jeg vil arbejde for, at flere får en god oplevelse med systemet, og at det bliver en hjælpende hånd i en trængt situation.Det vil jeg gerne kæmpe for at gøre til virkelighed, og derfor stiller jeg op til Borgerrepræsentationen.


---

# Bjarke Bisgaard Yolal - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/bjarke-bisgaard-yolal

Velkommentil min kandidatside– og tak fordi du tager dig tid til at læse om mig, mine mærkesager og det, jeg gerne vil forandre i vores samfund.Jeg bor på Frederiksberg med min hustru Zine og vores børn, Saxo og Oya. Til daglig er jeg selvstændig og driver min egen butik. I 2025 åbnede vi Letters to July – en legetøjs- og børnetøjsbutik. Efter mange års tilløb blev drømmen om at være min egen chef til virkelighed og gav mig den kreative og arbejdsmæssige frihed, jeg længe har ønsket.
Som folketingskandidat for SF vil jeg kæmpe for klassiske røde mærkesager: et stærkt velfærdssamfund med gode daginstitutioner, folkeskoler og en bedre ældrepleje. Vi skal have ordentligheden og værdigheden tilbage i den offentlige sektor. Svigtet skyldes ikke de mange dygtige medarbejdere – men politikere, der i for mange år har ladet velfærden i stikken.
En bedre hverdag for børnefamilierne.Danmark er et af de bedste lande at vokse op i som barn, men vi kan gøre det endnu bedre. Vores folkeskoler og daginstitutioner trænger til et kæmpe løft. Flere og flere unge mistrives og må vente lang tid på at få den rette hjælp – det er ikke godt nok. Vi skal gøre det mere attraktivt at uddanne sig til pædagog eller lære, så vi i fremtiden har de rette medarbejdere – det er også en investering i vores børn og unge. Jeg vil kæmpe for bedre forhold for børnefamilierne, og tage et lille skridt ad gangen.Et rigt og brugbart kulturlivSelvom præsident Trump har rystet den geopolitiske verdensorden, må vi ikke glemme de nære ting her i tilværelsen. Et rigt kulturliv. Kulturen er med til at binde vores samfundet sammen, forene os og danne fællesskaber og identitet med hinanden. Det er vigtigt at styrke kulturlivet, selvom andre områder måske trænger til et større løft. Men uden et rigt kultur- og foreningsliv bliver vi et fattigt samfund. Vi skal udrede kulturelle tilbud til flere daginstitutioner, folkeskoler og ældresektoren så flere får glæde af de mange kulturelle tilbud vi har i Danmark.Værdighed og ordentlighed i den offentlige sektorJeg bliver bekymret over hvilken velfærd vi efterlader til vores kommende generationer. Jeg oplever en offentlig sektor der bliver mere og mere presset. Det går ud over både arbejdsglæden og kvaliteten i velfærden. Jeg vil arbejde for mere tillid til fagligheden, mindre dokumentation og mindre detailstyring. Ordentlighed i den offentlige sektor handler både om tid og økonomi. Vi skylder hinanden et styrket velfærdssamfund i usikre tider.


---

# Vivi Nør Jacobsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/vivi-noer-jacobsen

Det kræver mod og handling at skabe et samfund, hvor vi gør op med pres, stress og krav. Og kampen for drikkevand, klima og natur er kun lidt begyndt. Derfor er jeg i politik. Jeg er født i en arbejder familie, blev akademiker og har både arbejdet i Sundhedsstyrelsen, i det private og er i dag ansat i HK. Jeg er mor til to og kender værdien af tryghed og velfærd indefra.
Velfærden er blevet forringet gennem mange år. Børnene har færre voksne i børnehaven og SFO’en end, da jeg var barn. Unge mødes med karakterræs og fokus på præstationer og det perfekte. Det skal stoppe nu, og i stedet skal vi give børn og unge mere ro på. I flere år har jeg været aktiv i skolebestyrelser og ved, at skolerne trænger til mere frihed med tid og rum til faglighed.Folketinget har indført regler og kontroller overalt i vores samfund – fra vuggestuen til ældreplejen. Resultatet er, at vi har alt for meget system og alt for lidt velfærd i vores samfund, så flere og flere mistrives. Mange oplever at snuble og falde i systemet, eller at de ikke passer ind. Det gælder både i skolen, arbejdsmarkedet og de sociale sikkerhedsnet, som burde være rummelige og gribes os.Mennesker er forskellige, og for mig er det afgørende, at du får den omsorg, pleje og behandling, du har brug for – uanset hvor du bor, og hvor lang en uddannelse du har.
I dag er forskellen på at bo i Egedal eller Ishøj 7 leveår. Tænk at et postnummer betyder så meget. Samtidig er vores muligheder og livskvalitet alt for afhængig af hvilken uddannelse, vi har. Det betyder, at vi ikke har lige muligheder for at leve et sund, godt og langt liv. Det skal laves om med bedre livsbetingelser, billig sund mad, forebyggelse og individuel behandling og vi må og skal dæmme op for epidemierne af stress og ensomhedDet er tid til at give kommunerne mere albuerum og økonomisk frihed, så dagligdagen kan sættes fri til glæde og gavn for alle borgerne. Det handler om trykhed og nærvær – også overfor de ansatte, som skal mødes med tillid og ikke med rigide regler og meningsløse dokumentationskrav på jobbet i jobcentret, på fritidsklubben eller i hjemmeplejen.Jeg er grundlæggende positivt indstillet og tror på, at forandringer og forbedringer er mulige. Jeg vil faktisk sige, at jeg ved, at forbedringer er mulige, for jeg har oplevet det. Da jeg gik i 2. klasse, ville man lukke vores fritidsklub. Kampen for klubben blev min første politiske kamp – og sejr. Som voksen har jeg som aktivist været med til at stoppe byggeriet af etageboliger i Vestskoven samme med andre ildsjæle. Og i kommunalbestyrelsen fik jeg gennemført, at kommuner ikke skulle tjene penge på ansattes strejker, når de ikke skulle udbetale løn til strejkende lærere. Jeg har også sikret bedre normeringer i børnehaverne, og at naturen er sikret plads i byudviklingen. Det er min erfaring, at man opnår mest ved at have klare mål, byde aktivt ind og samarbejde.Jeg har ikke altid været aktiv i politik, men altid engageret. Eksempelvis i naturbevarelse, studenterpolitik og som besøgsven for asylansøger og aktiv i mit lokalsamfund. Undervejs i livet har jeg fået nogle afgørende erfaringer med mig fra jobbet som ufaglært tjener i Schweiz, frivillig i Zimbabwe og studerende i Holland. Siden har jeg arbejdet i Belgien og boet med min familie i Luxembourg, og det har givet mig udsyn og stålsat overbevisning om, at det danske velfærdssamfund er værd at knokle for, bevare og udvikle.Mine jobs som konsulent i 3F og HK har givet mig en god indsigt i de mange forskellige (arbejds-)liv, vi hver især har – og hvor hårdt det er at stå uden job for både pengepung og selvopfattelse.
Vi skal kæmpe for det, hvis Danmark skal være et sundt velfærdssamfund for alle – og hvis vi igen skal kendes som det progressive foregangsland, vi en gang var. Derfor arbejder jeg for flere og bedre muligheder til flere, uden at vi glemmer og klemmer de få, og for at klimaet genoprettes og naturen bevares.Facebook: https://www.facebook.com/stemviviInstagram: https://www.instagram.com/vivinoer/


---

# Sofie F. Villadsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sofie-f-villadsen

Jeg kæmper for: Vores fælles velfærd og den verden, vores børn skal vokse op iJeg vil investere i: De mennesker, der har mindst: Børn, unge, studerende, ældre og udsatte. Jeg kæmper IKKE for: Skattelettelser til dem, der har mest. Pengene skal bruges på velfærdI den tid, vi lever i, er vores velfærd vigtigere end nogensinde. Men den er også under pres. Et pres, der går ud over vores børn, unge, ældre, sygdomsramte og alle dem i vores samfund, der har brug for en hjælpende hånd. Jeg er mor. Med et lille barn i institution mærker jeg nu på egen krop, hvor stor en betydning ansatte i velfærden har. Det er pædagogen, der gør, at min dreng trives og bliver set. Det er jordemoderen og sygeplejersken, der med deres faglighed har grebet mig, når jeg har været allermest sårbar og gjort det at blive mor til den største oplevelse. Og dertil kommer de andre vigtige faggrupper såsom lærere, socialrådgivere, SOSUer, der er med til at skabe fundamentet for det velfærdssamfund, min søn skal vokse op og dannes i. I mange år har jeg været studenterpolitisk aktiv med diverse repræsentationer af særligt professionshøjskolestuderende, da jeg selv gik på læreruddannelsen. Det har givet mig et blik for de udfordringer, jeg ser i vores uddannelsessystem med for meget pres og fremdrift af vores unge. Nu stiller jeg mig til rådighed til Folketinget, da jeg tror på, at jeg kan være med til at skabe en reel forandring inden for mine mærkesager: Tid til det gode børne- og familielivDet er tid til at prioritere vores børn. Der skal være tid til at være barn og til at være familie. Et godt børneliv er et liv, hvor der er tid til ro og nærvær, også når ens børn bliver syge. Et liv, hvor der er bedre forhold for gravide og dem, der kæmper med det. Vi skal sætte ind mod børnefattigdom og mistrivsel. Vi skal gøre noget støj fra trafik og store motorveje i boligområder. Og det skal være muligt med betalelige boliger med plads til natur og grønne områder. Tid til ansatte i velfærden Det er tid til at prioritere ansatte i velfærden. Og de ansatte skal have mere tid til at løfte de samfundsafgørende opgaver, de hver dag løser og står med. Men for at få den tid, kræver det, at de får flere kollegaer. Derfor skal vi aktivt arbejde for at gøre disse fag mere attraktive gennem arbejdsvilkår og løn. Tid til skole og uddannelseDet er tid til at prioritere skole og uddannelse. Og der skal være tid nok i systemet til at kunne vælge forkert. Med fremdriftsreformer, forringelser på SU’en og øget pres på ungdommen puster vi blot til de udfordringer, mange unge oplever med mentalt helbred og mistrivsel. Jeg vil kæmpe for investering i folkeskolen, børn og unges trivsel, investering i uddannelse og genindførsel af det 6. SU-år.


---

# Taner Genc - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/taner-genc

Velkommen til min sideDansk politik har brug for flere klare røde og grønne stemmer på Christiansborg. Stemmer der tør sætte velfærd, social retfærdighed og grøn omstilling øverst på dagsordenen, og som kender hverdagen i vores kommuner. Jeg stiller op til Folketinget for SF, fordi jeg vil være en stærk socialpolitisk stemme, der samtidig kæmper for en ambitiøs grøn omstilling og en velfærd, hvor der er tid til mennesker. Min drivkraft er ønsket om et mere lige, socialt og mere grønt Danmark, hvor alle har reelle muligheder for et trygt og værdigt liv.Mit hjerte banker for mennesker og for et samfund, der tager ansvar for velfærd, klima og natur.En stærk socialpolitisk stemmeAlt for mange mennesker falder i dag ned mellem systemerne. Psykiatrien er under pres, udsatte voksne får ikke den hjælp de har brug for, og mennesker med handicap oplever manglende retssikkerhed.Samtidig er fattigdom blevet et voksende problem.Jeg vil kæmpe for et socialt system der møder mennesker med værdighed, tillid og faglighed. Hjælp skal tage udgangspunkt i borgernes behov, og retssikkerheden skal styrkes. Integration handler for mig om deltagelse, uddannelse, arbejde og lige rettigheder.En grøn og bæredygtig fremtidKlimakrisen kræver handling nu. Den grønne omstilling halter, og konsekvenserne mærkes allerede i hverdagen. Danmark skal gå forrest og vise, at det er muligt at reducere CO₂-udledningerne markant og samtidig skabe tryghed, jobs og bedre livskvalitet.Jeg vil arbejde for mere vedvarende energi, en hurtigere udrulning af fjernvarme, bedre og billigere kollektiv trafik samt stærkere beskyttelse af vores natur.Børn og unge i trivselAlt for mange børn og unge mistrives. Det er et politisk ansvar vi ikke kan løbe fra.Jeg vil kæmpe for at børn og unge får de bedste rammer for trivsel, læring og fællesskab. Det kræver bedre normeringer i dagtilbud, mere tid til nærvær, leg og læring samt et stærkere fokus på trivsel i folkeskolen.Alle børn og unge fortjener en god start på livet, og et hverdagsliv hvor de bliver set, hørt og støttet, uanset baggrund.Om mig selvJeg er gift og far til tre børn. Jeg er medlem af kommunalbestyrelsen i Ballerup og formand for Socialudvalget. Jeg repræsenterer desuden Ballerup Kommune i den lokale grønne trepart for Isefjord og Roskilde Fjord. Til daglig arbejder jeg som socialrådgiver. Her ser jeg hvordan politiske beslutninger får direkte konsekvenser for mennesker i sårbare situationer. Jeg møder borgere der kæmper med psykisk sygdom, fattigdom, handicap og manglende fodfæste på arbejdsmarkedet, og medarbejdere der presses af manglende tid og ressourcer. Det har styrket min overbevisning om at Danmark har brug for en klarere social retning.


---

# Troels Stru Schmidt - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/troels-stru-schmidt

<span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span><span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span><span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span><span data-mce-type="bookmark" style="display: inline-block; width: 0px; overflow: hidden; line-height: 0;" class="mce_SELRES_start">﻿</span>															Please accept Statistikker, marketing cookies to watch this video.Næste folketingsvalg bliver afgørende for, om vi kommer i mål med den grønne omstilling, om vi retter op på coronakrisens efterslæb af mistrivsel og ensomhed, og om vi bidrager til fred og sikkerhed i Europa og resten af verden. Jeg stiller op til Folketinget for at bidrage med min professionelle og menneskelige erfaring inden for:
Mærkesager — klima og natur —
— velfærd til unge og ældre —
— sikkerhed og global udvikling —FAR TIL TRE, GYMNASIELÆRER OG KLIMANØRD MED FN-ERFARING
Jeg kender og elsker Københavns Omegn, hvor jeg har boet størstedelen af mit liv: Jeg er vokset op i Lyngby, gymnasielærer i Ballerup, opstillet i Rødovre-Herlevkredsen og bor med min kone og vores tre børn i Søborg. Min baggrund er en ph.d. i global udvikling, som jeg har brugt til at arbejde for FN og andre udviklingsorganisationer på tre kontinenter. Efter vi har fået børn, har vi slået os ned i et familiekollektiv med køkkenhave (som jeg prøver at få tid til at passe), udsigt til Utterslev Mose (som burde renses for flere generationers forurening) og tæt på skoler og børnehave (hvor vi oplever, at coronakrisen har skabt stor ulighed mellem børn i trivsel og børn i mistrivsel).PAS PÅ VORES DRIKKEVAND – OG GIV NATUREN PLADS!Efter at have boet i fem udviklingslande, har jeg for alvor lært at sætte pris på rent drikkevand i hanen. Det skal vores børn også have mulighed for. Samtidig er naturkvaliteten kritisk mange steder, og insekterne er helt forsvundet fra villakvartererne. Vi skal stoppe tabet af biodiversitet hurtigst muligt, det gælder også i byerne:
Vilde vejrabatter og flere blomster – færre kortklippede græsplæner på kommunale arealer
Forbyd sprøjtegifte i private haver og udvid sprøjtefrie zoner til alle områder, hvor drikkevand indvindesUdbredelse af borgerdrevne byhaver, som vi allerede har indført i Rødovre
Gratis kommunal vejledning til anlæggelse af bi- og naturvenlige haverOMEGNEN SKAL GÅ FORREST I KLIMAKAMPEN!
Ifølge FN har vi under 10 år, før klimaforandringerne kommer uden for menneskelig kontrol. Vi skal både skubbe til de klimatungeste lande, især gennem EU, og selv gå forrest i Københavns Omegn.Når vi bygger i Omegnen, skal det være med bæredygtige materialer, og med blik for natur, støj og trængselBedre oplade-muligheder og hurtig udfasning af fossil transport – også i den kollektive transportMindre kødlandbrug og stop for import af sojafoder fra Sydamerika, hvor produktionen ofte.  rydder.Flyafgift nu, gerne som en progressiv skat, så det ikke rammer socialt skævtINDSATS MOD ENSOMHED OG MISTRIVSEL HOS BØRN, UNGE OG ÆLDRE!Både vores unge og vores ældre oplever mistrivsel og ensomhed, især efter corona. Jeg ser det både på vores børns skole, i mit arbejde som gymnasielærer og på min farmors plejehjem. Det er afgørende, at vi gør op med new public management i alle aldersgrupper. Psykiatrien, og især ungdoms-psykiatrien, er i knæ og har akut brug for flere ressourcer, og vi skal have en tidlig og helhedsorienteret indsats for udsatte familier. Det kan ikke betale sig at spare på mennesker:
Inklusionsmålet i skolen er alt for højt – flere timer til udsatte børn
Folkeskolen er ikke en fabrik – slut med alt for lange skoledage og meningsløse test Opgør med konkurrencestaten på ungdomsuddannelserne: Sæt mental sundhed og psyko-social trivsel på skemaet
Helhedsplan mod ensomhed blandt ældre og opgør med skema-tyranni. Fem minutter til en kop kaffe i ældreplejen. FREDELIG UDVIKLING I EUROPA OG RESTEN AF VERDEN!
Københavns Omegn har taget godt imod ukrainske flygtninge, det kan vi være stolte af. Næste skridt er et opgør med dum symbolik i udlændingepolitikken, og et solidt bidrag til konfliktforebyggelse og fredelig udvikling. Jeg har selv arbejdet med alt fra klimaflygtninge i Caribien til korruptionsbekæmpelse i Sydøstasien, og set effekterne af udviklingsprojekter.Væk med smykkeloven og meningsløse hjemsendelser til lande i krig
Brug penge fra forsvarsaftalen konstruktivt: Styrk diplomati, nødhjælp og fredsbevarelseFlere penge til udviklingsbistand og klimabistand – Danmark skal leve op til sine internationale forpligtelser. Med snart 20 år som medlem af SF, formand for vores internationale netværk, en plads i landsledelsen og tidligere lokalformand, mener jeg, at jeg er den rette til at løfte opgaverne, vi står overfor i Omegnen og i resten af landet.HJEMMESIDE
www.stru.dk


---

# Niels Haxthausen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/niels-haxthausen

Ingeniør, gift, far og bedstefar til 5 dejlige børnebørn.Efter 37 år som ingeniør i det private erhvervsliv har jeg nu besluttet at bruge al min faglige og organisatoriske energi på den grønne omstilling.Vi skal have stoppet overforbruget af klodens klima, natur og ressourcer. Et godt folketingsvalg til SF er den bedste garant for en solidarisk, grøn omstilling. Det vil jeg som folketingskandidat i Københavns Omegns storkreds gøre mit til.Efter 2 år som projektleder på SF’s grønne program ved jeg hvor meget SF har at byde på. Programmet viser den grønne retning på alt fra energi over byggeri, transport, landbrug og bæredygtigt forbrug. Og det viser hvordan vi genopretter miljøet og sikrer sammenhængende områder til lands og til vands hvor naturen har fortrinsret.Jeg bliver provokeret, når økonomer og politikere henviser til at vi skal spare på det offentlige og spænde livremmen ind. Der er ikke engang råd til at holde hånden under dem der bliver hårdest ramt af inflationen – uden at spare et andet sted.Mærkesager Et ressourcestærkt samfund Som ressourcestærkt samfund har vi forudsætningerne for at sætte fuld fart på omstillingen. Den private opsparing bugner, betalingsbalancen har aldrig været bedre, og statens overskud bare vokser og vokser. Realiteten er at vi har råd både en solidarisk, grøn omstilling og bedre og genopretning af ydelserne og velfærden, og til ligeløn – specielt i de underbetalte jobs, ikke mindst i den offentlige sektor.Med den rigtige økonomiske politik er der råd til begge dele. Jeg vil arbejde for at prioriterer den grønne omstilling, velfærd og lighed over gigantiske private formuer og stigende ulighed.


---

# Jacob Mark - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jacob-mark

Jeg vil styrke velfærden, passe på vores natur og miljø, og være en stærk stemme for vores børn og unge.
I mange år er der blevet sparet på vores børn, imens kravene til dem er steget.
Jeg vil give vores børn ro på igen.Mine mærkesager:Reelle minimumsnormeringer og flere pædagogerBedre økonomi og flere lærere i folkeskolen med mere tid til det vigtigsteGode SFO’er, fritidstilbud og klubber til vores unge i hele landetEn styrket psykiatri med flere ressourcer og mere personaleEt stærkt offentligt sundhedsvæsen, hvor sygeplejersker ikke går ned med stressGrøn omstilling, mere natur og færre svinefabrikker


---

# Emil Nielsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/emil-nielsen

Jeg kæmper for et grønt valg, for den grønne dagsorden er min primære drivkraft: natur, landbrug, dyrevelfærd, fiskeri, beskyttelse af drikkevandet og omstilling af energiforsyningen.Det kommende valg bliver afgørende, hvis vi skal beskytte fremtidens drikkevand, passe bedre på de millioner af dyr, som i dag lider i de danske svinefabrikker, bekæmpe ulighed og skabe bedre vilkår for vores børn.Erhvervslivets lobbyorganisationer har alt for stor magt og skal have langt større modspil på Christiansborg. Derfor arbejder jeg hårdt for at få en plads i Folketinget.Om mig
Til daglig er jeg kommunikationschef i Danmarks Naturfredningsforening og har en fortid som pressechef og kampagneansvarlig hos Enhedslisten fra 2011 til 2018.
Jeg er 42 år. Halv helsingoraner og halv fynbo. Bosiddende i Søborg med min hustru og vores tre børn. Opstillet i Nordsjælland som folketingskandidat for SF.Mine mærkesagerStop svinefabrikkerne – omstil landbruget
Svineindustrien vanrøgter millioner af grise, forurener vores fjorde og drikkevand og tørrer derefter regningen af på dig og mig. Vi skal have et svinestop og en udfasning af industriel dyreproduktion på fabrikker.Mere natur – færre gyllemarker
Danmark er verdens mest opdyrkede land,  men til gengæld er vi bundskraber i EU på natur.  Jeg kæmper for meget mindre landbrug – og meget mere natur.Mindre ulighed – bekæmp social dumping
Uligheden stiger både i Danmark og i resten af verden. Mellem dem på og uden for arbejdsmarkedet. Men også blandt dem, der har et arbejde, har vi fået et A- og B-hold, hvor ordentlige løn- og arbejdsvilkår presses af import af billig arbejdskraft fra tredjelande. Det ser vi bl.a. i landbruget, hvor det vælter ind med afrikanske og asiatiske landbrugspraktikanter til løn- og arbejdsvilkår, som ingen danske lønmodtagere vil acceptere. Jeg kæmper for et Danmark, som hænger sammen.Investér i børnelivet
Vi skal give en sund klode videre til vores børn. Og de skal have de bedste rammer for at skabe et godt liv og drage omsorg for kloden og hinanden.
Vi skal investere i det gode børneliv. I daginstitutionerne og i skolerne.Læs også Emils valgoplæg til urafstemningen i SF Nordsjællands StorkredsFacebook: https://www.facebook.com/emilifolketingetInstagram: https://www.instagram.com/emilpnielsen/LinkedIn: https://www.linkedin.com/in/emil-nielsen/


---

# Anna Poulsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anna-poulsen

Jeg hedder Anna Poulsen og er 43 år gammel. Jeg er specialskolelærer og desuden frikøbt til fagligt arbejde i Danmarks Lærerforening i Frederikssund.En stemme på mig, er en stemme for en mere rød/grøn kommune. Jeg anser mig selv som en idealistisk realist og jeg vil med lydhørhed over for baglandet kæmpe for at sætte størst muligt SF aftryk på de politiske beslutninger i byrådet.Mærkesager Frihed og kvalitet i folkeskolenBorgervenlig sagsbehandlingTidlige indsatserKvalitet og bedre normeringer i daginstitutionerneCykel- og vandrevenlig kommuneKulturlivetGrønne fællesskaberAlternative bæredygtige boligformer


---

# Stina Egedius Miller - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/stina-egedius-miller

Jeg har altid været SFér i hjertet og til første maj i Fælledparken 2021, besluttede jeg at melde mig ind i partiet, og deltage aktivt i politisk arbejde. Jeg har siden været næstformand i SF Gribskov og nu valgt ind i Gribskov Kommunes byråd.Jeg stiller op som folketingskandidat, fordi Folketinget har brug for politikere med forståelse for befolkningens hverdag og udfordringer, og fordi Danmark bliver bedst med solid SF-politik.Mit politiske fokus handler om, hvordan vi skaber de bedste rammer for et godt liv og en meningsfuld hverdag.
Alle borgere uanset alder og livsbetingelser skal have adgang til god uddannelse, rette hjælp i tide samt udviklende kulturfællesskaber og naturoplevelser.Ro på folkeskolen og knald på kreativiteten.Ansatte i folkeskolen skal mærke tillid til, at de ved hvordan folkeskolen drives bedst og lærernes uddannelse skal kvalificere dem til at undervise den børnegruppe, de møder i klasseværelset i dag.De praktisk musiske fag er vigtige, og det skal afspejles i timetallet i folkeskolen, og i fritiden gerne ved at sidestille billedkunst og drama i den lovpligt, kommunerne allerede har omkring musikskoletilbud.Kultur, natur og fællesskab giver trivsel.Vi skal kunne tappe rent vand fra hanen og nyde, at havet omkring os er spillevende, også i fremtiden.Vi skal trives, og jeg tror på, at kulturoplevelser og fællesskaber nærer trivsel, derfor skal det være tilgængeligt for alle. Adgang til natur og kreativitet bør ses som mulige løsninger på mistrivsel, og vi skal understøtte kreativt talent, og i handlinger bekræfte kunstnere i, at de er betydningsfulde i et demokratisk samfund.Sikkerhedsnet og livskvalitetVi skal sørge for, at borgere med handicap og deres pårørende får den nødvendige hjælp. I et velfærdssamfund skal mennesker med behov for hjælp føle sig hjulpet og vejledt, ikke afvist og anklaget.Jeg vil kæmpe for et Danmark, hvor vi har et effektivt sikkerhedsnet for de borgere, der har brug for at blive grebet og muligheder for at støtte, så de oplever livskvalitet.Jeg er lærer på en specialskole i Hillerød, og billedskolelærer i Kulturskolen Gribskov som bijob.
Privat er jeg gift på 26.år og mor til seks børn i alderen 26 til 14 år.
I fritiden er jeg kreativ og involveret i frivilligt arbejde, kulturelt og politisk som byrådsmedlem i Gribskov byråd i udvalgene kultur, idræt og lokalmiljø, beskæftigelsesudvalget samt i handicaprådet.
Jeg bor i Søborg, en lille landsby mellem Græsted og Gilleleje.Det specialiserede socialområde, folkeskolen og kultur, er mit politiske omdrejningspunkt, og naturligvis har den grønne dagsorden også min opmærksomhed.


---

# Elias Julius Binggeli - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/elias-julius-binggeli

Hvorfor har firmaer flere rettigheder end dig?
Klimakrisen stopper ikke uden for Danmarks grænser. Så vi skal sige stop. Stop for at landbruget kan blive ved med at pumpe sprøjtegift i vores drikkevand, og hælde kvælstof i vores hav. Stop for at firmaer får lov til at gøre, hvad de vil uden ansvaret til gengæld. Og stop for at man måler sin klimapolitik i ambition og ikke i resultater.Afvikling er ikke svaret, udvikling er!
Vi skal investere markant i udvikling de næste mange år. Vi skal have et fælles europæisk tognet, der kan levere effektiv billig transport. Vi skal udvikle flere nye grønne teknologier. Vi skal investere i bæredygtigt landbrug, der ikke har fokus på animalsk produktion. Og vi skal sørge for at udvikle ikke afvikle de rettigheder, mange års blodig kamp har givet os. Bæredygtige og solidariske løsninger er princippet ikke
undtagelsen.Jeg elsker naturen, uanset om det er den lille eller store natur. Glæden, jeg får af at være på vandet og vandre gennem skovene, er ikke overgået af noget. Derfor gik jeg ind i kampen ved synet af en verden, der ikke gjorde nok.


---

# Jens Skov - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jens-skov

Byrådsmedlem i Egedal – kandidat til folketinget – opstillet i Nordsjælland Efter 8 år i skolebestyrelsen i Smørum valgte jeg at tage skridtet op til Byrådet, og stillede derfor op til KV2017 som spidskandidat for SF Egedal. Efter valget blev jeg Næstformand i Skoleudvalget, og arbejdede derfor videre med de kompetencer jeg have fået fra skole-bestyrelsesarbejdet og som medlem af økonomiudvalget.Ved KV2021 blev SF styrket til i alt 2 mandater. Jeg er nu gruppeformand for SF, samt Formand for Skole- og Uddannelsesudvalget og medlem af økonomiudvalget.Jeg fortsætter derfor mit arbejde på skoleområdet, og har udvidet det ved at være medlem af KKR Hovedstaden som gruppeformand, og desuden SF’s kommunalpolitiske udvalg KPLU, og KL’s repræsentantskab.
Siden KV2017 har jeg repræsenteret SF Egedal ved 5 budgetter, og har derved fået et stort indblik i kommunal budgetlægning. Jeg er jo løsningsarkitekt, og både arbejdsmæssigt og politisk er jeg derfor god til at finde løsninger på problemer.Politiske mærkesager Det nære velfærd ligger mig meget på sinde. Den bliver for mestendels vedkommende håndteret ude i kommunerne.
Jeg vil derfor kæmpe for den at den kommunale økonomi kan følge med de demografiske udviklinger der er, så velfærden kan øges.Jeg er dybt optaget af det jeg kalder for ”Børne- og ungekrisen”. Her snakker jeg om den stigende andel af børn og unge der mistrives, hvad enten de har diagnoser eller ej.Jeg ser folkeskolen som en vigtig brik i dette spil. Dels så presser vi eleverne i en usund præstationskultur, dels presser vi eleverne ind i store klasser i små lokaler. Med inklusionsopgaven, der er vigtig, bliver det ikke lettere.I Egedal har vi Danmarksrekord i andel af mega-klasser med mere end 24-elever (40%). Men det er ikke kun i Egedal at det er et problem – det er en landsdækkende udfordring.Vi skal derfor arbejde med at folkeskolen gives bedre muligheder for at være inkluderende læringsfællesskaber med plads.
Det skal vi gøre ved at indføre et klasseloft på 24 elever, udvide PPR og to-voksen/lærerordninger, samt tilbyde tidlige indsatser.De tidlige indsatser skal gives til alle børn der mistrives. Derved vil vi opdage de børn der har/får diagnoser hurtigere, og kan i fald det er nødvendigt tilbyde specialiserede tilbud. Børn der mistrives generelt vil blive hjulpet igennem, eller en udvikling der kunne blive til en psykisk diagnose enten stoppet/bremset eller helt afhjulpet.Alle disse tiltag kræver bedre økonomi ude i kommunerne, og dem vil jeg arbejde for at skaffe via finanslove og aftaler om folkeskolen.Derfor stiller jeg op til folketingsvalget


---

# Kristine Amalie Rostgård - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/kristine-amalie-rostgaard

Min politiske rejse begyndte i #HvorErDerEnVoksen. Her kæmpede jeg for, at der skulle være flere voksne omkring vores børn – i vuggestuer, børnehaver og skoler. Den kamp startede i hverdagen, og den fortsætter i dag. Nu stiller jeg op til Folketinget, fordi børns trivsel skal tages alvorligt i hele landet – der skal handling til, ikke kun tomme ord.Jeg er mor til to og opvokset i Vestsjælland. Jeg ved, hvordan hverdagen ser ud, når tiden er knap, og puslespillet skal gå op. Hvis jeg bliver valgt ind, vil jeg give Sjælland en stærkere stemme og sikre, at beslutninger i Folketinget tager udgangspunkt i virkeligheden – ikke i regneark.
Trivsel kommer ikke af sig selv. Den kræver handling i folkeskolen, i psykiatrien og i den måde, vi prioriterer vores penge på. Kommunerne skal have råd til flere voksne, hurtigere hjælp og ordentlige rammer. Vi skal vælge velfærd og nærvær frem for skattelettelser, der gavner de få og efterlader regningen hos børnene og de ældre.Jeg er gennem min uddannelse, specialiseret i russisk herskerkultur og russisk mentalitet, og vil bruge min viden til at arbejde for tryghed og sikkerhed – for vores børn og for vores samfund. Et forsvar, der virker, og et tæt samarbejde i Europa er nødvendigt i en urolig verden. MINE MÆRKESAGERBørneliv i trivsel
Flere uddannede voksne i daginstitutioner og skoler.Færre skærme i undervisningen og hurtigere hjælp, når børn og unge ikke trives.Værdig alderdom
Et godt liv stopper ikke, fordi man bliver gammel.Der skal være tid til mennesker i ældreplejen, mindre minutstyring og bedre mulighed for fællesskab. Pårørende skal kunne gå ned i tid, når der er brug for dem.Forsvar, der virker
Danmark skal være et trygt land at vokse op  og bo i. Det kræver et forsvar, der fungerer og et stærkt samarbejde i Europa, så vi kan passe på hinanden både nu og fremover.


---

# Ali Yahya - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/ali-yahya

Lidt om migMit navn er Ali Yahya og jeg er 25 år gammel. Til dagligt arbejder jeg i udlændingestyrelsen og studere Cand.Jura på universitetet.Jeg kom til Danmark i 2004 og er opvokset i Ølby sammen med min familie. Min opvækst i Køge kommune har givet mig de bedste forudsætninger til mit voksne liv.Jeg stiller op med nogle helt konkrete mærkesager, som jeg mener er helt essentielle for en god opvækst i Køge kommune;Flere almene- og ungdomsboligerKøge kommune er i stor udvikling, og det skal vi støtte op om. I takt med at der kommer flere uddannelser og nybagte familier til kommunen, mener vi i SF, at der er behov for flere familie- og ungdomsboliger. I SF vil vi skabe de bedste rammer for vores unge og tilflyttere. Det skal være nemt for unge i kommunen at få sig sit eget at bo i, til rimelige priser. Jeg vil kæmpe for en kommune hvor der er plads til alle.Styrk de forebyggende initiativerI SF støtter vi op om projekter, der tager hånd om unge, der har det svært. Jeg er personligt stor fan af lommepengejobs-ordningen, som går ud på at tilbyde unge fra belastede områder et job fra 13-årsalderen. Arbejde i en tidlig alder giver erfaring og viden, som kan tages med videre i det voksne liv. Jeg vil kæmpe for, at ordningen bliver spredt til hele kommunen. Ved at hjælpe unge fra udsatte boligområder i en tidlig alder, er vi med til at sikrer de unges fremtid og hjælpe disse unge væk fra en kriminel løbebane.Nem transport – i HELE kommunenEn god kommune er en kommune der er nem tilgængelig for alle borgere. Det skal være nemt at tage den offentlige transport når man skal på uddannelsesinstitutionen, på hospitalet eller på det lokale bibliotek. Det er desværre ikke tilfældet i dag. Der mangler et stærkere sammenhæng mellem Køge centrum og de små samfund rundt om. Jeg vil kæmpe for en kommune der hænger sammen.


---

# Jeanne Bergmansen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jeanne-rygas-bergmansen

Jeg gik aktivt ind i politik, da lærerne igen skulle fikse samfundsproblemerne. Denne gang var det corona – og denne gang var der en forventning om, at lærerne kunne undervise online, fikse trivsel blandt børnene, differentiere, gøre det spændende, lærerigt og ikke mindst motionere og aktivere eleverne bag skærmen.Jeg er selv uddannet lærer og har arbejdet i folkeskolen siden 2008 samt arbejdet som svømmeinstruktør siden 2005. Det er især fællesskabet og trivslen jeg brænder for – for alle har en vigtig rolle her i Danmark.I gymnasiet var jeg politisk aktiv i elevrådet og med til at demonstrere imod forringelserne på ungdomsuddannelserne – unges uddannelsesområde og job er stadig en vigtig rolle i mit politiske virke.2021 opstillede jeg til kommunalvalget imens jeg var på barsel med min yngste søn, hvor jeg fik næst flest stemmer efter spidskandidaten, hvor især mine mærkesager var og stadig er; vi skal have alle med fra starten, allerede under graviditeten.Privat bruger jeg tiden med min familie i Roskilde eller Lolland, hvor vi går mange ture i den danske natur eller til koncerter.


---

# Joan Kragh - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/joan-kragh-2

Alder: 61 år
Job: Faglig koordinatorSF- eller andre tillidshverv: Bestyrelsesmedlem, sociale udvalg (tidl), ideologisk udvalg (nu), delegeret arbejde i SF, delegeret i PKA (pensionskasse) Netværket Champagneklubben, QLF. Tidligere: TR, Kredsbestyrelsesmedlem i SL.3 mærkesager1. Børn og unges trivselAlle børn har ret til trygge fællesskaber og gode udviklingsmuligheder. Dagtilbud og skoler skal have de ressourcer, der skal til for at sikre trivsel, læring og reelle minimumsnormeringer.2. Lighed i sundhed og stærk velfærdAlle skal have adgang til hjælp, når livet bliver svært. Vi skal styrke den sociale indsats og sundheden, så uligheden mindskes, og flere kan få den støtte, de har brug for.3. Grøn omstilling og rent drikkevandVi skal beskytte vores natur og sikre rent drikkevand uden pesticider og nitrat. Samtidig skal vi skabe grøn udvikling og samarbejde med erhvervslivet om bæredygtige arbejdspladser.Politisk fokusJoan vil arbejde for at styrke den kommunale velfærd. Pengene skal bruges dér, hvor behovet er størst – på børn, ældre, handicapområdet, sundhed og sociale indsatser – så vi kan skabe større tryghed og mindre ulighed.For Joan er ældre en ressourcestærk og mangfoldig del af fællesskabet. Samtidig skal vi investere i børn og unges hverdag gennem stærke dagtilbud, gode skoler og trygge fællesskaber.Joan vil også arbejde for et tæt samarbejde med erhvervslivet, hvor grøn omstilling, naturbeskyttelse og lokale arbejdspladser går hånd i hånd.


---

# Jesper Hartøft - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/jesper-hartoeft

Klima, velfærd og diplomati er 3 vigtige nøgleord for mig.Jeg kan ikke fordrage når systemet presser de mest udsatte i samfundet eller når krige eskalerer på baggrund af ophørt kommunikation.  Vi skal tage aktivt ansvar NU for vores natur og klima.Jeg er 45 år og bosiddende i Holbæk. Jeg er uddannet i pædagogik og kommunikation og har i 20 år arbejdet indenfor det specialiserede område med børn og unge.Jeg er aktiv i lokalpolitik ved et delt formandskab i SF Holbæk. Jeg har erfaring som kommunalpolitiker i Holbæk kommune. Jeg er politisk repræsenteret i Fishing Zealands bestyrelse.Politiske emner der ligger mig nærtBørn og unges trivsel og tidlige indsatser skal prioriteres. Der skal være nok voksne i vuggestuer og børnehaver. Børn og unge skal placeres i tilbud de kan trives i og ”Nej tak” til ”tvangsinklusion”. Det kan ikke være rigtigt, at mange folkeskoler i inklusionens navn, er underlagt at straffe sig selv økonomisk, når et barn visiteres til et mere egnet skoletilbud. Folkeskolen skal have midler og frihed til at kunne drive gode og udviklende skoler. Det koster voldsomt både menneskeligt og økonomisk på sigt, når resurserne ikke rækker samt når støtte og tidlige indsatser undlades.Kommunernes økonomiske tildelinger skal forbedres og budgetloven skal gøres mere vidtspændende og fleksibel. Landets kommuner er under voldsomt økonomisk pres og stærkt udfordret i at kunne levere tilstrækkelig velfærd. Kommunerne skal have mulighed for at kunne investere i forebyggende velfærd også udenom servicerammekrav.Den grønne og blå natur skal beskyttes og klimaindsatser skal styrkes. Forurenende udledninger fra overgødning, sprøjtegifte og skadelige kemikalier i natur og vandmiljøer skal stoppes. EU’s vandrammedirektiv skal overholdes. Lovgivninger om udledninger skal strammes og øvrige tænkelige midler tages i brug for at mindske forureninger af jord, vand og hav.Danmarks sikkerhed skal prioriteres. Forsvaret skal gøres i stand til at kunne forsvare angreb mod landet samt kunne patruljere og overvåge Arktis. Danmark skal genoptage studier i fredsforskning. Vi skal insistere på freden og kunne stå klar med diplomatiske indsatser, når muligheder opstår.


---

# Martin Graff Jørgensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/martin-graff-joergensen

Mit navn er Martin Graff Jørgensen. Jeg er født i 1996, og bor til dagligt på Bogø sammen med min kæreste, vores dreng og vores hund. Jeg arbejder til dagligt som lærer på Idrætsefterskolen Grønsund, hvor jeg også er valgt som tillidsrepræsentant. Derudover har jeg siddet i Kommunalbestyrelsen siden 2021.Jeg har gennem hele mit liv været aktiv i forenings- og kulturlivet, både som aktiv udøver, som frivillig og som aktiv i bestyrelser i en lang række af foreninger. Netop den demokratiske uddannelse gennem vores helt særlige foreningsliv i Danmark har altid stået mig nær, og lært mig om nogen af de vigtigste ting i det politiske arbejde; ordentlighed, arbejdsomhed, kompromissøgende og ærlighed.I mit politiske arbejde har det grønne område og vores børn og unge altid været centrale prioriteringer for mig. Ønsket om at fremtidssikre vores planet for de kommende generationer, som samtidig skal være med til at sikre vores samfund i fremtiden. Investeringer i grøn omstilling og vores børn og unge er de bedste investeringer vi kan gøre for vores alle sammens fremtid.Jeg håber at jeg i fremtiden kan være med til at forme det politiske landskab i Vordingborg Kommune til gavn for unge, gamle og alle dem midt i mellem.


---

# Lise Müller - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/lise-muller

Om mig:Som sygeplejerske gennem 23 år har jeg mødt mange mennesker, som er et svært sted i livet. Det har gjort mig til glødende tilhænger af vores fælles velfærdssamfund.Stærke fællesskaber er vigtige for syge og ældre, men er også helt centrale for fremtidige generationer. Nu er vores velfærd og dermed samfund presset.Der er mangel på personale og mennesker oplever de ikke kan få den hjælp, de har behov for. Det gælder både børn og unge, der mistrives, mennesker med psykiske lidelser eller handicap og ældre med plejebehov.De stigende priser på energi og mad puster til uligheden i samfundet. Det er den mest akutte krise, vi står med nu, for mange kan ikke se sig igennem vinteren og små bysamfund risikerer at uddø fordi købmanden eller bageren må dreje nøglen om. Det er her fællesskabet skal vise sin styrke, for vi skal sørge for at ingen må gå fra hus og hjem.Jeg drømmer om et samfund, der gør op med uligheden og skaber bedre liv for flere.Jeg vil også kæmpe for et samfund, hvor naturen har en værdi i sig selv. Vi skal passe godt på naturen, på vores vand- og havmiljø og sikre en levedygtig klode til fremtidige generationer. Vi skal omstille landbrug og industri, så vi ikke ødelægger og bedriver rovdrift på naturen. Andet kan vi ikke være bekendt, hverken overfor naturen eller overfor vores børn og børnebørn.Jeg er næstformand for SF, medlem af Etisk Råd og har siddet i regionsrådet i 8 år. Jeg er gift med Henrik og mor til Sarah og Olivia. Jeg kæmper for:Et stærkt fælles sundhedsvæsen
Et stærkt offentligt sundhedsvæsen og psykiatri, der leverer den hjælp, folk har behov for. Det kræver faste teams i ældreplejen, mere personale og bedre løn og arbejdsvilkår. Kun på denne måde er det muligt at rekruttere det personale, der mangler overalt i sundhedssektoren.Glade børn er sunde børn
Bedre trivsel for børn og unge, bedre rammer i skolerne og ret til hurtig hjælp. Konkret vil jeg arbejdet for kortere skoledage og flere timer med to voksne. Bedre forberedelsestid til lærerne. Mere plads til det praktiske og kreative, mere lyst og mindre tvang.Naturen har sin egen ret
At vi vedtager ”naturens lov”, så vi får mere og vildere natur. I alt for mange år har naturen været underlagt mennesker og vores behov. 15 pct. af landbrugets areal skal bruges til skov, natur og græsning inden 2030. Naturzoner skal udgøre mindst 30 pct. af Danmarks areal i 2030


---

# Suzette Frovin - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/suzette-frovin

Genopstiller til byrådet og er borgmesterkandidat for SF.Jeg blev valgt til byrådet i 2017 og har siden været formand for Skole- og dagtilbudsudvalget. Derudover sidder jeg i Økonomiudvalget og Social- og Handicapudvalget og er formand for Udvalget for Ligestilling og Mangfoldighed.SF kæmper for de mindste, de sårbare og mest udsatte. Vi fokuserer på at lave politik, som styrker velfærden, sætter retning på den grønne omstilling, forbedrer havmiljøet, giver plads til mere natur – og som også tjener de kommende generationer. Vi er optaget af demokratisk inddragelse og gennemsigtighed i byrådets arbejde og vægter de gode samarbejde i byrådet højt. MÆRKESAGERVi skal sikre værdig velfærd for alle
Du skal kunne stole på, at når du har brug for hjælp fra kommunen, så får du den hjælp du har brug for og ret til. Og så handler værdig velfærd også om altid at du kan stole på, at du bliver mødt med omsorg og empati.Vi skal være flere børn og voksne i kommunen
Børnetallet falder i kommunen. Og der bliver færre voksne i den arbejdsdygtige alder. Det udfordrer sammenhængskraften og økonomien. I SF tror vi på, at vejen frem er at satse på grønne boformer, stærke fællesskaber, vild natur og gode skoler og dagtilbud tæt på for at tiltrække nye børnefamilier – også de mange børnefamilier med én voksen.Vi skal tage klimaansvar ved at passe bedre på det vi allerede har
Hver gang vi undlader at renovere en bygning eller genanvende byggematerialer, bidrager vi til et gigantisk ressourcespild. I SF mener vi, at der er brug for en helt ny tilgang: Kommunen skal så i videst muligt omfang prioritere at renovere og genanvende bygninger fremfor at bygge nyt. Og vi være mere tilbageholdende med at give nedrivningstilladelser til private og investorer.For yderligere info besøg min hjemmeside her.


---

# Simon Meyer Off - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/simon-meyer-off

Folketingskandidat på Fyn | Lægestuderende | Far til fireInvestering i mennesker – før systemet knækker heltJeg stiller op til Folketinget, fordi jeg ser et Danmark, hvor vi er ved at tabe balancen. Som lægestuderende med arbejde i psykiatrien ser jeg et sundhedsvæsen i knæ, og som far til fire ser jeg familier, der er presset til det yderste. Vi har brug for politikere, der tør prioritere menneskeligt overskud og vild natur over evig økonomisk vækst.1. En psykiatri i verdensklasse – uden ventetidPsykiatrien i Danmark har fået en ”belastningsreaktion”. Det er uholdbart, at børn og unge skal vente 3-4 år på udredning, mens mistrivslen eksploderer. Vi skal ligestille psykisk og fysisk sygdom én gang for alle.Hurtig hjælp nu: Ingen skal stå alene, når livet gør ondt. Ventetiderne skal nedbringes massivt.Investering i hænder: Vi skal have råd til ordentlig behandling og forebyggelse, så vi ikke først griber ind, når skaden er sket.2. Ro på børne- og familielivetDet er ”Gale Mathias”, at vi som samfund forventer, at forældre arbejder minimum 2×37 timer, realisere sig selv både på arbejdspladsen og i sin fritid, køber, betaler og passer en kæmpe bolig og samtidig skal være perfekte forældre, mens børnene er små. Det skaber en trivselskrise, der forplanter sig i familierne og klasseværelserne.Tid til nærvær: Jeg kæmper for rettigheder til nedsat tid for småbørnsforældre og reelle minimumsnormeringer.Investering, ikke udgift: At give vores børn en tryg start med tid til både forældre, lærere og pædagoger er den bedste investering, vi kan foretage som samfund.3. Plads til vild natur og akut klimahandlingDanmark er et af verdens mest opdyrkede lande. Når landbruget fylder 70% af vores areal, er der ikke plads nok til den natur, vi mennesker har brug for for at trives.Turbo på grøn omstilling: Vi står i en buldrende klimakrise. Vi skal have turbo på den grønne omstilling og beskytte vores grundvand mod sprøjtegifte.Mere vild natur: Vi skal give naturen plads til at være vild, så vi kan give en planet videre i balance til vores børn.Hvem er Simon?Jeg bor i Ebberup i Assens Kommune sammen med min kæreste, fire børn og vores hund Holly. Til daglig læser jeg til læge og arbejder i psykiatrien i Middelfart.Min hverdag foregår midt i de udfordringer, jeg vil løse politisk. Jeg kender presset fra en børnefamilie, og jeg ser konsekvenserne af et underfinansieret sundhedsvæsen indefra. Jeg går til opgaven med en kombination af faglig indsigt, personlig erfaring og en god portion både humor og alvor.


---

# Nynne Printz - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/nynne-printz

Jeg er 56 år, bor i Tullebølle og er vokset op på Langeland. Jeg stiller op som borgmesterkanditat og håber altså på at blive valgt som afløser for vores nuværende borgmester Tonni Hansen, SF.Jeg er samfundssproglig student fra Svendborg Gymnasium, bachelor i jura fra Århus Universitet og i social policy fra University of York, jeg er kommunom og har snart en diplomuddannelse i offentlig forvaltning og administration.De seneste 17 år har jeg været ansat som kultur- og fritidskonsulent i Langeland Kommune, men siden 1. juni 2025 har jeg været ansat som museumskoordinator ved Langelands Museum.Jeg har været medlem af SF siden 2009 og formand/medlem af bestyrelsen for SF-Langeland i en årrække. Jeg har været medlem af Langeland Kommunalbestyrelse siden 2018 og er kandidat til Folketinget. Jeg sidder i to af kommunens stående udvalg, er formand for Grønt Råd, medlem af alle tre sydfynske treparter og af bestyrelsen for Langeland Forsyning.Politiske interesser: Natur, miljø, klima, biodiversitet, dyrevelfærd.Private interesser; Cykelsport og vintersport på tv, gåture, pilates, stueplanter, historie og arkæologi. Læser havebøger især af Claus Dalby, digte bl.a. Benny Andersen og Piet Hein, Ringenes Herre, Peter Plys, Narnia-bøgerne, Brideshead Revisited, E.M. Forster og Agathe Christie. Så meget blandet.”Og jeg er kæmpefan af Time Team og den svenske tv-serie Hvis vægge kunne tale”, fortæller Nynne Printz, som har fire gamle katte, to kaniner og fire gamle høns.


---

# Lars Nissen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/lars-nissen

Jeg bor i Svendborg og har 25 års erfaring som lærer i folkeskolen. En erfaring jeg gerne vil bringe i spil for SF.
Jeg udgiver undervisningsbøger og har opbygget et stort online community med overskriften: ”Undervisning i bevægelse”, hvor mere end 13.000 mennesker med interesse for skole er med.
Jeg er overbevist om, at læring i bevægelse er effektivt, og et instrument, som vi kan/skal skrue op for fremover.Jeg løber og svømmer, og har altid været aktiv i foreningslivet i Svendborg. Jeg er voldsom stor musik-nørd, går til et utal af koncerter og deltager altid til PubQuiz på Børsen. Jeg bor med min kæreste Rikke i Svendborg og har to voksne børn.MærkesagerFolkeskolen, folkeskolen og overgange Med en dyb indsigt i skoledrift i virkeligheden, kan jeg trække stemmer fra alle med interessere for folkeskolen, bl.a. via min adgang til mine 13.000 følgere.1. Flere to-lærerordninger2. Der skal ro på i folkeskolen, det kommer der ved at være i bevægelse3. Livets overgange kan være hårde. Vuggestue til børnehave, til skole, og fra skolen og videre ud i livet.


---

# Laura Elise Andersen-Mühl - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/laura-elise-andersen-muhl

Jeg er 42 år og bor i Odense med min mand og 3 børn på 7, 10 og 13 år. Jeg har boet i Odense hele mit liv og elsker at bruge både naturen og kulturen her på Fyn.Jeg har i mange år arbejdet som gymnasielærer i engelsk og samfundsfag på Mulernes Legatskole, men arbejder nu i Beskætiigelsesforvaltningen i Odense Kommune, hvor jeg underviser
flygtninge – primært fra Ukraine – i samfundsforhold. Jeg interesserer mig meget for integration og har også været frivillig i Dansk Flygtningehjælp.Mærkesager:Jeg synes, at alt ved politik er spændende, men hvis jeg skal fremhæve nogle få 􀆟ng, er det især klima og miljø og i særdeleshed at vi passer på vores drikkevand, som jeg synes er vigtigt. Jeg er også optaget af børn og unges trivsel, hvilket er et emne jeg har erfaring med både personligt og professionelt. Og så er jeg optaget af hvordan vi sikrer en god integration for mennesker som kommer til Danmark.


---

# Linda Bollerup - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/linda-bollerup-2

Jeg bor i Årslev sammen med mine tre børn i alderen 14, 16 og 19 år. Jeg er uddannet social og sundhedshjælper og biolog. Jeg arbejder på Fyns Laksefisk, som er en del af Erhvervshus Fyn.
Igennem mine børns opvækst har jeg involveret mig i dagplejebestyrelse, børnehavebestyrelse og skolebestyrelse.Jeg sidder i bestyrelsen for Danmarks Sportsfiskerforbund, og derigennem er jeg aktiv i en følgegruppe for grøn trepart samt i kystvandrådet for Lillebælt.
Min kæreste er skolelærer og vi er begge lystfiskere.MærkesagerNatur og miljø:
Vi skal give naturen en stemme. Vi skal igen være et grønt foregangsland i interna􀆟onal sammenhæng.Ældreplejen:
Vi skal have tid til at tage os af vores ældre. Tid til at være mennesker, der drager omsorg for mennesker.Børn og unge: Mistrivsel skal opdages tidligere og der skal være en meget bedre kobling imellem skole, kommune, læge, psykiatri mm.


---

# Johannes Skov Pedersen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/johannes-skov-pedersen

Jeg bor i Odense og har siden 2021 været aktiv i SF Ungdom, hvor jeg har siddet i bestyrelsen i Odense, været en del af landsledelsen som distriktssekretær for SFU Fyn og
endvidere sad 2 år i Klima- og Miljøudvalget.Men som det jo sker, når man fylder 30, er min tid i SFU ved at lakke mod sin ende, og nu ser jeg frem til at komme over og lægge mine kræfter i SF.Ved siden af mit politiske arbejde er jeg et hobby menneske med kæmpe “H” og i gang med at uddanne mig til social- og sundhedsassistent.MærkesagerØkonomisk ulighed:
Vi lever i et samfund hvor mange tjener mere på at eje fast ejendom, værdipapirer og andre investeringer, end man gør på at arbejde. Dette betyder helt simpelt, at de, der allerede har mest, også er dem, der hurtigst bliver rigere.Naturgenopretning:
Vi har ikke meget vild natur tilbage i Danmark – hverken over eller under havets overflade. Det er en skam, og det kunne være rart at få den tilbage landet over.


---

# Anna Katrine Leth Rehn - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anna-katrine-rehn-leth

Jeg er født og opvokset i Assens på Vestfyn, og flyttede til Odense i 2020. Jeg meldte mig ind i SF i september 2024 som en del af Odenses partiforening.Jeg er 25 år, er uddannet folkeskolelærer fra UCL i 2024 og arbejder i dag på Åløkkeskolen, hvor jeg underviser i matematik, musik og natur/teknologi. I min fritid går jeg til sang og gymnastik, er sammen med familie og venner, og engagerer mig derudover i politik og er interesseret i samfundsdebatten. Jeg tog stilling til mit politiske ståsted, efter jeg begyndte at arbejde som lærer, da jeg har fundet mange ting, som jeg gerne vil gøre bedre i vores samfund.MærkesagerFolkeskolen:
Jeg vil kæmpe for at inklusion ikke bliver en spareøvelse og arbejde for flere tolærertimer med bedre tid til forberedelse, samt en bedre læreruddannelse, der reelt forbereder vores nye lærere til det job, som de skal ud og varetage.Beskyttelse af vores drikkevand:
Jeg vil kæmpe for et forbud mod sprøjtning og gødskning nær drikkevandsboringer.


---

# Charlotte Ellenberger - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/charlotte-ellenberger-2

Jeg bor i skønne Vindeby på Tåsinge sammen med min mand og vores 2 små (snart 3) børn. Jeg er tilknyttet SF-Svendborg og har været det siden 2023. Jeg er 27 år gammel og har altid haft trang til at engagere mig i min verden omkring mig.Jeg er opvokset i Sydafrika, hvor jeg har tilbragt de første 11 år af mit liv. Jeg har engageret mig i mit  lokalområde – mest af alt i min rolle som formand de seneste 5 år for Lokalråd Svendborgsund. Til dagligt hjemmepasser jeg mine 2 børn, og jeg er netop ved at færdiggøre min bachelor. Derfor kan jeg sætte mig ind i mange af vores vælgeres hverdag: børnefamilierne, hjemmepasserne, de studerende og udlændinge.MærkesagerEt mere fleksibelt liv for børnefamilier, hvor der er plads og tid til omsorg og nærvær.Helstøbte børn der fortjener en god skolegang, sunde vaner og tid til at fordybe sig.Klimapolitik som vi kan se os selv i øjnene med om 20 år – SF må være mere direkte i vores klimapolitik og tage de upopulære, men nødvendige beslutninger .


---

# Jørgen Kvist - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/kvist

Der er masser af penge i Danmark, men de skal fordeles fair og retfærdigt. Der skal være meget mere plads til naturen, rent drikkevand og levende fjorde. Og vi skal skabe et samfund, hvor børn og unge trives; med tro på egne evner og det, de kan bidrage med.Jeg er født i Esbjerg og formet af min opvækst på et familielandbrug i Ølgod, af foreningslivet, af Folkekirken, af sportsånd og fællesskaber og af naturen. Land og by er ikke modsætninger, men forudsætninger for et land i balance. Mit ønske er at bidrage til en både kritisk og smilende venstrefløj, der magter en saglig og skarp kritik og allermest evner at præsentere konkrete løsningsforslag.Der skal være håb for alle og brug for alle. MærkesagerStærke lokale folkeskolerAlle børn fortjener at gå i en lokal skole, hvor de bliver set og mødt af voksne, der har tid til dem. Der er brug for færre test og et fagligt miljø, hvor lærere og pædagoger kan gøre det, de er bedst til.Der skal investeres i faglighed, nærvær og fællesskabet. Konkret betyder det bl.a. stærke lærer- og pædagoguddannelser, lejrskoler og skolemad.I en stærk lokal folkeskole skal der være et tæt samarbejde mellem forældre og skole.Investering i folkeskolen er også en investering i de lokalsamfund, der bærer Danmark. STOP skattelettelser til de rigesteVi kan ikke blive ved med at give skattelettelser til dem, der allerede har mest. Det er ikke fair. Pengene mangler i vores skoler, vores sundhedsvæsen og til de fattigste. Der er næsten 50.000 fattige børn i Danmark. Men vi er for rigt et samfund til at have fattigdom.Det er ikke rimeligt, at vigtige faggrupper som sygeplejersker, pædagoger og ufaglærte slider hver dag, mens gevinsten ender hos dem med de største indkomster.Jeg vil et Danmark, hvor vi investerer i mennesker og fællesskabet. Det er fair og fornuftigt. Rent vand til næste generationVores børn skal kunne åbne for hanen, bade i havet og lege ved bækken uden at de behøver at tænke på gift i vandet.Der er brug for store grundvandsparker, som er gift- og gødningsfrie. Den rene natur er bedst til at beskytte vores fælles vand.Landbruget skal fylde mindre og forurene mindre. Døde fjorde og de fisk, der ikke er der, kalder på langt mindre udledninger af kvælstof.Rent vand er ikke bare en ressource. Det er en arv, vi skal give intakt videre til næste generation. Læs også mine 10 bud på et stærkere SydvestjyllandKort om migJeg har været gift med Marianne i mere end tre årtier og er stolt far til Adrian og Theresa.Geografisk foregår mit liv mellem København, hvor jeg bor og arbejder, og Vestjylland, hvor vi sammen med venner har et lille naturhus ved Sig. I årtier har jeg været medlem af Varde Sportsfiskerforening – for at fiske i åen, men også for at støtte den fremragende naturpleje, der gøres af frivillige. Jeg var selv med til at stifte Projekt Frit Løb, der gennem mange år har været med til at formulere og finde op mod 100 mio. kr. til naturgenopretning af Varde og Holme Ådale. Jeg er uddannet cand.theol., tidligere højskoleforstander, konsulent og præst. Siden 2013 har jeg været generalsekretær for børne- og ungdomsbevægelsen KFUM og KFUK i Danmark.Udvalgte debatindlæg og artiklerhttps://jv.dk/debat/penge-til-boern-og-unge-er-altid-en-fremragemde-investering https://jv.dk/debat/fjord-doeden-er-politisk-besluttet https://vafo.dk/debat/regeringen-burde-bruge-penge-paa-fattige-boern-i-stedet-for-skattelettelser https://vafo.dk/erhverv/samtaler-i-stedet-for-toer-teori-naturforkaemper-generalsekretaer-folketingskandidat-og-nu-ogsaa-forfatter https://jv.dk/debat/hvem-vil-vaere-med-oplevelsescenter-i-hjedding-til-100-millioner-kroner


---

# Timm Bøttger - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/timm-boettger

Jeg stiller op for SF, fordi jeg tror på, at politik skal gøre en reel forskel for mennesker – ikke bare se godt ud på papiret.Jeg er opstillet i Syd- og Sønderjylland med et særligt hjerte for Sønderborg og de mindre lokalsamfund. For mig handler politik om nærhed, fællesskab og ansvar – både socialt og grønt.Et stærkere fællesskabJeg kæmper for et samfund, hvor vi løfter i flok. Hvor velfærden fungerer, og hvor børn, unge og ældre bliver mødt med værdighed.Vi skal:Investere mere i psykiatrienSikre ordentlige forhold for vores ældreStyrke den økonomiske lighedPrioritere forebyggelse frem for lappeløsningerVelfærd er ikke en udgift. Det er fundamentet under vores samfund.Grøn omstilling med omtankeDen grønne omstilling skal være ambitiøs – men også retfærdig.I vores område betyder det blandt andet:Bedre og grønnere transportmulighederFlere investeringer i kollektiv trafikUdbygning af vedvarende energiBeskyttelse af naturenVi skal tage klimaansvar – uden at efterlade almindelige familier på perronen.En ny generation i politikJeg repræsenterer en yngre generation i politik. Jeg ser det som en styrke. Vi skal turde tænke nyt, være modige og skabe fornyelse, samtidig med at vi bygger videre på det stærke fællesskab, Danmark er kendt for.Politik må ikke blive en lukket klub. Den skal være til for mennesker i hele landet også uden for de store byer.


---

# Christian Mutwa Christensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/christian-mutwa-christensen

Kort om mig Jeg er 43 år og bor i Aabenraa sammen med min kone og vores to sønner på 14 og 10 år.Jeg er født og opvokset i Esbjerg og har tilbragt det meste af mit liv i Syd- og Sønderjylland. I dag sidder jeg i byrådet i Aabenraa, hvor jeg arbejder for stærkere velfærd og et samfund med plads til alle.Jeg er uddannet fra handelsskolen i Esbjerg og Ribe og har læst historie på Syddansk Universitet i Esbjerg og Kolding. I flere år arbejdede jeg som gymnasielærer i Esbjerg og Aabenraa.I dag arbejder jeg som mentor og støttekontaktperson for nogle af vores samfunds mest udsatte borgere. Det er mennesker, der har haft livet tæt inde på kroppen. Ofte med psykiske udfordringer, sociale problemer eller misbrug. Jeg møder dem i deres hverdag og i mødet med systemet: kommunen, jobcentret, psykiatrien og behandlingssystemet.Det giver mig et helt særligt indblik i både de kampe borgerne kæmper, samt det store arbejde de ansatte hver dag gør i vores velfærdssystem. Derfor er bedre psykiatri min vigtigste mærkesag. Ingen mennesker skal vente urimeligt længe på hjælp, når det er psyken, der gør ondt.I min fritid er jeg frivillig fodboldtræner for U11 i Aabenraa Boldklub. Jeg elsker også at se fodbold og ishockey sammen med familien, helst i Esbjerg.Jeg har boet, studeret eller arbejdet i:Esbjerg · Oksbøl · Sig · Tistrup · Bramming · Ribe · Kolding · Aabenraa Mine mærkesagerBedre psykiatri
Jeg møder mennesker med psykisk sygdom, der er klar til behandling, men mødes af for få ressourcer. Det er et politisk ansvar. Vi skal prioritere flere behandlere og stærkere tilbud. Det handler om værdighed.Red vores drikkevand og havmiljø
I Sydjylland trues drikkevandet af pesticider, og fjordene forurenes. Vi skal forbyde skadelige stoffer nær grundvandet og investere i et sundt havmiljø. Rent vand kræver politisk ansvar. Det er jeg klar til at tage.
Reelle minimumsnormeringer
Normeringer skal mærkes på stuen, hele dagen. De må ikke pyntes med ledere og sygefravær. Flere uddannede pædagoger er afgørende for børns tryghed.


---

# Magnus Flensborg - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/magnus-flensborg

Bekæmp børnefattigdom i DanmarkMens de rigeste bliver rigere, vokser næsten 50.000 børn i Danmark op i fattigdom. Det er fuldstændigt uacceptabelt. Derfor kæmper jeg for at indføre en fattigdomslov i danmark, give gratis skolemad på alle skoler og for at hæve børnepengesatsen.  Bedre og billigere offentlig transportMens regeringen har lettet på afgiften på privatfly, skæres der på busruterne og togbilletten gøres dyrere. Vi har brug for offentlig transport, man kan regne med.
Derfor kæmper jeg for en massiv investering i vores offentlige transport og en ambitiøs afgift på privatfly. Lad unge være unge
Rigtigt mange unge har det svært, og mistrivslen er udbredt. Løsningen er ikke forbudspolitik, men et løft af unges vilkår. Vi skal udvide og forbedre retten til gratis psykologhjælp til unge, indføre flere tolærerordninger og give et løft til folkeskolen.


---

# Milo Gaarde - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/milo-gaarde

Som Sønderjyde, opvokset i Tønder, med Vadehavet og sort sol i baghaven, ved jeg, hvor meget fællesskab, natur og sammenhæng i hverdagen betyder.Syd- og Sønderjylland skal være en landsdel, som man stolt kan vokse op i, blive boende i og vende hjem til. Det vil jeg kæmpe benhårdt for som kandidat til Folketingsvalget 2026.Mine politiske mærkesager💧 Rent drikkevandl årtier har landbruget og svineproduktionen truet det danske drikkevand. Det skal stoppe nu. Ingen skal være i tvivl om, hvorvidt vandet i hanen er rent. Derfor skal vi have et nationalt stop for sprøjtegift omkring drikkevandsboringer i Danmark for at sikre beskyttelse af vores grundvand.🚌💨 Bedre offentlig transportDet er for dyrt at tage tog og bus i dag. Det tvinger mennesker over i bilen og splitter by og land. Offentlig transport skal være til at betale, til at stole på og til at planlægge sit liv efter. Derfor kæmper jeg for en billigere, mere pålidelig og sammenhængende offentlig transport.❤️‍🩹 Stærkere fællesskaber og trivselVi kender alle nogen, der kæmper med stress, angst eller depression. De skal mærke, at fællesskabet er stærkere end presset – og at de ikke står alene. Derfor skal vi investere i kortere ventetider, mere hjælp og stærke lokale tilbud, der forebygger psykisk mistrivsel i tide.Med SF ved du, at du stemmer for et stærkt fællesskab og en ansvarlig grøn omstilling – også når beslutningerne er svære. Jeg tror på politik, der tager udgangspunkt i mennesker, og som kan mærkes i hverdagen,Er det også det Danmark, du ønsker? Så håber jeg, at du vil overveje en stemme på mig til Folketingsvalget.


---

# Susanne Blegvad Posselt - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/susanne-blegvad-posselt

Mit navn er Susanne Blegvad Posselt, jeg er 61 år og bor i Broager. I 24 år har jeg undervist på Broager Skole, hvor jeg stadig hver dag møder ind som klasselærer, læsevejleder og ordblindelærer med hjertet fuld af kærlighed til børnene og skolen.Jeg stiller op som spidskandidat for SF, fordi jeg mærker et stærkt kald til at gøre en forskel. Vi har brug for mere fællesskab, mere omsorg og mere mod i politik. Jeg ser alt for ofte, hvordan beslutninger uden blik for virkeligheden rammer dem, der har allermest brug for opbakning. Børnene, de unge, de ældre, de syge, de handicappede, dem der står uden for fællesskabet. Jeg stiller op, fordi jeg ikke længere vil se til, mens beslutninger træffes hen over hovedet på dem, det handler om. Jeg vil være en tydelig stemme for dem, der ikke selv bliver hørt.Jeg er vokset op på en gård i marsken og har fundet mit voksenliv i Sønderborg Kommune, hvor både natur og fællesskab har givet mig rødder. Jeg har to voksne børn, er næstformand i Kunstværket i Augustenborg og elsker at gå på opdagelse i loppefund og gamle historier.Jeg tror på, at vi kan skabe et Sønderborg, hvor alle føler sig set og hørt, og hvor vi ikke bare taler om forandring, men handler på den.MÆRKESAG: EN FOLKESKOLE, DER KAN HOLDE TIL DETVi skal sikre, at lærere og pædagoger har tid og ressourcer til det, de er bedst til: at se og løfte hvert enkelt barn. Jeg vil arbejde for mindre bureaukrati, flere voksne i hverdagen, flere to-lærerordninger og reel støtte til de børn, der har særlige behov. Inklusion skal give mening i praksis, ikke kun på papiret.Der skal være tryghed og sikkerhed i skolernes økonomi, så de får ro til at fokusere på det vigtigste: at skabe en bedre skole for alle børn.MÆRKESAG: EN GRØNNERE OG MERE ANSVARSBEVIDST KOMMUNEVi står midt i en klimakrise, og det kræver handling, ikke kun ord. Vi lever i en kommune, hvor vi har fjorde, der dør for øjnene af os. Det skal vi have rettet op på, og det kan kun gå for langsomt. Jeg vil arbejde for, at Sønderborg Kommune tager ansvar ved at investere i grøn energi, beskytte vores drikkevand og sikre biodiversitet i naturen. Det betyder færre sprøjtegifte på markerne, flere grønne områder og støtte til lokale initiativer, der gør en forskel.Vi skal skabe en bæredygtig kommune, der tænker på fremtiden både for os og for kommende generationer.MÆRKESAG: VELFÆRD, DER VIRKER FOR ALLEVelfærd er ikke en luksus, men det, der holder vores hverdag sammen og gør samfundet trygt. Jeg vil kæmpe for flere ansatte i ældreplejen, fordi dem, der passer på vores ældre, skal have ordentlige arbejdsforhold og den respekt, de fortjener. Det gælder også daginstitutionerne, hvor der skal være nok voksne til at give hvert barn den omsorg og opmærksomhed, det har brug for. Minimumsnormeringerne skal ikke bare være tal på et papir. De betyder tryghed for børnene og bedre arbejdsforhold for personalet. Privatisering og udlicitering må ikke gå ud over kvaliteten og fællesskabet i vores velfærd.Kommunens beslutninger skal tage udgangspunkt i virkeligheden og i de mennesker, der lever den. Velfærd handler om mennesker, ikke bare om tal og penge.


---

# Sofus Teislev - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/sofus-teislev

Om migJeg er Sofus Teislev, og jeg brænder for et lige og grønt Danmark, hvor vi kan se hinanden i øjnene og være stolte af det, vi har skabt her. Jeg taler derfor om angrebet på vores sammenhængskraft, som er den største udfordring, vi står overfor.Professionelt er jeg leder af Sprogskolen Kolding, hvor jeg hver dag forsøger at skabe et mere attraktivt og velintegreret tilbud til vores nye medborgere, der løser den mangel på arbejdskraft, der gør det vanskeligt for os at løse selv de mest basale opgaver.Jeg er desuden formand for brancheorganisationen ”De danske Sprogcentre”, og jeg er derfor erfaren i det politiske arbejde både som lobbyist og samarbejdspartner, når ny lovgivning skal implementeres.Derudover har jeg siddet i fagforeningsbestyrelser i Uddannelsesforbundet og Foreningen for Ledere på Danskuddannelsesområdet. Jeg deltager aktivt i frivilligt arbejde fra Madhjælp til SMUK og er er desuden suppleant i Kolding SFs bestyrelse. Jeg bor i Kolding med min kone. Vi har to voksne piger, og jeg håber, at jeg kan være med til at give dem en lidt mere optimistisk fremtid end den, der tegner sig i dag. Derfor stiller jeg op til Folketingsvalget 2025-26 for SF.Mærkesager      Sammenhængskraft i Danmark      Foregangsland og balance på klimaområdet      Et lige og værdigt arbejdsmarked; også for udenlandske kollegerSammenhængskraft i DanmarkPolitikerlede, manglende tillid til systemet, proportionsløs nyhedsstrøm, russiske troldehære. Der er mange ting, der er med til at skade sammenhængskraften i Danmark, som er det mest unikke vi har. Vi må ikke gå på kompromis med vores høje tillid til hinanden, vi må ikke stoppe dialogen, fordi vi er uenige, og vi må ikke støtte Putins Rusland ved at løbe hans propagandistiske ærinder. Vi skal kunne være i uenigheden.Politisk vil jeg arbejde målrettet for at styrke den sociale sammenhængskraft og genskabe tilliden mellem borgere og vores demokratiske institutioner. Det kræver en indsats på flere områder:Transparens og ansvarlighed i det politiske system: Jeg vil arbejde for at øge gennemsigtigheden i beslutningsprocesserne og sikre, at politikere bliver holdt ansvarlige for deres handlinger. Når borgerne føler, at politiske beslutninger bliver taget åbent og med ansvarlighed, styrker det tilliden til systemet.Styrkelse af medieforståelse og kritisk tænkning: For at bekæmpe de negative effekter af den proportionsløse nyhedsstrøm og misinformation, vil jeg arbejde for at styrke uddannelsen i medieforståelse og kritisk tænkning. Det er vigtigt, at borgere kan skelne mellem fakta og propaganda, så vi ikke utilsigtet bliver brikker i udenlandske magters spil, som Putins Rusland.Fremme af dialog og demokratisk deltagelse: Jeg vil fremme en kultur, hvor vi kan være uenige uden at splitte samfundet. Det betyder at skabe flere platforme for borgerinddragelse og dialog på tværs af holdninger. Dette vil give flere mulighed for at blive hørt og tage del i den demokratiske proces.Bekæmpelse af udenlandsk indblanding: Endelig vil jeg styrke Danmarks forsvar mod udenlandsk indblanding i vores demokratiske samtale, ved at investere i cybersikkerhed og arbejde internationalt for at bekæmpe misinformation.Gennem disse initiativer kan vi vende udviklingen og sikre, at Danmark fortsat er et samfund, hvor tillid og sammenhængskraft er centrale værdier.Foregangsland og balance på klimaområdetDanmark er rødt, hvidt og grønt. Det skal regeringen holdes fast på. Det skal vi som Danmarks første og største grønne parti forpligte os på. Nogle af regeringens mål er ambitiøse, andre er det ikke. Hvert enkelt område skal vurderes i det perspektiv: Vanddirektiv, drikkevand, grøn energi mmm.Det er ikke en dagsorden, der kan løses i Danmark alene, så det kræver forpligtelse og kompromiser internationalt.Som politiker vil jeg arbejde målrettet for at sikre, at Danmark fortsat er en grøn frontløber, både nationalt og internationalt. Konkret vil jeg fremme den grønne dagsorden ved at: Holde regeringen ansvarlig for klimamålene: Jeg vil sikre, at regeringen bliver holdt fast på de ambitiøse klimamål, der allerede er sat, og presse på for mere ambitiøse mål, hvor det er nødvendigt. Det gælder særligt områder som grøn energi, beskyttelse af drikkevand og landbrugets rolle. Vi skal sikre, at der ikke sker slækkelse på de grønne mål, uanset politiske skift.Fremskynde den grønne omstilling: Danmark skal hurtigst muligt omstille sig til 100% vedvarende energi. Jeg vil arbejde for øgede investeringer i særligt vindenergi. Det skal ske i tæt samarbejde med forskningen og industrien for at sikre en bæredygtig og konkurrencedygtig fremtid. Særligt på landbrugsområdet er der brug for en stor indsats – vi skal have mere natur og færre ”flade fabrikker” i landskabet. 15% af landbrugsjorden tages ud af brug, gerne mere – luk de flade fabrikker! Styrke den internationale indsats: Klimaforandringerne kræver en global indsats. Jeg vil arbejde for, at Danmark tager en ledende rolle i internationale forhandlinger om klimaaftaler, og jeg vil presse på for stærkere klimasamarbejder i EU og FN. Danmark skal være en aktiv stemme, der kæmper for skrappe klimamål globalt. Social retfærdighed i den grønne omstilling: Den grønne omstilling skal ske på en måde, der er socialt ansvarlig. Jeg vil sikre, at de mest sårbare grupper ikke efterlades i skiftet mod en bæredygtig fremtid, og at der skabes grønne jobs, der kan understøtte både miljø og mennesker.Gennem disse tiltag kan vi sikre, at Danmark bliver ved med at være et foregangsland i klimakampen.Et lige og værdigt arbejdsmarked – også for udenlandske kollegerEfter en dagsorden, der i mange år har handlet om flygtninge og ikke været særlig produktiv, er udlændinge nu ikke længere problemet, men løsningen. Men hvordan sikrer vi, at vi kan tiltrække, tilknytte og opkvalificere udenlandske arbejdstagere, så vi kan møde de behov, Danmark står over for med faldende fødselstal? Hvordan sikrer vi i sidste ende integrationen af produktive, dansktalende medborgere, der deltager i Danmark på lige fod med os andre? Hvordan skaber vi gode kolleger, der gør, at arbejdsglæde, arbejdsmiljø og sikkerhed også i fremtiden er til stede på vores arbejdspladser?Som politiker for SF vil jeg arbejde målrettet for at sikre, at udenlandske arbejdstagere ikke kun ses som en løsning på arbejdsmarkedets udfordringer, men også som en værdifuld ressource for Danmark:Skabe attraktive arbejdsforhold for alle, også udenlandsk arbejdskraft: Jeg vil arbejde for at sikre, at alle, også udenlandske arbejdstagere, tilbydes fair løn og gode arbejdsforhold, der matcher de danske standarder. Det handler om at modvirke social dumping og sikre, at udenlandsk arbejdskraft ikke udnyttes, men mødes med respekt og muligheder for udvikling.Opkvalificering og uddannelse: Jeg vil sikre, at alle får mulighed for at opkvalificere sig, så vi kan følge med i de krav, der stilles på det danske arbejdsmarked. Det kan være gennem efteruddannelse, så vi skaber en fleksibel arbejdsstyrke, hvor alle har mulighed for at udvikle sig.Integration i samfundet: Jeg vil sikre, at udenlandske arbejdstagere ikke kun er produktive på arbejdsmarkedet, men også bliver en del af det danske fællesskab. Dette betyder adgang til sociale rettigheder, sundhedspleje og muligheden for at bygge et liv i Danmark, hvor de kan trives og bidrage til både økonomi og kultur.Fremme af arbejdsglæde og fællesskab på arbejdspladsen: Jeg vil arbejde for at sikre, at udenlandsk arbejdskraft ikke kun er en økonomisk faktor, men også en positiv tilføjelse til arbejdspladsens dynamik. Jeg vil fremme et arbejdsmiljø, hvor mangfoldighed er en styrke, og hvor arbejdsglæde, sikkerhed og trivsel er i fokus for alle – både danske og udenlandske kolleger.________________________Danskundervisning som integrerende værktøj: Særligt for udenlandske kolleger, vil jeg arbejde for at øge adgangen til danskundervisning, så de kan blive aktive medlemmer af det danske samfund både på arbejdspladsen og som medborgere. Det er et grundlæggende redskab for integration og for at skabe et stærkt, fælles arbejdsfællesskab. Ved at implementere disse tiltag vil jeg sikre, at udenlandsk arbejdskraft ikke kun er løsningen på de udfordringer, Danmark står overfor, men også en mulighed for at berige vores samfund og arbejdsmarked på en bæredygtig og fair måde.


---

# Anna Brændemose - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anna-braendemose

Giv vores børn ro på – i vuggestuen, børnehaven og skolen
Alt for mange børn mistrives. Vi har skabt et samfund, hvor der ikke er nok tid til den enkelte. Vi ved, at børn har brug for omsorg, læring og leg, men i dag er der for få voksne til at give dem det. SF har sikret loven om minimumsnormeringer, men vi er ikke færdige. Nu skal vi sikre, at minimumsnormeringerne når helt ud, så de kan mærkes i den enkelte institution.Også i folkeskolen er der brug for investeringer. Vi skal bruge kræfterne på det vigtigste: Der skal være tid til den enkelte elev, og derfor skal vi have mindre klasser, flere tolærerordninger og bedre specialtilbud, der hvor der er brug for det. Inklusion giver ofte mening, men det må ikke være en spareøvelse og det skal hverken gå ud over elever med særlige behov eller deres klassekammerater.Rent drikkevand til vores børn
Et dejligt koldt glas vand direkte fra hanen er den bedste tørstslukker. Men alt for mange drikkevandsboringer er forurenet – hovedsageligt med sprøjtegift og kvælstof fra landbruget. Hvis vi ikke handler nu, risikerer vi, at vi ikke har rent drikkevand i fremtiden. Vi skal oprette grundvandsparker omkring vores drikkevandsboringer, hvor det forbydes at sprøjte med farlige kemikalier. Vi kan ikke se vores børn i øjnene og sige, at landbrugets ret til at bruge sprøjtegift var vigtigere end deres sundhed.Sundhed uden brugerbetaling
Ulighed skaber skel og forskel i vores muligheder. Selvom meget i vores sundhedsvæsen er gratis, så skal vi stadig selv betale for tandlæge eller psykologhjælp. På fertilitetsklinikker og barselsgange betyder brugerbetaling, at familier får helt forskellige muligheder for at begynde deres nye familieliv. Det må aldrig være ens økonomi skal bestemme, hvilken behandling man kan få.Lidt om migJeg er 32 år og født og opvokset i Aarhus. Jeg er gift og har to drenge på seks og et år. Til daglig arbejder jeg for Skattestyrelsen. Ved sidste valg blev jeg 1. suppleant til Folketinget, og jeg var inde som vikar fra marts til maj 2020.Valget handler om, hvorvidt vi vil prioritere velfærd og en bedre hverdag til vores børn eller skattelettelser til dem, der allerede har mest. Jeg ved godt, hvad jeg vil vælge. Jeg stiller op til Folketinget, fordi alle børn fortjener en tryg start på livet med gode daginstitutioner og en skolegang, der passer til dem.


---

# Charlotte Vindeløv - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/charlotte-vindeloev

Østjyllands stemme for tryghed & fællesskab
Som socialrådgiver brænder jeg for retfærdighed og ordentlighed.Vi skal gøre op med dem stigende ulighed – og skabe et samfund, hvor alle kan leve et trygt, værdigt og meningsfuldt liv.Det kæmper og stiller jeg op for!Jeg kommer med min erfaring, som kommunal-valgt politiker – og ønsker at tage den erfaring med i Folketinget.Hvis du også ønsker mindre ulighed, stærkere velfærd og en grønnere fremtid, så giv mig din stemme.I mit private liv har jeg en datter på 25 år, som læser til lærer i Aarhus. Jeg bor selv i en lille landsby med den skønneste natur omkring os. En natur, som tilbyder ro og tid til at dvæle, som en kærkommen pause fra det travle liv med job og byrådsarbejde.Tre af mine mærkesager er:BØRN & UNGES TRIVSEL
Flere uddannede voksne i vores børns dagtilbud og skoler.Mindre fokus på præstation – mere leg, tryghed og fællesskaber.Mere tidlig forebyggelse inden problemer vokser sig større.ET VÆRDIGT LIV MED DIAGNOSE & HANDICAP
Alle mennesker skal mødes med respekt.De skal tilbydes den rette støtte og meningsfulde fællesskaber, så alle kan leve et liv med indhold og muligheder.RENT DRIKKEVAND & VILD NATUR
Vi skal beskytte vores grundvand med vild natur, skovrejsning og biodiversitet.Fremtidens generationer skal også kunne drikke vand fra hanen.MERE RO FREM FOR BRO OVER KATTEGATVi har ikke brug for mere støj, stress og vejarbejde.
Vi har heller ikke brug for den miljø- og klimabelastning, som en bro vil være – og pengene kan bruges bedre.Vi brug for ro, natur og nærvær.


---

# Søren Lahn Sloth - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/soeren-lahn-sloth

“Børnevelfærd, klimahandling og rent drikkevand”Jeg stiller op til Folketingsvalget for at skabe bedre vilkår for børn og fremtidige generationer. Mine mærkesager handler om konkrete løsninger, der gør en forskel i hverdagen.Mine mærkesager:
Børnevelfærd: Børn og unge skal have de bedste muligheder for læring og trivsel. Jeg vil kæmpe for en stærkere velfærd for børn, og skoler, hvor der er råd til frokostordninger, tolærerordninger, forberedelsestid til lærerne og andre tiltag, der sikrer, at børn bliver mødt med respekt, ressourcer og støtte til egen udvikling.
Læs mereKlima: Den bedste måde vi i Danmark kan gøre en meningsfuld forskel på, er at være et godt eksempel. Regeringen har ladet vores planer om havvind afhænge af, om der kunne findes private investorer; ikke bare til at betale i første omgang, men også til at profitere i længden. Det betyder for det første at den grønne omstilling går for langsomt og at vi i længden smider penge ud af vinduet, der kunne være gået til velfærd.
Læs mereDrikkevand og miljø: Det skal være slut med frivillige ordninger, som landbruget kan ignorere. Rent drikkevand er en fundamental ressource, og jeg vil arbejde for, at vi beskytter vores drikkevandsboringer med sprøjteforbud i områder med drikkevandsinteresser.
Læs mereOm mig:
Jeg bor i Virring med min partner Mette og vores datter. Jeg er konservatorieuddannet musikskolelærer, arbejder som salgschef i et softwareselskab, og er blandt andet medlem af SF’s landsdækkende kulturudvalg. Når jeg ikke bruger min tid på politik elsker jeg brætspil og jeg har blandt andet stiftet en brætspilsfestival, der løber af stablen hvert år i Århus.Som politiker er jeg utrættelig og konstruktivt insisterende – fordi det er sådan, vi gør vores omverden bedre.Børnevelfærd“Vi er et rigt land – vores børn fortjener ikke flere nedskæringer. Tværtimod!”I Danmark skal alle børn have de samme muligheder for at trives, lære og udfolde deres potentiale. I dag er der store forskelle i, hvilke børn, der får de bedste forudsætninger. Som folketingskandidat vil jeg kæmpe for en politik, der sikrer, at alle børn – uanset socioøkonomisk baggrund – får de bedste rammer. Det handler om at investere i konkrete handlinger nu.Konkrete forslag til forbedringer:Lavere klasselofter i folkeskolen:
For mange børn i en klasse er ikke en god oplevelse, hverken for børn eller lærere. I dag må der fra 0.-2. klasse være 26 børn per klasse og derefter 28. Derudover er der en hel række smuthuller i lovgivningen, der i praksis betyder at man sagtens kan finde større klasser.Jeg foreslår at vi sænker loftet til hhv. 24 og 26 børn per klasse, og på sigt gerne længere ned. Min erfaring med at undervise i folkeskolen fortæller mig nemlig, at det gør en enorm forskel for, hvor god undervisningen kan blive.Skærpede krav til normeringer i daginstitutioner
Vi har i dag en lov om minimumsnormeringer, der siger, hvor mange pædagoger, der skal være per barn I en institution. Problemet med loven er, at i dag kan kommunerne opfylde kravet blot ved at give et passende gennemsnit for alle institutioner i kommunen. Det betyder, at nogle institutioner kan have for få voksne pr. barn, mens andre har flere, og det er ikke godt nok til vores børn.Jeg vil kæmpe for, at hver eneste institution skal leve op til kravet om minimumsnormeringer, så alle børn har ret til tilstrækkelig voksenkontakt og omsorg, uanset hvilken institution de ender i.Når alt kommer til alt, så ER børnevelfærd et spørgsmål om penge, men i højere grad er det et spørgsmål om vilje. Kan vi acceptere et samfund hvor der kun næsten er ressourcer nok til vores børn? Hvor nogle børn må klare sig uden den hjælp og støtte, de har brug for?Det kan jeg ikke.KlimaKlimakrisen er et spørgsmål om klodens fremtid, men også et spørgsmål om retfærdighed. Vi står over for en klimakrise, der kræver handling nu, men den grønne omstilling bliver forsinket af en stille præmis om, at der også skal være gode penge at tjene for private investorer. I dag ser vi, hvordan regeringen lader udbygningen af grøn energi som havvind afhænge af, om private kapitalfonde kan tjene penge på det. Det er forkert. Grøn energi er kritisk infrastruktur, ligesom veje, hospitaler og internettet, og den bør ejes kollektivt, så overskuddet kommer samfundet til gode.
Danmark har et unikt potentiale for at være foregangsland i den grønne omstilling. Men det kræver, at vi tør tage ansvar og investere offentligt i løsninger, der skaber arbejdspladser, sikrer stabilitet og finansierer velfærd. Når vi lader private aktører styre tempoet, får vi en væsentligt langsommere omstilling, men vi risikerer også, at profitten ender i lommerne på nogle få i stedet for at blive geninvesteret i vores fælles fremtid. Det er ikke bare uretfærdigt – det er også dårlig økonomi.
Jeg vil kæmpe for en klimapolitik, der prioriterer fællesskabet. Det betyder offentlige investeringer i havvind, solenergi og bæredygtig transport, så vi kan sikre en hurtig og retfærdig omstilling. Klima er af altoverskyggende vigtighed, og vi har ikke tid til at vente på private investorer. Vi skal handle nu – for vores børns og klodens skyld.Drikkevand og miljøRent drikkevand er en fundamental ressource og en forudsætning for et sundt samfund. Alligevel lader vi i dag landbruget forurene vores grundvand og vores fjorde med nitrat og pesticider, uden nogen reelle konsekvenser. Det er ikke godt nok. Frivillige ordninger fungerer ikke, når profitten for nogle få vejer tungere end vores fælles sundhed og miljø.
Jeg vil kæmpe for at indføre bindende regler, der beskytter vores drikkevandsboringer med sprøjteforbud i områder med drikkevandsinteresser. Ja, det kommer til at gå ud over den profit, som landbruget kan tjene, men hvis man ikke kan drive en virksomhed uden at forgifte drikkevandet og dræbe alt liv i vores fjorde, så skal man ikke drive virksomhed.
Vores fjorde er ikke bare vand. De er økosystemer, der skal beskyttes for fremtidige generationer. Når landbruget slipper afsted med at forurene, er det ikke kun vores drikkevand, der er i fare, men også vores natur og vores fælles miljø. Det er på tide, at vi prioriterer rent drikkevand og sunde fjorde højere end landbrugets profit.
Jeg vil arbejde for en politik, der sikrer, at vores drikkevand er rent og vores fjorde er beskyttede. Det er ikke et spørgsmål om økonomi og profit, men om vores grundlæggende rettigheder og vores ansvar for miljøet og hinanden.Du kan se mit valgkampsbudget og -regnskab her. Det bliver fortløbende opdateret i løbet af valgkampen.


---

# Morten Siig Henriksen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/morten-siig-henriksen

Jeg hedder Morten Siig Henriksen. Født, opvokset og bor i Hornslet på Djursland. Jeg er gymnasielærer på Viden Djurs, hvor jeg underviser i international økonomi.Jeg har erfaring fra to perioder i Syddjurs Byråd og ved, hvordan resultater skabes gennem samarbejde. Her er mine mærkesager:Mærkesag 1: Børn og ungeInvestér i tolærerordninger og fritidspas, så flere børn og unge kan være en del af fællesskabet. Det kan finansieres gennem beskatning af boligavancer.Mærkesag 2: Færre svin – mere naturMere landbrugsjord skal udtages til fordel for skov, rent drikkevand og flere fisk i havet. Kommunalbestyrelser skal have ret til at afvise udvidelser af svineproduktion.Mærkesag 3: Grøn omstillingFremme energiprojekter med lokal opbakning og medejerskab. Investér i kollektiv transport og sænk priserne.


---

# Paw Hedegaard Amdisen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/paw-amdisen

Jeg er 48 år og til daglig HF-lærer ved Horsens HF & VUC.
Bor i Horsens sammen med Signe, som jeg har været gift med i godt 22 år,
og har tre børn i alderen fra 23 til 17 år.
Har 8 års politisk erfaring fra byrådet i Horsens, hvor jeg bl.a. har arbejdet med
børn, uddannelse og bæredygtighed, og har ellers siden 2007 været aktiv i min
lokale partiforening. I en årrække b.la. som lokalformand.Som et menneske halvvejs i livet med tre dejlige unger, der står med livet foran sig
og skal til at begive sig ud på deres livsrejse, bekymrer det mig meget, at den verden,
som de er på vej ud i, er endnu mere skrøbelig, mere ulige, mindre bæredygtig og
meget mere usikker end den verden, jeg selv rejste ud i som ung.Men også en verden, hvor kriserne omkring os skaber større og større menneskelig og social ufrihed.
Vi havde og har stadig alle gode muligheder for at ændre grundlæggende på vores samfund og
på vores verden, så vi bevæger os i en mere bæredygtig og robust retning med mindre ulighed,
mere trivsel og større social frihed.Velstanden i Danmark og globalt set har aldrig været større, men den er ekstremt ulige fordelt
og flere og flere mistrives. Rammerne og forudsætningerne for et stærkt velfærdssamfund er
på plads i Danmark, men årtiers reformamok og nedskæringer har efterladt en udhulet velfærd,
som ressourcestærke borgere og kernepersonale flygter fra.Vores produktion og forbrug kunne med få greb ændres i en mere bæredygtig retning,
så vi sikrer miljøet og bremser vores klimabelastning, men forbruget stiger, forureningen og
den negative påvirkning af klimaet fortsætter.
Derfor har vi brug for et stærkt SF, der kan sætte sig i spidsen for en anden retning for Danmark.


---

# Rasmus T. Mortensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/rasmus-t-mortensen

Jeg hedder Rasmus. Jeg er 37 år. Jeg er far til to dejlige skolebørn og har boet hele mit liv i Østjylland. Jeg er opvokset i Skanderborg og på Djursland – og bor i dag i Sabro i Aarhus kommune.En stemme på mig er en stemme på en utraditionel politiker, der ikke har taget den lige vej i hverken livet eller til Christiansborg. Jeg læste flere år til læge, inden jeg blev uddannet folkeskolelærer, og i dag arbejder jeg som socialpædagog og nattevagt på et bosted for mennesker med hjerneskade i Hammel.Jeg kender hverdagen i vores skoler, sundhedsvæsen og bosteder indefra. Og jeg ved, hvad det betyder, når der bliver sparet for hårdt.Nu håber jeg at blive valgt til Folketinget, hvor jeg vil kæmpe for dem, der har mindst.
For Danmark har råd til et mere menneskeligt og omsorgsfuldt samfund. Spørgsmålet er, hvad vi vil prioritere? Her er hvad jeg vil kæmpe forGiv vores børn ro på.
Flere voksne med tid til omsorg og nærvær giver en tryg barndom.Tillid til Folkeskolen
Prioriter folkeskolen. Flere ressourcer, men frihed til skolerne selv kan bestemme.Et værdigt liv med handicap.
Vi svigter mennesker med handicap, når vi konstant sparer på det mest basale og det der givet livet værdi. Alle har ret til hjælp, støtte og omsorg.Bring naturen tilbage
Vi skal have meget mere natur. Til glæde for mennesker, dyreliv og ikke mindst vores drikkevand.Tillid til medarbejderne
Mere indflydelse til medarbejderne tættest på virkeligheden. Det kræver tillid, ordentlige vilkår, et godt arbejdsmiljø og stærke uddannelser.Fokus på forebyggelse.
Vi skal handle, før problemerne vokser. Tidlig indsatser skaber bedre liv og bedre økonomi.Vi skal se hele mennesker
Sundhed og socialpolitik skal handle om håb og sammenhæng
– ikke kun sygdomme og systemerDu kan læse mere om mig på min hjemmeside.


---

# Carina Sarkkinen Jacobsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/carina-sarkkinen-jacobsen

Der er så meget at tage fat på.Hvorfor kun ændre lokalt, når det kan gøres nationalt? Alle fortjener at have det godt i Danmark.Jeg kan ikke redde hele verden – eller hele Danmark. Men jeg har en holdning og vil gerne bidrage til samtalen, hvor vi forsøger at løfte velfærden for dem, der har mindst – eller har det sværest.Tillid og loyalitet er styrken i min person og for mit arbejde.
Som person er jeg omhyggelig, analyserende og bidrager til den gode samtale.
Jeg er inkluderende, delegerende og ser udviklingsmuligheder i udfordringer.
Jeg er en glad person og min humor fejler ikke noget.Som kandidat vil jeg føre en kampagne med ordentlighed, respekt og repræsentere mit område med værdighed. Skulle jeg stå i en debat, udfører jeg den sagligt og smilende i god tone.Vi skal investere i mennesker
– både for dem der modtager hjælp, og dem der giver den.På besøg hos mine børns oldefar.Der er ingen tvivl om at ældrepleje og ældreområdet generelt, er min hjertesag – og ikke mindst min mærkesag. Et at mine store ønsker er minimumsnormeringer i ældreplejen. Det sikrer personale nok, tilfører faglighed og sikrer, at de ældre får en værdig hverdag, samt at mad og medicin følger en normal døgnrytme. Men jeg har også en oprigtig interesse for resten af vores samfund.Jeg vil gerne være med til at rejse nogle af de problematikker, der allerede er, så fremtiden bliver bedre for syge, svage, personer med funktionsnedsættelse, børn med diagnoser og familier, der har brug for, at børnene kommer til fritidsaktiviteter.Ledsagerordningen skal tilbage til dem, der har brug for den. Unge mennesker har brug for at leve et så frit liv som muligt. De ældre kan have brug for støtte, når de skal på hospitalet, til lægen eller familiefesten, som de har glædet sig til.Et emne, der også ligger mig nært, er integration. At hjælpe mennesker der kommer fra krig og ødelæggelse til at få sig en tålelig tilværelse i Danmark. Jeg har et ønske om, at vi får implementeret integration i lokalsamfundene – at vi løfter i flok.Hvis ikke vi, der bor i Danmark, viser vores kultur (og alle de uskrevne normer) til de mennesker, der kommer hertil , hvordan skal man så lære at begå sig?


---

# Nils Brøgger - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/broegger

Velkommen til min sideSom far til tre skønne knægte og ivrig naturelsker er jeg som kandidat en sikker rød og grøn stemme.
Jeg er vokset op i Holstebro og er rundet af stærke fællesskaber. Sammen er vi stærke. Lige nu sker der en individualisering og de danske fællesskaber er under pres. Det er farligt og jeg vil en anden vej.Jeg er dybt bekymret for vores børns trivsel i en verden hvor skærme fylder meget. Måske jeg er af den gamle skole, men jeg glædes når jeg ser børn vælte rundt i sneen og bygge huler i skoven.
Via stærke fællesskaber vil jeg sikre, at alle har gode muligheder for at realisere deres drømme og bliver grebet hvis de snubler. Danmark er både et af verdens rigeste og et af de mest lige lande – dette skal vi ikke ødelægge via skæve skattelettelser, hvor dem der i forvejen meget har, mere får.Håb og sammenhold er afgørende for ethvert fællesskab. Derfor kæmper jeg for et mere socialt og mere grønt Danmark.Vi skal have et Danmark et I balance. Derfor kæmper jeg for en øget tilflytning til Midt og -Vestjylland og etableringen af flere gerne grønne arbejdspladser. Strømmen skal være billig tæt på hvor den produceres og produktionen af grøn energi skal bruges til at udvikle vores lokale velfærd.Som kandidat til folketinget har jeg allerede leveret mange resultater. Jeg har spillet en central rolle i elektrificeringen og sikringen af direkte tog på banen mellem Struer og København.
Følg gerne min side på Facebook: www.facebook.com/nilsbroegger – det er ikke kedeligt – her er både rum til grin og debat.Mine mærkesager:
1: Fællesskaber gør stærk
Sammen er vi stærke – sammen kan vi skabe håb, hjælpe hinanden og gøre en forskel.
2: Giv vores børn ro på
Jeg tør tænke stort for de mindste. Vi skal have bedre skoler og børnehaver. Børn har brug for tid ikke ting.
3: Grønt håb – grøn fremtid
Klimaforandringerne truer. Sammen kan vi bremse dem. Den grønne omstilling skal op i gear. Grøn omstilling skaber jobs, stærke lokalsamfund og en fremtid.


---

# Emma Thorup Jacobsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/https-sf-dk-politiker-emma-thorup-jacobsen

Jeg er 26 år gammel og til dagligt studerer jeg en kandidat i journalistik. Jeg er vokset op i Ejstrupholm og stiller nu op som folketingskandidat for SF og SF Ungdom i Vestjyllands Storkreds.Jeg har vidst, at jeg var socialist, siden jeg fik samfundsfag i folkeskolen, og jeg interesserer mig meget for politik. I lang tid skældte jeg bare ud på fjernsynet, når de borgerlige lavede udlændingestramninger eller gav skattelettelser til de rigeste.Men det er jo ikke nok bare at sidde i sofaen og være utilfreds, derfor besluttede jeg for over 4 år siden at gå aktivt ind i kampen for et rødere og grønnere Danmark. Jeg meldte mig ind i SF og SF Ungdom og har blandt andet været lokalformand i SFU Herning.I Folketinget vil jeg kæmpe for…
Jeg brænder for samfundets socialt udsatte og marginaliserede grupper. Jeg mener, at psykiatrien er en dagsorden, der fortjener langt mere opmærksomhed end den får i dag. Derfor går jeg blandt andet til valg på nedbringelse af tvang i børne og ungdomspsykiatrien, bedre tilbud til pårørende og undervisning i psykisk sundhed i landets folkeskoler.Vi har opbygget et uddannelsessystem hvor de studerende er mere stressede og føler sig mere pressede end nogensinde før. Det vil jeg gerne lave om på! Derfor ønsker jeg at afskaffe karakterkrav på erhvervsuddannelserne, sikre lærepladsgaranti og at afskaffe uddannelsesloftet.Jeg er vokset op i en meget lille by og ved, hvordan det er at være dybt afhængig af velfungerende offentlig transport. Jeg holder personligt rigtig meget af udkants Danmark, men vi er nødt til at investere i grøn, velfungerende og billig offentlig transport, hvis det fortsat skal være attraktivt at bosætte sig i de små byer.Jeg har lyst til at gøre en forskel og kæmpe for forandring.MINE MÆRKESAGERStyrk psykiatrienJeg oplevede at vi svigtede nogle af de mennesker i vores samfund som er allermest udsatte – Derfor
kæmper jeg for en styrkelse af psykiatrien. Helt konkret mener jeg at: Brugen af tvang i psykiatrien skal
mindskes, vi skal have mere pårørende-inddragelse og flere sengepladser på de psykiatriske afdelinger, også skal vi have en national handlingsplan til forebyggelse af selvmord og selvskadende adfærd.Ro på i uddannelsessystemetJeg oplevede at der blev sparet og skåret ned på uddannelsesområdet. Jeg mener at vi skal investere i
uddannelse, ikke spare på den. Særligt vores erhvervsuddannelser trænger til et markant løft. Eleverne på erhvervsuddannelserne skal have ordentlige forhold, og ikke møde ind til nedslidte lokaler og 40 år
gammelt værktøj, derudover skal der være lærepladsgaranti, så det ikke er manglen på lærepladser der
afskrækker unge fra at vælge en erhvervsuddannelse.Hånd om naturen Jeg oplevede at vi ikke tog hånd om naturen. Vi står midt i en biodiversitetskrise, og mange insekter og
dyrearter er truet eller helt forsvundet. Jeg vil arbejde for indførelsen af en biodiversitetslov der sikrer
mere vild natur og urørt skov, samt begrænsning af brugen af pesticider og sprøjtemidler.


---

# Bente Refslund - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/bente-refslund

Som ung biologistuderende var jeg aktiv i miljøbevægelsen, senere blev det til job som organisationskonsulent i sundhedsvæsnet og en plads i Silkeborg Byråd. Og selvom vi skal have ro på, så er der tre ting, der haster.Mærkesager Mere fart på den grønne omstillingDer er gjort store fremskridt for den grønne omstilling. SF skal fortsætte arbejdet for at frigøre Danmark fra olie og gas. Her i Vestjylland skal vi gå foran. Små og store virksomheder, der arbejder med grøn om-stilling bør have base her. Vi skal opbygge viden og skabe arbejdspladser til så mange som muligt. Som SFer vil jeg også arbejde for at bevare den vestjyske natur og sikre mere vild natur.Styrk kommuners økonomi og handlekraftKommunerne skal have en bedre økonomi, hvis vi skal sikre velfærden. Det drejer sig både om at skaffe flere penge og om, at kommunerne skal have bedre mulighed for at bruge pengene på den måde, der giver mest værdi lokalt. Handlekraft er også, medarbejderne kan koncentrere sig om arbejdet med børn, unge ældre. Minimumsnormeringer og kendte ansigter i ældreplejen skal være virkelighed i fremtiden.Sammenhæng og lighed i sundhedDer er stadig stor ulighed når det gælder sundhed og muligheden for behandling. SF skal arbejde for at egenbetaling hos f.eks. tandlægen og psykologen bliver udfaset. Men vi har også brug for, at vores sund-hedsvæsen hænger sammen. Derfor skal regioner og kommuner skabe et endnu tættere samarbejde især når det gælder forebyggelse og hjælp til mennesker med kroniske sygdomme. Derfor står flere diagnosti-ske centre på hospitalerne og lokale sundhedshuse højt på min ønskeseddel.Hjemme i Silkeborg nyder Ingrid og jeg vores have, naturen og kulturen og ikke mindst de gode snakke med venner. Og jeg tager gerne en tur i kajakken, når der skal hentes energi.


---

# Anders Bøge - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/anders-boege

At sætte retning for hele Skive KommuneTil dette kommunalvalg står SF med det stærkeste hold nogensinde, det er et godt udgangspunkt til at gå ind i en fokuseret valgkamp.En valgkamp kommer hurtigt til at handle om nogle få emner, sådan skal det være.Vi skal dog huske, at hverdagens udfordringer betyder meget for det enkelte menneske. Det betyder i alt sin enkelthed, at hvis du vil give lige muligheder for alle, så kræver det forskellige løsninger.Jeg vil gerne genvælges for min måde at arbejde på som byrådsmedlem.Det er vigtigt at have nogle klare holdninger, samtidig med at man er klar til at finde en fælles løsning på et problem. Det er udgangspunktet for enhver forhandling.Det er vigtigt at tage enhver borgerhenvendelse alvorligt, og forsøge at finde en løsning i forhold til den enkelte henvendelse. I sådanne situationer er det særdeles vigtigt at have et godt samarbejde med forvaltningen. Det er i samarbejdet mellem de folkevalgte og forvaltningen de holdbare løsninger skabes.En personlig profil af en borgmesterkandidat uden en masse valgløfter er min tilgang til en spændende valgkamp.Jeg har nogle holdninger til hvordan vi sætter en retning for hele Skive Kommune.Det nye byråd kommer til at forholde sig til at der er født 300 børn sidste år.Det skal være slut med at forældre skal tage ansvaret for skolelukninger.Byrådet skal skabe ramme for levende og forskellige lokalsamfund og forskellige bydele.Alle vil have en ren fjord. Opgaven er at løse det i samarbejde med landbruget.En kommune skal favne deres borgere og ikke designe kasser, som vi tror passer til dem.Det er nogle af de emner som vi formentlig kommer til at drøfte.Har du andre emner:
Så send endelige en mail til boge@skivekommune.dk eller ring til 40 24 76 90Medlem af økonomiudvalget
Medlem af Limfjordsrådet
Medlem af Kommunal Grøn Trepartudvalget (Formand)
Medlem af Midttrafik
Medlem af Erhvervs-, Turisme- og Arbejdsmarkedsudvalget (Næstformand)
Medlem af Landdistriktsudvalget
Medlem af Fredningsnævnet
Medlem af Børne- og ungeudvalget (Suppleant)
Medlem af Hvalpsund-Sundsøre Færgeudvalg
Medlem af Taksationskommission vedr. ekspropriation af fast ejendom
Medlem af Kommunernes Landsforening, delegerede (Suppleant)
Medlem af Naturpark Flyndersø og Sdr. Lem Vig (Naturparkrådet)
Medlem af Lokal Grøn Trepart
Medlem af Delegerede til Landdistrikternes Fællesråd


---

# Niels Kristian Larsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/niels-kristian-larsen-2

Et liv med blik for politik og velfærdJeg blev tidligt i mit liv interesseret i politik. Min mor tog mig altid med når der var valg, og på den måde blev demokrati og politik en stor del af min barndom. Jeg valgte at melde mig ind i SF Ungdom, fordi jeg ville være med til at skabe en politiske forandring.I mit relativt korte liv har mit fokus altid været på velfærden. Børnene, de unge, de svage og de ældre. Til daglig arbejder jeg med børn i forskellige aldre. Jeg er lige nu lærervikar på en folkeskole hvor jeg har indskoling og mellemtrin. Jeg har også får været undervisningsassistent i udskoling. Udover arbejdet som lærervikar, så arbejder jeg i ungdomsklubben som underviser og klubassistent.Jeg blev sidste år valgt ind i byrådet i Ringkøbing-Skjern kommune. Som byrådsmedlem i Ringkøbing-Skjern kommune har jeg haft mit fokus på børne- og familiepolitikken og videnspolitikken. Det er også her mit største fokus er i min politik. Børn og unge er det som er min politiske drivkræft, selvom de ældre også er meget højt på listen.Jeg bor sammen med min kæreste i Ringkøbing, Vestjylland. Når vi kan komme afsted med det i den travle hverdag, så nyder vi at gå ture langs Ringkøbing Fjord eller ligge på sofaen med en god serie.Mine politikkerMan bør stemme på mig, hvis man gerne vil sikre den gode kernevelfærd.Vi skal give vores børn ro på.Vi skal have kortere skoledage, fjerne karakterræset, og mere fokus på feedback og elevens kompetencer, samt mere frihed til folkeskolen. Det er på tide, at vi giver børnene og lærerne ro på igen.Vi skal se væk fra en fejlslået inklusionsreform, og i stedet lave en trivselsreform, hvor det er barnets behov, som er i fokus.Vi skal have de unge i fokus.Vi skal ikke gøre uddannelsesmulighederne dårligere end de er i dag. Lige nu er der en række partier, som vil skære i SU’en. Jeg vil være de unges stemme i kampen mod at der skæres i uddannelsessystemet. Vi står i en kæmpe mistrivselskrise. Aldrig har unge været så pressede og stressede, og det råber på handling; Ellers ender vi med en hel generation, der knækker nakken grundet et alt for stort pres. Vi skal sikre, at unge kan få den hjælp de har brug. Unges problemer er ikke bare spildt mælk og kærestesorger.Hverdagens helte i ældreplejen løber alt for hurtigt, og vi har derfor brug for, at de kan sætte farten ned og se de ældre i øjnene. Der skal være tid til at kunne varetage kerneopgaverne. Det er vigtigt, at den enkelte borgers behov altid er i centrum. Derfor skal vi indføre faste teams af medarbejdere i både hjemmepleje og på plejecentrene, for at kunne skabe en tryghed for den ældre.Vi skal have en stærk og holdbar plan for psykiatrien. Alt for længe er psykiatrien blevet glemt og ført tilbage med besparelser.Vi skal satse på psykiatrien og vores mentale sundhed – ikke gøre det sværere og mere kompliceret.Vi bliver nødt til at have blik for det hele menneske og deres ønsker, da det er afgørende for kvaliteten af behandlingen.


---

# Melina Andersen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/melina-andersen

Hvis du har fundet vej til den her hjemmeside ved du det sikkert allerede. Men den vigtigste kamp for mig, at mindske den ulighed, som vokser hastigt imellem os. Hvad skal topskattelettelser til for, når flere og flere knap kan få pengene til at række? Vi skal hjælpe dem, der har brug for det, og anerkende, at nogen har mere brug for hjælp end andre. Vi skal mindske uligheden, om den viser sig i ren økonomisk ulighed, eller mere subtilt som fx hvem der har tid til at holde fri, hvor i landet, der er ordentligt velfærd, og eller i uddannelsessystemet. Samtidigt skal vi sikre fundamentet for fremtiden, nemlig i den grønne omstilling. Dét er en bunden opgave. Min vej ind i politikJeg har været politisk aktiv i 17 år, men jeg har aldrig været meget for at stå aller forrest. For mig er det vigtige at sikre konkrete forandringer. Op til folketingsvalget i ‘22 opfordrede min partiforening mig til at stille mig forrest og føre an i kampen mod ulighed og for en bedre repræsentation af Nordjylland i Folketinget. Fordi der var brug for en, som vidste hvordan uligheden kan begrænse os. Jeg er vokset op i Sæby i Frederikshavn kommune. Min far arbejdede på Sæby slagteri og min mor arbejdede som pædagog. I 2009 lukkede min folkeskole og her var jeg for første gang politisk aktiv i kampen for at bevare skolen. Og da en lærer i ungdomsskolen senere gav mig et kærligt skub, fik jeg meldt mig ind i SF Ungdom som 15-årig. Jeg startede i gymnasiet, og fandt hurtigt ud af, at man i elevrådet kunne være med til at skabe forbedringer for sine medstuderende – og få venskaber på tværs af klasser. Frederikshavn gymnasium var det eneste af sin slags i hele kommunen, og det betød, at der både var folk som mig fra arbejderklassen, men også folk som kom fra mange penge. For første gang kunne jeg mærke, at min opvækst ikke lignede alle andres – og at uligheden helt uopdaget kryber ind i os, og begrænser vores muligheder. Det bedste jeg gjorde for mig selv i min gymnasietid var at starte i koret; Kammerpigerne. Her fik jeg et afbræk fra at skulle svare rigtig hele tiden i jagten på gode karakterer. Jeg vidste nemlig ikke, hvad jeg ville efter gymnasiet, men mine forældre var stålsatte på, at jeg skulle på universitetet. Jeg måtte for alt i verden, ikke blive slidt, ligesom de blev det. Det betød at høje karaktere var nødvendige. Da SF frederikshavns folketingskandidat i 2011 spurgte, om jeg ville stå for hans valgkamp var jeg klar, og sidenhen har jeg altid elsket valgkampe! Det er virkelig demokratiets fest – også selvom det er hårdt arbejde. Det blev starten på at koordinere et utal af valgkampe fra kulissen for SF og på spring til at ordne vores valgkampe, hvor end jeg har boet. I 2022 stillede jeg selv op for første gang til Folketingsvalget, og blev 1. suppleant for SF i Nordjylland med 1931 personlige stemmer. I 2024 hjalp jeg igen SF i Nordjylland og var vores lokale kandidat til Europaparlamentsvalget. Her blev det til 2284 stemmer og en flot 4. suppleant plads. Nu må tredje gang, gerne blive lykkens gang. De forandringer er jeg stolt afI SFU var jeg med til at sætte fokus på behovet for gratis psykologhjælp, og jeg sørgede for at vi lavede en grøn kampagne. Senere, da jeg flyttede til Aarhus, fik jeg gennem fagrådet sikret mine medstuderende på Moesgaard mere feedback. Samtidig kæmpede jeg i hjemstavnen med min familie mod skiffergas-boringerne i Dybvad. I 2017 efter min bachelor steg jeg af uddannelsesmøllen for at prøve mine erfaringer af i virkeligheden. Jeg blev organisator i 3F og brugte to år på at skabe faglige fællesskaber på arbejdspladserne og få flere til at blive medlem. Da jeg flyttede tilbage til Aalborg, påtog jeg mig at få vendt skuden i SF Aalborg, og sammensatte en kampagne, der gjorde, at vi ved kommunalvalget i 2021 tog revanche og gik fra 0 til 2 mandater i byrådet. I 2025 har vi igen sikret fremgang i form af 3 mandater, og endelig fået en rådsmandspost til SF! Samtidig sidder jeg i SF’s landsledelse på 6. år og sikrer at Nordjyllands perspektiv altid er velrepræsenteret. Og hvem er jeg så, når jeg ikke laver politik?Jeg har arbejdet 5 år i fagbevægelsen med organisering. Her har jeg hjulpet alt fra rengøringsassistenter, buschauffører til elektrikere til at få bedre arbejdsvilkår. Og når jeg ikke arbejder, eller laver politik, nyder jeg at bruge tid med min familie og mine venner – og mest af alt med min mand og barn. Jeg er et kæmpe madøre, og jeg elsker at bage både sødt og surt. Selvom der er mindre tid til det, end jeg ville ønske, så er det sjoveste jeg ved, når der i weekenden er plads til en øl med mine venner. Og så forsøger jeg at holde lidt balance i livet ved at styrketræne – det er virker godt, når man er rasende over verdens uretfærdigheder. Har du ikke set min flyer endnu? Så finder du den og hvad jeg går til valg på, lige her.


---

# Dorte M. Nielsen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/dorte-m-nielsen

Mit navn er Dorte M. NielsenJeg har været sygeplejerske i 31 år. Jeg har hovedsageligt arbejdet indenfor ortopædkirurgi, Ældrepleje, hvor jeg også var afdelingsleder på et ældrecenter i 8 år.Lige nu arbejder jeg i psykiatrien for unge mennesker med dobbeltdiagnoser og misbrug. jeg er bosiddende i Løkken; En fantastisk del af Danmark, hvor naturen hver dag fortæller os en ny historie, med især Sol, Sandstrand, Vesterhavet og Højt til himlen. Ordentlighed er mit Buzz Word og Danmark burde være et ordentligt sted at bo med vores velfærdssamfund.Mærkesager Men alt for mange gange i min karriere har jeg oplevet, at DER, hvor vi netop burde opleve beviser på, hvad et godt Velfærdssamfund kan;, der er der for få voksne til at tage sig af vores børn. Der er for få til at tage sig af de syge og for få til at tage sig af de gamle, som har brug for hjælp.Det er IKKE godt nok og dette vil jeg arbejde for at gøre bedre.Klimaet er også vigtigt at få på dagsordenen, men især bevarelse af vores rene drikkevand i Danmark er  vigtigt for mig.


---

# Benjamin Christensen - SF - Nordjylland Velfærd Natur Børn

Source: https://sf.dk/politiker/benjamin_christensen-nordjylland

En nordjyde for hele Nordjylland!Jeg stiller op til Folketinget fordi jeg vil levere skabe et bedre samfund med bedre muligheder for alle og levere det samfund videre til den næste generation. Det kan vi kun med solide investeringer i velfærden igen og en feberredning af klimaet.Jeg er vokset op i Skagen. Jeg har set det skønne lys ved solopgang og solnedgang, den hårde modvind i skole på sandblæste veje og fællesskabet i en mindre by med stor stolthed. Men jeg har også set ulighed og reelle klimaforandringer på nært hold. Vi kan ikke ignorere, at det er store udfordringer, vi stadig står overfor. Jeg er formet af foreningslivet med mine meget aktive forældre i både Skagen Svømmeklub, SIK og Skagen Rulleskøjteklub. Jeg er trænet til at tage ansvar og løfte holdet. Det vil jeg gøre for alle, særligt i Nordjylland.Vi skal turde tage store beslutninger og stoppe den massive skævvridning af økonomien som ødelægger de flestes muligheder og alles klima og miljø. Det tør jeg og det vil jeg gøre for dig, mig og vores børn.MærkesagerJeg vil genopbygge tilliden til velfærden Fællesskabet er det stærkeste vi har, og det er fællesskab vi værner om når vi opruster vores forsvar. Men velfærden skal bygges mere op, så vi fortsat har tillid til at blive grebet når sygdom rammer eller når vi afleverer vores børn i dagtilbud og skole. Vi skal sløjfe SVM-regeringens skattelettelser til de rigeste og i stedet sikre, at vi kan visitere folk til den rigtige behandling og at der er nok voksne i vores institutioner.Jeg tror på, at vi skal sætte foden ned overfor private udbydere som dræner de offentlige kasser, og her skal vores kommuner og regioner skabe flere konkurrencedygtige tilbud som kommunerne kan vælge frem for private.Tilliden skal også genskabes ved at arbejde ventelisterne i særligt psykiatrien ned. Derfor vil jeg lave en forsøgsordning i region Nordjylland, hvor folk, der i mange år har haft et indre køn, der ikke stemmer overens med deres ydre køn, kan komme hurtigt igennem uden flere års ekstra ventetid oveni. Det ville gøre et indhug på ventelisterne vi kan mærke. Det vil jeg arbejde sammen med regionsrådet om.Giv plads til naturenKlimaet er vores generations største udfordring – og du skal vide, at vi skal reducere udslippet som samfund, hvor de rigeste også udleder mest. Vores garantier på produkter skal sættes op til mindst 4 år, så virksomheder igen skal producere god kvalitet frem for en masse bras der sluger jordens ressourcer og dræner vores pengepung.Vi skal lave flere frie blå og grønne arealer for at sikre mindre sprøjtegift i drikkevandet og mere biodiversitet i både fjorde, skove og i havet.Atomkraft er en ren blålys-løsning, som bliver pushet af de industrier, som ikke gider omstille sig. Atomkraft kan ikke nå at bringe os til klimaneutralitet indenfor 14 år, og skal ikke indgå direkte i vores energiplanlægning. Det kan være den skal på sigt for at dække en øgning af behov for strøm. Men først når vi har kæmpet os til klimaneutralitet.Det gode børnelivVi skal sikre de bedste rammer for vores små, der hvor de er. Vi skal sætte et loft på forældrebetalingen til SFO. Vi skal have ægte minimumsnormeringer i daginstitutionerne, hvor ledere, langtidssyge og barselsmeldte ikke tæller med i statistikkerne. Vi skal sikre gode normeringer i SFO’erne, så børn ikke går fra 1 voksen til 6 børn og op til 3o børn til én voksen. Sådan får vi tid til leg og det gode børneliv.Fællesskab gør stærkEt godt foreningsliv er den bedste vej til sundhed og et socialt netværk. Det højner vores forståelse for hinanden og vores tillid til hinanden som mennesker. Et stærkt foreningsliv er en bærende dansk værdi som vi skal gøre alt for at styrke fordi fællesskab gør stærk. Og når vi nu taler om danske værdier!Vi skal værne om de demokratiske principper og de menneskerettigheder, som vi skrev efter de store folkemord der skete i det sidste århundrede. Ikke bare Holocaust, men også den første Nakba, det armenske folkemord og flere andre forfærdelige begivenheder. De menneskerettigheder er et fundament der gør os anderledes fra terrorstater og fascistiske stater. Til gengæld skal vi også slå ned på dem, der ikke anerkender demokratiet og vores frihedsprincipper. De har ikke plads i vores samfund.


---

# Henning Jørgensen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/henning-joergensen

Mit navn er Henning Jørgensen og jeg bor i Brønderslev og opstiller til folketinget. jeg idder også i byrådsvalget i Brønderslev kommune.Jeg underviser på FGU Vendsyssel i Hjørring. Jeg har fra tidligere 24 års erfaring i byrådet. Efter en pause på 4 år har meget lyst til byrådsarbejdet igen.MærkesagerBørn og normering i daginstitution og børn og klassekvotienter i skolenRo på for vores medarbejdere i bl a ældreområdetMiljø og klima.


---

# Christina Lykke - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/christina-lykke-eriksen

Mit navn er Christina Lykke, og jeg stiller op som folketingskandidat for SF, fordi jeg vil være Nordjyllands stemme på Christiansborg.Jeg brænder for at kæmpe for en landsdel, der alt for ofte bliver koblet af, når de store beslutninger træffes i København.Jeg bor i Frederikshavn med min familie og har rødder solidt plantet i den nordjyske muld. Ja måske for godt, for jeg har aldrig haft trang til at flytte væk fra vores skønne landsdel. Her henter jeg både inspiration, glæde og energi i hverdagen, i mødet med mennesker, naturen og de stærke lokale fællesskaber. Det er her, jeg mærker, hvad der betyder noget i menneskers liv, og hvorfor vi skal tage ansvar for hinanden og for vores fælles fremtid.Jeg drømmer om et Danmark, hvor ingen vokser op i fattigdom eller uden for fællesskabet. Hvor vores ældre mødes med værdighed, og hvor natur og klima prioriteres højt. Et samfund hvor alle har mulighed for at leve et godt og trygt liv, uanset baggrund, alder, indkomst eller handicap.Men jeg drømmer også om et Danmark i bedre balance. Alt for ofte oplever vi i Nordjylland, at beslutninger træffes langt væk fra vores hverdag og at vores landsdel bliver glemt, når investeringer i infrastruktur, uddannelse og arbejdspladser fordeles. Det vil jeg være med til at ændre. Nordjylland skal ikke være udkant, det skal være en stærk del af Danmark med gode muligheder for at leve, arbejde og drive virksomhed.Vi skal sikre nok lærere og pædagoger omkring vores børn, mere tid til kerneopgaverne i ældreplejen og en grøn omstilling med lokale løsninger. Vi skal tage hånd om de borgere, der har det sværest, og sikre at alle får den hjælp og støtte, de har brug for. For mig handler politik i sidste ende om at gøre en reel forskel i menneskers hverdag.
Jeg tror på fællesskabet. På at vi løfter stærkest, når vi løfter i flok. Det gælder også erhvervslivet, vi skal sikre gode rammer for virksomheder og arbejdspladser i hele landet, også i Nordjylland. Hvis vi investerer i vores lokalsamfund, kan vi skabe en stærkere udvikling og et endnu bedre sted at leve for alle.Hvem er jegJeg er 44 år, mor til to børn og gift med Rasmus. Jeg har altid været optaget af retfærdighed, fællesskab og grøn ansvarlighed.Politisk har jeg i mange år arbejdet med børne- og ungeområdet samt social- og sundhedsområdet. Siden 2010 har jeg siddet i byrådet for SF i Frederikshavn Kommune, hvor jeg blandt andet har kæmpet for bedre velfærd og mere borgernær politik.Derudover arbejder jeg som familiebehandler, hvor jeg hjælper udsatte børn og familier, både familier der får støtte i hjemmet, og børn der er anbragt uden for hjemmet. Det arbejde giver mig hver dag et indblik i, hvordan politiske beslutninger påvirker menneskers liv.Jeg stiller op til Folketinget, fordi jeg vil tage ansvar og være en tydelig nordjysk stemme på Christiansborg. Jeg tror på, at vi kan skabe et Danmark med stærkere fællesskaber, mere social retfærdighed og bedre balance mellem landsdelene.


---

# Mærkesager - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
VI KÆMPER FOR ET GRØNNERE OG MERE RETFÆRDIGT DANMARKSFs har en række rød/grønne mærkesager. Fælles for dem er en vision om et samfund, hvor flere børn stortrives. Hvor det er trygt at blive gammel. Hvor vi styrker velfærden og passer bedre på vores klode og vores natur. Hvor man ikke skal gå fra hus og hjem, når priserne stiger – hvor vi bekæmper børnefattigdom. Og hvor vi sætter klimaet først. For ellers kan alt andet jo være ligegyldigt.Læs hvad SF kæmper for:💔 Stop mistrivsel hos børn og unge🌍 Sæt klimaet først🏫 Slut med lange skoledage❤️ Vores ældre skal have en værdig alderdom🌳 Giv naturen sin egen lov🩹 Sundhed og psykiatri på dagsordenenHvis du er enig i SFs mærkesager og vil være med på holdet, så bliv medlem herSe også vores ungdomsorganisations mærkesager på sfu.dkFind din lokale kandidatSF stiller kandidater op i hele landet – find din folketingskandidat her.Vil du gerne være aktiv i valgkampen – eller hjælpe med at dele flyers ud? Så tryk her.Pia Olsen Dyhrsfsekr@ft.dkFormand 10 GODE GRUNDE TIL AT STEMME SF1. SF vil give vores børn ro på!
SF vil bekæmpe mistrivslen blandt børn og unge, bekæmpe børnefattigdom og sænke hastigheden i samfundet, så børn får mulighed for at blive til nogen, før de skal blive til noget.2. SF sætter klimaet først
Vi skal nå målsætningerne i klimaloven og sætte de næste ambitiøse klimamål: Et CO2-neutralt Danmark ti år før tid. Landbruget og transporten skal med. Det er ikke tid til at lette foden fra speederen. Tværtimod.3. Giv naturen sin egen lov
SF vil have en Naturens Lov med klimaloven som forbillede, så vi får vendt den katastrofale nedgang i vild natur, i dyre- og plantearter.4. Ligeløn – ikke pigeløn!
SF vil gøre op med tjenestemandsreformen fra 1969 og sætte to milliarder af til ligeløn i den offentlige sektor.5. En værdig ældrepleje for alle
SF vil have flere ansatte i ældreplejen, så alle ældre mødes af en plejer, der kender dem. Der skal være mindre bureaukrati og papirarbejde – og mere tid til omsorg.6. Stop for gift og forurening i vores drikkevand
Vi skal have sprøjtefrie zoner rundt om vores vandboringer, og vi skal forbyde de sundhedsskadelige stoffer, som ødelægger vores drikkevand – eksempelvis PFAS-stoffer.7. Luk hullerne i sikkerhedsnettet og stop den uværdige behandling af syge i jobcentrene
SF vil have de syge ud af jobcentrene og styrke sygedagpengene og SU’en.8. SF kæmper for bedre rettigheder for borgere med handicap
Regionerne skal have et større ansvar, så menneskers rettigheder ikke trædes under fode på grund af kassetænkning.9. SF tror på stærke internationale samarbejder
Vi kæmper både i EU og herhjemme for klima, natur og retfærdighed – SF er som det eneste parti i Danmark medlem af Europas Grønne Parti.10. SF arbejder for at gøre tandlægen og psykologen gratis
Vi vil fjerne brugerbetaling på sundhed, så vi ikke gør forskel på en knækket tand og et brækket ben.  Det kommer ikke til at ske på en gang – SF vil tage en bid af gangen ligesom vi har gjort i valgperioden 2019-22.Giv vores børn ro på
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketI mit arbejde møder jeg mange, der er kommet i klemme i beskæftigelsessystemet. Det er SF meget optaget af at gøre noget ved, og som medlem har jeg stor mulighed for at være med til at træffe de vigtige politiske beslutninger.KirstenSF HerningDet er ikke nok, at vi kun lige nøjagtig kan levere det nødvendige for børn, ældre, syge og socialt udsatte – ja os alle sammen. Der er brug for at gøre en forskel, der kan mærkes.Karsten HøngePolitisk ordførerElever bliver ikke dygtigere af at blive testet i hoved og røv - de bliver dygtigere af engagerede lærer og god undervisningJacob MarkSkoleordførerAt vi ikke kan redde alle i hele verden, må aldrig blive en undskyldning for ikke at redde nogen. Selvfølgelig kan Danmark tage kvoteflygtninge.Pia Olsen DyhrFormandLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# SF Hvidovre - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
Velkommen til SF HvidovreSF Hvidovre blev dannet i 1959. Samme år som SF (Socialistisk Folkeparti) blev grundlagt, hvilket også skete i Hvidovre, nemlig på et stiftende landsmøde på Holmegårdsskolen den 15. februar. Mange af grundlæggerne havde rødder i DKP (Danmark Kommunistiske Parti). De var enten blevet ekskluderet eller havde meldt sig ud af DKP.SF var det første af en serie nye europæiske partidannelser, som fandt sted i slutningen af 50’erne og begyndelsen af 60’erne. Andre var SF i Norge og det pacifistisk-socialistiske parti i Holland. Disse nye partier opstod som en følge af den generelle udvikling i Vesteuropa. Og som en reaktion på begivenhederne i 1956, hvor Sovjet marcherede ind i Ungarn og Khrustjovs afsløringer af Stalin-tidens undertrykkelse på Sovjetunionens 20. partikongres.SF byggede fra starten på den 3. vej mellem kommunisme og socialdemokratisme. Kendetegnet for SFs socialismeopfattelse var en strategi, der byggede på både socialistisk samfundsforandring og demokrati. I dag lyder det som en selvfølge at forene demokrati og socialisme. Men SF og de italienske euro-kommunister var de første socialistiske partier i Europa, der gjorde det.SF Hvidovre var fra starten blandt de største partiforeninger i SF og havde således 89 medlemmer allerede i 1959. Medlemstallet er i dag et stykke over 100.SF Hvidovre har siden 1960 været repræsenteret i kommunalbestyrelsen og er i øjeblikket repræsenteret ved Anders Wolf Andresen, Marie-Louise Jørgensen, Bent Roldgaard og Sara Benzon.SF Hvidovre er også repræsenteret i Region Hovedstaden ved Stine Roldgaard.Ved Folketingsvalgene gav Hvidovrekredsen mandat til SF frem til 1990. SF Hvidovre var bl.a. repræsenteret ved Poul Dam (højskolemanden) og Ole Henriksen (”den stærke smed”).Følg os på FACEBOOKSF Hvidovre | Hvidovre | FacebookHvidovre
Tlf: 28553315FormandSofie F. Villadsensofievilladsen@hotmail.comBliv medlem af SFBliv medlem   LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Nyheder fra SF

Source: https://sf.dk/nyheder/side/2

27FEBDe studerendes tryghed skal tilbage efter fejlslået SU-reformØget stress, økonomisk usikkerhed og en generation af unge, der føler sig presset gennem studielivet. Det er konsekvensen, efter at ... Læs mere


---

# [PDF] kampdag_ver3.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2026/03/kampdag_ver3.pdf

KVINDERNES 
INTERNATIONALE 
KAMPDAG
Et samfund, hvor fødsler  
og barsel anerkendes  
og værdsættes
PIA OLSEN DYHR FORMAND
At blive mor i Danmark er en dårlig forretning. Kvinder 
tager barsel, og ofte mere end mænd, for færre 
midler, end hvis de gik på arbejde. De går oftere 
på deltid for at få enderne til at mødes i hjemmet. 
Det betyder, at lønnen falder og karrieren bremses. 
Det sætter i pensionen, som er markant lavere end 
mændenes, hvilket er et kæmpemæssigt problem, 
hvis forholdet afsluttes med skilsmisse. Og for at det 
ikke skulle være nok, så møder mange nybagte mødre 
et sundhedssystem uden hjælp ved fødselsskader og 
gener.
SF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal be-
tale en så høj pris for at få børn. Vi skal have skabt 
et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og 
værdisættes i samfundet. Derfor forslår SF tre helt 
konkret forslag, som her og nu vil kunne bidrage til at 
ændre nogle af de strukturer, som underprioriterer 
kvinder og sætter dem bagud, når de bliver mødre. 
FORSLAGENE ER: 
 
Et stærkere grundlag for løn og  
barselsdagpenge under hele barslen
Efterfødselsklinikker i hele landet
Deling af pensioner ved skilsmisse
 
ASTRID CARØE, LIGESTILLINGSORDFØRER
ET STÆRKERE GRUNDLAG 
FOR LØN OG  
BARSELSDAGPENGE  
UNDER HELE BARSLEN 
På Kvindernes Internationale Kampdag slår SF fast, 
at tiden er inde til en ny og samlet reform af barsels-
området. SF har allerede foreslået at udvide barslen 
med to uger til hver forælder for at skabe mere ro 
og tryghed i overgangen til vuggestue eller dagpleje. 
Næste skridt er at tage fat på lønforholdene under 
barslen og de skævheder i barselssystemet, som 
især rammer kvinder og forældre med usikre eller 
sammensatte arbejdsliv. Derfor foreslår SF en ny, 
samlet reform af barselsområdet, der styrker ligestil-
lingen og sikrer mere tryghed og tidssvarende bar-
selsrettigheder.
GRUNDLAG FOR LØN UNDER HELE BARSLEN 
I SF ønsker vi et samfund, hvor det at føde børn an-
erkendes og værdsættes. Når kvinder går på barsel, 
tager de ansvar for at give næste generation en god 
start på livet, men de betaler prisen selv. Lønnen 
falder, pensionsopsparingen sakker bagud, og den 
økonomiske ulighed mellem kvinder og mænd vokser. 
Det er ulogisk og uretfærdigt at netop det arbejde, 
som samfundet er helt afhængigt af, udløser et øko-
nomisk tab for kvinder. Derfor vil SF sikre grundlaget 
for fuld løn under hele barslen. Det skal ske ved at 
udvide antallet af refusionsuger i barselfonden til at 
gælde hele barselsperioden. 
Det er overenskomster og private virksomheds-
aftaler, der fastlægger retten til løn under barsel, 
men det er staten, der sætter rammerne for, hvor 
mange uger virksomhederne kan få refusion gennem 
barselsfonden. I dag ophører refusionen 10 uger før 
barslen på barselsdagpenge slutter, hvilket skaber en 
økonomisk barriere for mange familier.
Det vil SF ændre, og foreslår at udvide refusionspe-
rioden i barselsfonden, så den dækker hele barslen. 
I dag er barslen 52 uger, men med SF’s forslag om at
udvide barslen med 4 uger, bliver den samlede barsel 
56 uger. Det betyder, at refusionen følger hele bar-
slens længde, og virksomhederne dermed får et so-
lidt økonomisk grundlag for at tilbyde fuld løn gennem 
hele perioden. 
For at sikre ligestilling og understøtte, at begge 
forældre tager en aktiv del i barslen, skal 11 uger 
øremærkes til hver forælder. Det giver et stærkt 
fundament for en mere ligelig fordeling af orloven, og 
styrker barnets relation til begge forældre.
Forslaget skal bringes ind til bordet i en trepart og 
drøftes med fagbevægelsen, herunder Arbejdsmar-
kedets Tillægspension (ATP).
FLERE SKAL HAVE RET TIL BARSELSDAGPENGE  
Samtidig med at SF vil styrke grundlaget for løn 
under hele barslen, er det afgørende, at barselssy-
stemet også kommer til at afspejle virkeligheden for 
de mange kvinder og mænd, der har en kombineret 
indkomst, såsom fx både et arbejde som selvstændig 
og lønmodtager på samme tid. I dag er barselsreg-
lerne indrettet efter et arbejdsmarked, hvor man 
enten er lønmodtager eller selvstændig. Det betyder, 
at forældre som kombinerer flere indkomstformer, 
falder mellem to stole og i praksis mister retten til 
barselsdagpenge, selvom de arbejder, betaler skat og 
bidrager til samfundsøkonomien.
Denne skæve lovgivning har negative konsekvenser 
for især kvinder, som måske ikke tør tage springet 
og satse på en mere usikker karriere med kombine-
rede indkomster, som f.eks. i kunstbranchen eller 
som iværksætter, da de risikerer at stå helt uden 
indkomst i perioden på barsel. Det er uacceptabelt, 
at retten til barsel – og til økonomisk tryghed under 
barsel – afhænger af, om ens arbejdsliv passer ind i 
forældede kategorier.
Derfor mener SF, at en reform af barselsområdet 
skal komme med konkrete forslag til, hvordan vi kan 
sikre, at forældre med kombinerede indkomster får 
reel og lige adgang til barselsdagpenge. SF foreslår 
konkret, at der i forbindelse med en trepart nedsæt-
tes en arbejdsgruppe i samarbejde med arbejds-
markedets parter. Arbejdsgruppen skal udarbejde en 
model for, hvordan barselssystemet kan reformeres, 
så arbejdstid og indkomst kan opgøres på tværs af 
ansættelsesformer, og så barselsdagpenge beregnes 
på baggrund af den samlede indkomst.
SF er klar over, at en udbygning vil kræve ekstra 
finansiering. Beslutninger herom bør baseres på en 
grundig kortlægning af problemstillingen og udarbej-
delse af konkrete løsningsmodeller. Derfor er det i 
første omgang vigtigt, at vi får udarbejdet et sådant 
grundlag.
EFTERFØDSELSKLINIKKER 
I HELE LANDET
Graviditet er for langt de fleste en lykkelig tilstand, 
selvom kvindekroppen udsættes for enorm belast-
ning, specielt under fødslen. Nedsunket underliv, 
bækkenproblemer, delte mavemuskler, bristninger, 
underlivsprolaps og inkontinens – listen over fød-
selsskader er lang, og kan have store konsekvenser 
for nybagte mødre. Alligevel efterlades for mange 
kvinder uden hjælp efter fødslen, fordi der mangler 
tilbud, og de eksisterende tilbud alene går til de mest 
komplicerede tilfælde. Imens må for mange mødre 
kæmpe alene med smerter og nedsat livskvalitet. 
Brækker man håndleddet, kan man få hjælp til genop-
træning – får man et kejsersnit, må mange selv klare 
genoptræningen. 
Derfor foreslår SF, at alle nybagte mødre, som bli-
ver ramt af gener og komplikationer efter fødsel, 
fremover skal tilbydes opfølgning og genoptræning. I 
Københavns kommune har man allerede igangsat et 
tilbud. Det skal vi have udbredt og opskaleret, så alle 
kvinder i hele Danmark kan få tilbudt et efterfødsels-
forløb.  Vi skal have et sundhedsvæsen, som tager 
fødselsskader alvorligt. Det skal være slut med at 
kvinder går med problemer, der med den rette genop-
træning kunne have været undgået eller forebygget.
Konkret vil SF afsætte en ramme 150 mio. kr. årligt 
for at dække behovet på landsplan. Det betyder, at 
der etableres nye efterfødselsklinikker i hele landet, 
hvor alle kvinder med efterfødselsskader og gener 
kan få behandling og et skræddersyet genoptræ-
ningsforløb. Den økonomiske ramme skal løbende 
evalueres og justeres, så den tilpasses behovet. Det 
er centralt for SF, at alle kvinder kan modtage et 
relevant efterfødselstilbud, hvis behovet er der.
DELING AF PENSIONER 
VED SKILSMISSE 
Det har længe været en velkendt problemstilling, at 
der findes et løngab mellem mænd og kvinder. Et 
andet, måske mindre kendt, problem er de konse-
kvenser, som et skævt arbejdsmarked har for kvin-
ders pensionsformuer. Kvinders pensionsformuer 
er nemlig hele 25 pct. lavere end mænds1. Det er en 
alarmerende forskel, som både skyldes lønforskelle 
samt det faktum, at kvinder sættes bagud på ar-
bejdsmarkedet, når de får børn. 
Årene med småbørn giver med andre ord kvinder 
lavere levestandard i alderdommen. Og det er især et 
problem, hvis parforholdet ikke holder. Efter skilsmis-
ser kan kvinder være dårligere stillet med en mindre 
pensionsformue, end de kunne have haft, hvis de 
ikke havde påtaget sig familieansvaret.
I SF mener vi ikke, at det skal være en økonomisk 
byrde for din alderdom, at du tager tørnen derhjem-
me. Derfor foreslår vi, at pensionsopsparinger i 
udgangspunktet skal deles ligeligt i tilfælde af skils-
misse2. I dag er det nemlig sådan, at alle formuer på 
nær pensionen deles ved skilsmisse, hvis man ikke 
har indgået en ægtepagt. Og faktisk er det også 
sådan, at selvom man som ægtepar gerne vil indgå 
en ægtepagt om deling af pensionen i tilfælde af en 
skilsmisse, så er det ikke muligt, da livrentepensioner 
ikke må indgå i formuefællesskabet3. Det skal vi have 
lavet om. 
Helt konkret forslår SF en justering af ægteskabs-
lovgivningen, så alle pensionsopsparinger indgår i 
formuefællesskabet. Det vil betyde, at pensionen 
ligestilles med alle andre formuer, som i dag deles i 
tilfælde af en skilsmisse. Det vil fortsat være op til 
det enkelte par, hvorvidt de vil lave en ægtepagt, 
hvor pensionen ikke deles. 
ØKONOMI 
Der afsættes 150 mio. kr. årligt til efterfødselsklinik-
ker, som finansieres via råderummet. 
Midlerne til flere refusionsuger i barselsfonden finan-
sieres via et øget virksomhedsbidrag, og er derfor 
ikke udgiftsdrivende for staten.
ØKONOMI 
Der afsættes 150 mio. kr. årligt til efterfødselsklinikker, som finansieres via råderummet. 
Midlerne til flere refusionsuger i barselsfonden finansieres via et øget virksomhedsbidrag, og er derfor ikke 
udgiftsdrivende for staten.


---

# SF kræver akut forbedring og servicetjek af Arne-pensionen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-kraever-akut-forbedring-og-servicetjek-af-arnepensionen

Del    Del  SF kræver akut forbedring og servicetjek af Arne-pensionen12-08-2025De fleste af os husker nok Arne Juhl. Manden, der havde knoklet det meste af sit liv som bryggeriarbejder og først fik lov til at gå på pension, da han var for nedslidt til at nyde sit otium. Manden, der blev frontfigur for Socialdemokratiets kampagne op til valget i 2019 med de velkendte slagord:“Nu er det Arnes tur.”Efter et langt liv med hårdt arbejde på byggepladsen, i hjemmeplejen eller bag rattet i en bus, burde man kunne trække sig tilbage med værdighed. Men virkeligheden lever ikke op til de ambitioner, som den politiske aftale fra 2020 lovede. Derfor kræver SF nu et akut servicetjek og konkrete forbedringer af Arne-pensionen.Langt færre får adgang end lovet
Aftalen om Arne-pensionen blev indgået mellem Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten, Alternativet og Dansk Folkeparti. Forventningen var, at 32.500 helårspersoner ville få adgang til ordningen i 2024. Men virkeligheden tegner et andet billede: Kun omkring 12.500 personer er i dag på ordningen, og ifølge Finansministeriet vil tallet på sigt falde helt ned til cirka 2.000 personer.
“Arne-pensionen er langt fra det, vi aftalte i 2020. Den skulle være en reel mulighed for en værdig tilbagetrækning. Men det er ikke værdigt, når den er så svær at få,” siger beskæftigelsesordfører i SF, Karsten Hønge.Mange af dem, som Arne-pensionen er tiltænkt, vil naturligt være mærket af årtiers fysisk eller psykisk krævende arbejde. Men for Karsten Hønge handler ordningen i sin kerne ikke kun om nedslidning – den handler om retfærdighed: At det ikke bør være alderen alene, men længden af arbejdslivet, der afgør, hvornår man kan trække sig tilbage. “Én, der startede på job som 16-årig, bør kunne stoppe tidligere end én, der startede som 24-årig, uanset om de er født samme år. Det er da kun retfærdigt og sund fornuft,” siger han.Han understreger, at det ikke er tilstrækkeligt med mindre ændringer – behovet er langt større: “Der er ikke bare brug for små justeringer. Der er brug for et servicetjek med det samme. Ordningen skal være rimelig og tilgængelig for folk, der har knoklet på arbejdsmarkedet det meste af deres liv,” siger Karsten Hønge. Brug pengene på forbedringer, ikke skattelettelser
SF kræver, at de midler, der allerede er afsat til Arne-pensionen, bliver øremærket til konkrete forbedringer. Det omfatter både en forhøjelse af ydelsen og en lempelse af de komplicerede adgangskrav, der i dag forhindrer mange i at få gavn af ordningen.  “Det er en skandale, hvis pengene bliver brugt på skattelettelser. Vi skal sikre retfærdig pension, før kroppen siger stop, og det er på tide, at beskæftigelsesministeren vågner op og tager ansvar for de mennesker, der har båret samfundet i årevis,” siger Hønge. SF har derfor indkaldt beskæftigelsesministeren i samråd og vil samtidig tage kravet om forbedringer med til de kommende finanslovsforhandlinger. SF foreslår, at de ekstra midler bl.a. kan bruges på: Ydelsen skal sættes 3.000 kroner op (pr. måned) med virkning fra 2026.   Der skal i efteråret 2025 gennemføres det serviceeftersyn, som aftalepartierne forpligtede hinanden på i aftalen. Og der skal øremærkes én milliard til konkrete forbedringer af fx kriterierne for rettigheden og modregningsreglerne.


---

# SF SÆTTER FOKUS PÅ RETFÆRDIG PENSION I NY KAMPAGNE - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-saetter-fokus-paa-retfaerdig-pension-i-ny-kampagne

Del    Del  SF SÆTTER FOKUS PÅ RETFÆRDIG PENSION I NY KAMPAGNE04-03-2025Mens direktørerne med høje indtægter kan spare op og selv bestemme, hvornår de vil gå på pension, stiger pensionsalderen for den almindelige lønmodtager og dem med de mest nedslidende jobs. Det gælder for SOSU’erne, tømrerne, renovationsarbejderne, pædagogerne og alle dem, der knokler hver dag for at holde hånden under vores samfund.Det sætter SF nu fokus på i en stor kampagne om partiets syvpunktsplan for en ny, rød, regering, hvor retfærdig pension er første punkt. Planen skal være retningsgivende for en kommende regering. SF’s beskæftigelsesordfører, Karsten Hønge, uddyber:“Det er fuldstændig håbløst at forestille sig, at alle skal kunne arbejde, til de er 75 år, hvis pensionsalderen fortsætter med at stige. Jeg er selv tømrer. Kan du forestille dig en tømrer arbejde, til han bliver 75? Man må have røget hash, hvis man tror på det.”Kampagnen kommer i lyset af et regeringslovforslag om at hæve pensionsalderen til 70 år som en del af Velfærdsaftalen fra 2006.Et løftebrud på velfærden
Da Velfærdsaftalen blev indgået i 2006 (mellem S, V, K, DF og RV), var det med et klart løfte om, at pengene fra en højere pensionsalder skulle bruges til at fremtidssikre velfærden, forbedre arbejdsmiljøet og forebygge nedslidning. Men virkeligheden ser anderledes ud.“Skatten er blevet sænket med 84 milliarder kroner, mens velfærden er blevet udhulet. Samtidig har man afskaffet efterlønnen og løbet fra løfterne om bedre arbejdsmiljø. Det kan vi ikke acceptere,” siger Karsten Hønge.SF var ikke med i Velfærdsaftalen fra 2006, men stemte i 2021 for Arne-pensionen, der skulle give de mest nedslidte mulighed for at gå tidligere på pension. Ifølge SF opsamler ordningen dog ikke så mange som tiltænkt, og derfor ønsker partiet at fremrykke et eftersyn af ordningen og forberede den.SF afviser ikke, at pensionsalderen kan hæves i fremtiden, men det skal ske på en retfærdig måde og ikke med det tempo, vi ser nu. Det betyder, at der skal investeres i bedre arbejdsvilkår og sikres mulighed for tidlig tilbagetrækning for dem, der har haft de hårdeste job. Det er essensen i kampagnen, der vil sikre danskerne et godt liv på pension.


---

# 1.maj-udspil: Arne-pensionen skal forbedres og udvides - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/1-maj-udspil-flere-skal-have-ret-til-tidlig-pension

Del    Del  1.maj-udspil: Arne-pensionen skal forbedres og udvides01-05-2024SF og Enhedslisten foreslår, at der afsættes 1 mia. kroner til at forbedre og udvide retten til tidlig pension, Arne-pensionen.
“Nu har Arne fået sin pension, men mange andre derude knokler. De skal have bedre muligheder for at kunne trække sig tidligere tilbage efter et langt arbejdsliv”
Hver dag bidrager tre millioner lønmodtagere til at holde hjulene i gang. Arbejdsmoralen er i top, selvom SVM-regeringen med jævne mellemrum løfter den moralske pegefinger. Pengene kan findes, fordi færre end forventet bruger tilbagetrækningsordningerne. Det giver et øget råderum, at der skal bruges mindre på seniorpension, efterløn og tidlig pension. Men pengene reserveret til ordningerne bør blive på området og bruges her.  Der er nemlig i den grad stadig behov. “Når jeg læser om 56-årige Dan, der må tage piller dagligt for at passe arbejdet på byggepladsen, så er vi slet ikke i mål med at sikre forbedringer af tilbagetrækningsområdet”  Det er desværre ikke en selvfølge, at det går i retningen af velfærdsforbedringer. SF kæmpede eksempelvis hårdt for at bevare seniorpensionen, da SVM-regeringen ville forringe den.  Baggrund
Efter årtier med forringelser for danske lønmodtageres muligheder for værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, f.eks. gennem efterlønsordningen, satte SF og Enhedslisten sammen med Socialdemokratiet en anden retning efter valget i 2019. I 2021 landede aftalen om tidlig pension (S, SF, EL, ALT, DF) – den såkaldte Arnepension.  Aftalepartierne bag tidlig pension (S, SF, EL, ALT, DF) har forpligtet sig til senest i 2030 at foretage et serviceeftersyn af modellen. Det skal ske med henblik på at undersøge, om ordningen fungerer efter hensigten.  SF og Enhedslisten ønsker at fremrykke dette eftersyn til nu, da vi allerede kan se, at ordningen ikke opsamler lige så mange som tiltænkt.


---

# [PDF] tidsplan.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2026/02/tidsplan.pdf

SF’S TIDSPLAN 
– MERE TID TIL DET VIGTIGE
Danmark skal være et land, der bygger på balance 
– mellem arbejde og familie, fællesskab og frihed, 
ansvar og omsorg. Men de seneste årtier er tem-
poet skruet op, presset vokset, og mange danskere 
mærker, at fritiden – den tid, hvor livet faktisk leves 
– bliver klemt. I den travle hverdag oplever mange en 
længsel efter, at arbejdslivet bedre kan forenes med 
familieliv og fritid. 
Derfor ramte afskaffelsen af store bededag så skævt: 
den kom netop i en tid, hvor alt for mange følte sig 
stressede, og hvor den største mangelvare ikke var 
arbejdsudbud, men ro, nærvær og tid med dem, vi 
holder af. Det ses også i danskernes livskvalitet, som 
har været faldende i takt med, at bruttonationalpro-
duktet er steget. Vi bliver rigere som samfund, men 
mindre lykkelige. 
Hvis vi vil et stærkere Danmark, må vi skabe et sam-
fund, hvor danskerne får mere plads til familie, omsorg 
og udvikling, og hvor muligheden for at sænke tempo-
et og trække vejret ikke afhænger af ens pengepung 
eller jobtype. Derfor foreslår vi en ny retning: et Dan-
mark, der giver mere tid til det vigtige. Vi vil have store 
bededag tilbage. Vi vil have tid til vores børn, når de 
er små. Vi vil have fleksibel og gradvis tilbagetrækning 
fra arbejdsmarkedet. Vi vil have tid til nærvær, når li-
vet ramler. Og vi vil have ungeliv med tid til tænkepau-
ser og fejltagelser. 
Vi tror på et samfund, hvor mennesker trives bedst, 
når der er plads til både ambitioner og omsorg. Plads 
til at indrette os og leve livet forskelligt i forskellige 
livsfaser. Et Danmark, der investerer i tryghed, fleksi-
bilitet og tid – fordi vi ved, at den vigtigste ressource 
ikke er timerne, vi arbejder, men livet, vi lever imellem 
dem.
Derfor vælger vi bevidst at investere milliarder i mere 
tid til danskerne. Nogle vil spørge, om der er råd. Vi 
mener, det rigtige spørgsmål er det modsatte: Har vi 
råd til at lade være? For alternativet er et Danmark, 
hvor regningen for stress, mistrivsel og nedslidning 
vokser år for år. Flere stresssygemeldinger, flere på 
førtidspension og flere, der falder ud af fællesskabet.
Lykkes vi med at skabe et Danmark, hvor der er plads 
til det vigtigste i livet, styrker vi både danskernes 
livskvalitet og samfundsøkonomien. Mere tid koster – 
men det er en bevidst prioritering, som kan forebygge 
langt større menneskelige og økonomiske omkostnin-
ger og bidrage til et bedre og stærkere Danmark.
PIA OLSEN DYHR FORMAND
Mere end hver fjerde unge har  
opsøgt læge eller afbrudt  
uddannelse på grund af stress 
Antallet af børn med  
meget højt  skolefravær er  
fordoblet på 10 år
Hver 5. dansker i  
arbejde udviser  
symptomer på stress 
6 ud af 10 forældre oplever stress over 
både at skulle være en god forælder og 
en god medarbejder
Stress fører hvert år til sygemeldinger 
svarende til 55.600 fuldtidspersoner.  
Det svarer til alle  
sygeplejersker i Danmark 
Halvdelen af alle seniorer vil arbejde  
længere, hvis de får mulighed for  
at gå ned i tid, når de nærmer sig  
folkepensionsalderen
HVORDAN ENDTE VI HER?
5 5 6 0 1
0.
SF’S FORSLAG TIL EN  
NY TIDSPLAN  
FOR DANMARK
1. Mere tid til børn, når de er små: SF 
vil forlænge barslen, så der er ro til 
indkøring 
 
2. Ungeliv med tid til tænkepauser og 
fejltagelser: SF vil have det ekstra 
SU-år tilbage og give studerende 
ret til orlov  
3. SF foreslår fleksibel tilbagetræk-
ning for seniorer 
4. Tid til nærvær når livet ramler: SF 
foreslår ret til nedsat tid, når din 
familie har brug for dig. 
Sidestilling af sorgorlov ved part-
nertab i børnefamilier, systematisk 
opsporing og opfølgning på børn i 
sorg 
 
5. SF vil give danskerne  
store bededag tilbage
MERE TID TIL BØRN, NÅR 
DE ER SMÅ: 
SF VIL FORLÆNGE  
BARSLEN, SÅ DER ER RO 
TIL INDKØRING
Tiden med vores børn er noget af det dyrebareste, vi 
har. Især når de er små. For tiden kommer ikke igen. 
Vi siger til hinanden, at vi skal nyde det, mens de er 
små. Men tiden til netop det at være nærværende og 
nyde tiden er alt for knap. Mange børnefamilier kæm-
per med at få enderne til at mødes, og mange oplever 
følelsen af utilstrækkelighed. Og det ses på lykkebaro-
metret, hvor danske forældre bliver mindre lykkelige, 
når de får børn. Men sådan behøver det ikke være. 
Vender vi blikket over Øresund, ser det anderledes ud. 
Forældre i Sverige og Norge bliver nemlig mere lykke-
lige, når de får børn. Det korte svar fra vores nordiske 
naboer er mere fleksible rammer på arbejdsmarkedet 
for børnefamilierne. Et eksempel er barsel, som er 
meget mere fleksibel.
I Danmark bliver mange familier pressede, når barslen 
slutter og ens lille guldklump skal køres ind i vuggestue 
eller dagpleje. For det er ikke alle arbejdsgivere, der 
er fleksible, og mange oplever, at de enten må tage 
ferie eller lave en så kort indkøring, at det tydeligt kan 
mærkes på både barn og forældre. 
Derfor vil vi forlænge barslen med med 4 uger, så der 
bliver mere tid til at være nærværende og have ro på i 
overgangen fra barsel til indkøring og arbejde. 
Enlige udsatte mødre kan have behov for særlig støtte 
i forbindelse med indkøring og ved overgangen til ar-
bejde. Derfor vil vi afsætte en pulje til støtteindsatser 
og gribe de mødre bedre, end vi gør i dag. 
Med forslaget om at forlænge barselsorloven tager vi 
et skridt mod et samfund, hvor familieliv og arbejdsliv 
hænger bedre sammen. Men vi er ikke i mål. Vi vil ar-
bejde videre for at skabe endnu bedre rammer, så for-
ældre får mere tid med deres børn, mens de er små. 
For en tryg start på livet og nærvær i de første år er 
afgørende for alle børn og familier.
UNGELIV MED TID TIL 
TÆNKEPAUSER OG  
FEJLTAGELSER: 
SF VIL HAVE DET EKSTRA 
SU-ÅR TILBAGE OG  
GIVE STUDERENDE  
RET TIL ORLOV
Da det ekstra SU-år blev rullet tilbage, skabte det en 
massiv ulighed blandt de studerende. Pludselig var 
det at udskyde et fag for at have mere tid eller vælge 
en helt ny uddannelse forbeholdt dem fra velhaven-
de familier eller med en massiv opsparing på kontoen. 
Sådan skal det ikke være. Vi vil genindføre det ekstra 
SU-år, så studerende igen kan sænke både skuldrende 
og tempoet og igen får mulighed for at skifte studie 
uden at gældsætte sig, hvis ikke de er landet på den 
rette hylde i første forsøg.
Tilbage i 2013, da fremdriftsreformen i et anfald af vir-
kelyst blev rullet ud over de danske studerende, var 
det altoverskyggende succeskriterie, at de unge skulle 
igennem deres uddannelse så hurtigt som overhove-
det muligt. Indirekte måtte det forstås, at hastighe-
den trumfede enhver af effektivitetens skyggesider.  
Og der var mange! Selvom der i dag er blevet luget ud i 
en del af reformens mest kradsbørstige torne og tids-
ler, er de studerende fortsat stressede og mistrives i 
en grad, kun få andre befolkningsgrupper kan matche. 
En tungtvejende årsag er tempoet i de studerendes 
hverdag, hvor mange er nødt til at balancere fuldtids-
studiet med et tidskrævende studiejob for at sikre sig 
et tilstrækkeligt levegrundlag - særligt i en tid, hvor 
alt fra bolig- til fødevarepriserne stiger. Samtidig er 
de studerendes muligheder for at stoppe op og hol-
de pause udhulede. Og fjernelsen af det ekstra SU-år 
betyder dårligere muligheder for at ændre mening og 
skifte studie. 
Og det er ikke kun på de videregående uddannelser, at 
presset rammer. Allerede på ungdomsuddannelserne 
er eleverne langt mere stressede end gennemsnits-
danskeren. Derudover tager flere og flere unge nu et 
tredje sabbatår, fordi de allerede i en helt ung alder 
kigger ind i først et studieliv og dernæst et arbejdsliv, 
hvor der er skruet gevaldigt op for tempoet, og hvor 
der ikke er plads til fejltagelser.
De unge skal ikke brænde ud, førend voksenlivet knapt 
er begyndt, og vi skal skabe et uddannelsessystem, 
de studerende kan se sig selv i og har lyst til at være 
en del af. 
Derfor vil genindføre det ekstra SU-år, så studerende 
igen kan sænke både skuldrende og tempoet og igen 
får mulighed for at skifte studie uden at gældsætte 
sig, hvis ikke de er landet på den rette hylde i første 
forsøg. 
Derudover vil vi indføre en egentlig ret til orlov under 
uddannelse. 
I dag er du garanteret orlov ved f.eks. barsel eller vær-
nepligt, men ønsker du derimod orlov for at rejse, tage 
på højskole eller bare puste ud for en stund, er regler-
ne langt mere kringlede og varierende fra uddannelse 
til uddannelse. På Syddansk Universitet har man netop 
– og med stor succes - indført retten til et semesters
ubegrundet orlov som et initiativ til at afhjælpe den 
stigende mistrivsel. Denne model bør udbredes som 
en ensartet praksis på alle landets videregående ud-
dannelser, og tidsgrænsen for, hvornår uddannelsen 
skal være afsluttet, skal rykkes tilsvarende, så pausen 
fra bøgerne ikke skaber et yderligere tidspres senere 
hen. 
Og så vil vi sikre, at dem, der har fået mindst uddan-
nelse og ikke har gået den lige vej gennem uddannel-
sessystemet, skal have gratis HF-enkeltfag allerede 
fra 2027. Fordi de mennesker netop har haft brug for 
mere tid og det har betydet, at de selv skulle beta-
le for at tage uddannelse senere i livet. Ved at fjerne 
deltagerbetalingen for HF-enkeltfag gør vi det lettere 
at uddanne sig på det tidspunkt, det giver mening for 
den enkelte.
TID TIL NÆRVÆR NÅR  
LIVET RAMLER: 
SF FORESLÅR RET TIL 
NEDSAT TID, NÅR DIN  
FAMILIE HAR  
BRUG FOR DIG
I langt de fleste familier er der tidspunkter og perioder 
i livet, hvor familien har brug for al vores opmærksom-
hed. Hvis vores børn er i mistrivsel og har ufrivilligt 
skolefravær. Hvis vores partner bliver alvorlig syg. 
Hvis vores forældre får svær demens. Så har familien 
brug for vores nærvær, og vi har selv brug for at være 
lige netop der hos dem. Men i dag oplever mange dan-
skere, at der ikke er den fleksibilitet på arbejdet. At 
livet ramler, men man ikke får tiden til at være der. Det 
vil vi lave om på. 
Når livet ramler, så skal velfærdssamfundet træde til. 
Når du griber andre, så skal velfærdssamfundet gribe 
dig. På tidspunkter som disse skal det være muligt at 
gå ned i tid i en periode og samtidig blive kompenseret 
økonomisk for sin tabte arbejdsfortjeneste. 
I dag skal situationen for ens kære være meget alvor-
lig, før man kan blive hjemme og få dagpenge. Er ens 
barn alvorligt syg og kræver hospitalsindlæggelse eller 
pleje i hjemmet, så kan man. Men flere børnefamilier 
bliver ramt af, at der i dag er et ingenmandsland mel-
lem almindelig sygdom og meget alvorlig sygdom. Li-
gesom flere børnefamilier rammes af, at man først har 
ret til tabt arbejdsfortjeneste, når der er tale om lang-
varig funktionsnedsættelse eller lidelse. Er et barn i 
mistrivsel og med begyndende ufrivilligt skolefravær, 
så kan det gøre en verden til forskel, hvis forældre kan 
blive hjemme i mere end 5 dage.
Derfor ønsker vi at tilføje en ny søjle på fundamentet 
i den danske model i form af en arbejdslivsforsikring i 
tillæg til den nuværende arbejdsløshedsforsikring. Så 
familier kan være hjemme eller arbejde mindre i den 
mellemlange periode med sygdom eller mistrivsel. Den 
konkrete løsning skal udarbejdes og implementeres 
med respekt for eksisterende ordninger og den danske 
arbejdsmarkedsmodel. Vi foreslår, at retten til nedsat 
tid bygges ind i det eksisterende dagpengesystem. 
Det vil hjælpe mange danskere i en periode i livet, hvor 
der særligt er brug for mere tid.
SIDESTILLING AF  
SORGORLOV VED  
PARTNERTAB I  
BØRNEFAMILIER,  
SYSTEMATISK OPSPORING 
OG OPFØLGNING  
PÅ BØRN I SORG
Når det værst tænkelige sker, skal børnefamilier have 
de bedste vilkår for at komme helskindede igennem 
tab af et familiemedlem. I dag oplever 10-15 pct. kom-
plicerede sorgreaktioner, der viser sig som langvarige 
psykiske og fysiske problemer, funktionsnedsættel-
se og forringet livskvalitet. For at undgå dette, skal 
sorgorloven for partnertab sidestilles med barnetab, 
dvs. hæves fra 12 til 26 uger, så familien har tid til at 
finde sine ben. Derudover skal fokus på børn i risiko 
for komplicerede sorgreaktioner øges gennem opspo-
ring og opfølgning, så de, med mindst livserfaring får 
bedst mulig støtte.
FLEKSIBEL OG GRADVIS 
TILBAGETRÆKNING
Overgangen fra fuldtidsansat til pensionisttilværelse 
er for de fleste meget brat: enten arbejder man på 
lige fod med alle andre, eller også arbejder man ikke. 
For de fleste er der ingen mellemveje. Det er ærgerligt 
for både det menneske, der gerne vil fortsætte arbej-
det på mere fleksible vilkår og for samfundet, der går 
glip af god, erfaren arbejdskraft. Med den nuværende 
pensionsalder er 4 ud af 5 danskere bekymrede over, 
om de kan holde helt til pensionsalderen. Det problem 
bliver kun større frem mod 2040, når pensionsalderen 
stiger til 70 år. 
Både menneskeligt og samfundsmæssigt er der gode 
grunde til, at vi som samfund skal sikre en mindre fir-
kantet overgang fra fuldtidsansat til pensionist. Som 
livet går, ønsker flere sig, at tiden udenfor arbejdet 
rækker længere. Tid til børnebørnene, til livskvalitet og 
helbred. Et helbred, som ikke alle kan forvente, holder 
til et fuldtidsarbejde frem til pensionsalderen. Mens 
nogle stadig elsker arbejdslivet fra 8 til 16, er der an-
dre, der ønsker sig eller behøver et temposkift, når de 
når 60’erne. 
Undersøgelser peger på, at øget fleksibilitet giver 
længere arbejdsliv. I bedste fald kan øget fleksibilitet 
til seniorerne modvirke, at 2 ud af 3 stopper med at 
arbejde før pensionsalderen. Og når det samtidig er et 
bredt ønske i befolkningen, bør det ligge lige for, at vi 
som samfund gør det muligt.  
I dag er muligheden for at gå på deltid frem mod – og 
efter – pensionsalderen forbeholdt en snæver, og re-
lativt velhavende, gruppe. Sådan bør det ikke være i 
dagens Danmark. 
Derfor vil vi arbejde for, at danskerne får en værdig, 
gradvis og fleksibel tilbagetrækning. Vores vision er, 
hvad der svarer til en 3-4 dages arbejdsuge for senio-
rer og en ugentlig arbejdstid på 25-30 timer. 
Vores vision kører i tre spor, som alle har til hensigt at 
udbrede mulighederne uden at man skal gå for meget 
ned i løn:
• Fleksible tilbagetrækningsordninger: Mere fleksi-
bilitet og lempeligere modregning i de tidlige til-
bagetrækningsordninger, så man fx kan fordele 
Arnepensionen over 6 år i stedet for 3 år.  
• Delpension: En trepartsaftale, som skal styrke 
mulighederne for delpension for alle lønmodtagere 
med en arbejdsmarkedspension, herunder mulig-
hed for tidligere start på udbetalinger af egen op-
sparing som supplement til lønnen.
• 80-90-100 modellen i den offentlige sektor: Vi vil 
afsætte en pulje på 0,5 mia. kr. til udbredelse af 
en 80-90-100-model i kommuner og regioner. Det 
skal gøre det muligt, at særligt seniorer over 60 år 
i sektorer med mangel på arbejdskraft kan arbejde 
80 pct. med 90 pct. løn og 100 pct. pension
SF VIL GIVE DANSKERNE 
STORE BEDEDAG TILBAGE
SVM-regeringens fjernelse af store bededag var for-
kert. Ikke kun fordi den var et groft indgreb i den dan-
ske model, eller fordi den pludselig skulle gennemtrum-
fes i så høj en fart, at der nærmest natten over blev 
revet en solidt funderet helligdag ud af danskernes liv. 
Men også fordi fjernelsen af en helligdag går stik imod 
det, størstedelen af danskerne ønsker sig: Mere fritid. 
Mere ro, luft og tid i hverdagen. Og netop derfor er det 
at tage fritid fra danskerne den helt forkerte retning 
for Danmark.
Vi skal have mindre nedslidning og færre stress-
sygemeldinger, ikke færre fridage. Vi skal 
have mere tid til det vigtigste, ikke mindre.  
Derfor vil vi genindføre store bededag.  
Kan det lade sig gøre, når den nu er helt væk i vores 
kalender? Det korte svar er ja. Det er et politisk valg. 
For os er store bededag tilbage en del af vores visi-
on for et bedre Danmark. Vi drømmer om et samfund, 
hvor arbejdsliv og fritid kan sameksistere, og hvor 
kravene det ene sted ikke går ud over det andet. 
At genindføre store bededag handler grundlæggende 
om respekt for danskernes fritid. Og så handler det om 
at genskabe tilliden mellem danskerne og politikerne. 
SF vil konkret arbejde for at samle et flertal, der kan 
rulle loven om afskaffelse af store bededag tilbage.
ØKONOMI 
Som det fremgår af nedenstående, er udspillet forbundet med væsentlige udgifter - i hvert fald på kort sigt. 
Men som beskrevet i det foregående har vi ganske simpelt ikke råd til alternativet, som er at fortsætte med den 
nuværende kurs, hvor regningerne til sygemeldinger, førtidspensioner mv. vil vokse og vokse.
Forslagene vil således medføre væsentlige positive dynamiske effekter, hvor besparelser forbundet med færre 
sygemeldinger vil reducere den reelle omkostning forbundet med udspillet.
I udgiftsskønnene i følgende tabel tages der ikke højde for disse positive effekter. De reelle udgifter vil således 
være lavere. Der er tale om udgiftsskøn, som vil afhænge af adfærdseffekten, herunder især udnyttelsesgra-
den for en række af forslagene. Som det fremgår, er det samlede finansieringsbehov for forslagene knap 8 mia. 
kr.
Forslag Udgift efter tilbageløb og adfærd, mia. kr.
Genindførsel af Store Bededag 2,5
Øget og fleksibel forældreorlov 1
Ekstra SU-år 1,5
Fjernelse af egenbetaling på HF-enkeltfag 0,1
Ret til orlov under uddannelse -*
Arne-pension på deltid op til 6 år -**
Bedre mulighed for delpension 0,2
80-90-100-model 0,5
Arbejdslivsforsikring – ret til nedsat tid 2
Sorgorloven for partnertab 0,1
I alt 7,9
SF foreslår, at tiltagene finansieres ved at indføre en formueskat på 0,5 pct. på den del af nettoformuer, der 
overstiger 10 mio. kr. pr. person. En formueskat vil betyde, at de allerrigeste i Danmark, særligt den ene procent 
med størst formuer, vil bidrage lidt mere til finansieringen af samfundet. Det skal modvirke en udvikling, hvor 
de bedst stillede tjener styrtende på deres formueafkast, mens dem med få ressourcer er bundet til et hårdt 
arbejdsliv frem mod en stadigt stigende pensionsalder. Denne formueskat vil give et årligt provenu på 9,3 mia. 
kr. efter tilbageløb og adfærd.
*Det vurderes, at omkostningerne herved ikke er nævneværdige. 
* *Der kan ikke skønnes over den præcise udgift for dette forslag, men den vurderes at være ret beskeden. Hertil kommer de positive 
dynamiske effekter, der ikke indregnes i tabellen, men som for dette forslag bl.a. omfatter, at færre helt forlader arbejdsmarkedet 
inden pensionsalderen.


---

# SF - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/politiker/www.instagram.com/charlottemolbaek

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF
– en sikker rød og grøn stemmeEn klar kurs for velfærd, fællesskab og natur – også når det er svært.
Bliv en del af holdet
Lige nu kan du blive gratis intromedlem
Nyheder & aktueltSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrket
Bliv medlem
Nyhedsbrev
Giv bidrag
PIA PÅ FACEBOOKComments Box SVG iconsUsed for the like, share, comment, and reaction icons
Pia Olsen Dyhr
7 dage siden
Se nu lige et fantastisk forårsvejr☀️ Elsker, elsker, elsker at være på tur🙏❤️
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
angry
180
Shares:
5
Comments:
17
17 CommentsKommentér på Facebook
Pia Olsen Dyhr					  og SF
7 dage siden
Glad for at S vil gøre noget ved drikkevandet, men ...
... Se mereSe mindrePlay
Se på Facebook
·
Del
Share on Facebook
Share on Twitter
Share on Linked In
Share by Email
View Comments
likes
love
haha
wow
angry
311
Shares:
12
Comments:
61
61 CommentsKommentér på Facebook
Indlæs mere
Tilmeld dig vores nyhedsbrevSF nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger, for at kontakte mig. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageNyhedsbreve og personoplysninger >> TILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
Din lokale partiforeningVælg landsdelBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns omegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandVælg kommuneAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreen LeftGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje TaastrupHørsholmIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandViborgVordingborgÆrøAabenraaAalborgAarhus  LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# [PDF] 240815-apollo-udspil-2024_4.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2024/09/240815-apollo-udspil-2024_4.pdf

Tænk stort for de småApollo-projektet
ORDFØRER/KONTAKT
1
TÆNKSTORT FORDE SMÅ
Alt for mange børn og unge kæmper med mistrivsel. Skolevægring er
udbredt, og ventelisterne til psykologhjælp og psykiatrisk udredning
vokser. Samtidig viser undersøgelser, at danske forældre, i modsætning
til deres norske og svenske modparter, oplever fald i lykke, når de får
børn. Der er brug for at gøre noget anderledes. I SF mener vi, at vi skal
sikre, at Danmark bliver verdens bedste land at være barn i, men det
kræver en indsats. Det kræver, at vi tør se på børne- og familiepolitikken
på en ny måde. 
Tænk hvis vi turde sige, at når det kommer til børn og
unges trivsel, så skal man ikke opleve, at man ikke kan
få den rigtige hjælpe på grund af kortsigtede kasse-
hensyn? Tænk hvis vi som samfund turde give
børnefamilierne lidt mere ro på i de vigtige år, hvor
barnet har brug for tryghed, ro og omsorg? Tænk hvis
vi forpligtede os på, at flere børn og børnefamilier
skulle trives?
Spørgsmålet er, om vi har indrettet et samfund, som ikke er børne- og
familievenligt. I et af verdens rigeste og mest velfungerende samfund
burde vi kunne skabe bedre rammer, så flere børn trives, og så årene med
små børn bliver de bedste og tryggeste for hele familien.
Derfor vil vi i SF styrke forholdene for børnefamilier, så man får langt
bedre mulighed for at være der for sine børn, når de bliver syge. Vi vil
forbedre rammerne omkring børnelivet, så børn ikke presses ind i
institutioner med for lidt personale eller klasseværelser med én lærer til
28 elever. Og når et barn så mistrives, så skal man ikke vente uger og
måneder før man kan få den rigtige hjælp. 
I en tid hvor skærme fylder mere og mere i vores børns hverdag, er det
afgørende at skabe rammer, der fremmer et sundt socialt liv. Ved at
investere i mere fleksible arbejdsforhold, forbedre vores institutioner og
styrke fritids- og idrætslivet, kan vi give børn og familier flere muligheder
for at være sammen. Det er på tide, at vi tager ansvar og sikrer en
balance, der fremmer trivslen i både børne- og familielivet.
Pia Olsen Dyhrpia.olsen.dyhr@ft.dk
Jacob Markjacob.mark@ft.dk
Mistrivsel hos børn og i børnefamilier er et komplekst problem, hvor der ikke
findes en enkelt løsning, men hvor vi må arbejde hen imod løsninger. På samme
måde som Apolloprogrammet i 1961, hvor USA satte sig for at sende en mand
på månen inden for et årti, selvom de ikke havde teknologien til det. Man satte
alle ressourcer ind på at nå målet, og selvom man ikke kendte alle midlerne for
at nå målet, så lykkedes det som bekendt.
Vi erkender, at vi ikke kender alle løsningerne endnu, men vi er fast besluttet på
at sætte alle kræfter ind for at løse problemet. Vi ved, at det er en kompleks
udfordring, men vi er klar til at tage fat og finde løsningerne sammen. 
TRIVSEL SKAL ØVERST PÅ DAGSORDENEN
Vi er nødt til at tage udfordringerne med en stigende mistrivsel lige så seriøst
som andre enorme samfundsudfordringer. Ligesom vi kender klimaloven og
ældreloven, som har haft til formål at sikre rammerne om vigtige politikområder,
så skal en trivselslov sikre, at vores samfund kan rumme og støtte børn og unge
på en måde, der fremmer deres trivsel og udvikling. 
 
Trivselsråd
SF vil nedsætte et Trivselsråd med eksperter, organisationer (herunder for børn
og unge) og fagfolk, der får til opgave løbende at komme med forslag, som kan
forbedre børn og unges trivsel. Modsat tidligere forsøg, skal rådet løbende
overvåge udviklingen på området, og vurdere de politiske fremskridt.
Udformningen af et trivselsråd skal ske med inspiration i Klimarådet, som også
agerer selvstændigt og med høj faglig ekspertise. Der skal afsættes en betydelig
økonomisk ramme til opfølgning på Trivselsrådets arbejde, så forskning og
forslag kan realiseres og gøre en mærkbar forskel for børn og unge. 
SF afsætter 3.5 mia. kr. årligt til tiltag som opfølgning på Trivselsrådets 
kommende anbefalinger.
Minister for børn- og unges trivsel
SF vil have en minister for børn- og unges trivsel, der skal inddrage og have
ansvaret for trivselsindsatsen i alt fra daginstitutioner, fritidsinstitutioner,
folkeskoler, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser i tæt
samarbejde med Trivselsrådet. Det går ikke, at ansvaret for trivslen bliver kastet
mellem forskellige ministerier. Vi har brug for, at der tages ansvar. 
Aktuelt står vi også med en stor faglighedsudfordring i vores daginstitutioner,
fritidsinstitutioner og skoler, som har massiv indvirkning på børn og unges trivsel.
Det kræver også et blik og træk på tværs, hvis der skal uddannes tilstrækkelig
med pædagoger og lærere, og vi skal sikre et arbejdsmiljø, der fastholder vores
uddannede pædagogiske personale.
En trivselslov og mål for trivslen
Vi skal turde sætte ambitiøse mål for at forbedre trivslen blandt børn og unge, og
det kræver en fokuseret indsats baseret på en trivselslov. Loven skal holde
politisk fokus på børn og unges trivsel, fordi det er afgørende for det enkelte barn
og unge, men også for samfundet i fremtiden. Ved at prioritere og investere i
velfærden kan vi skabe en generation af børn og unge, der trives bedre og har
mod på livet. De konkrete mål i trivselsloven skal udvikles i samarbejde med
Trivselsrådet.
Tænk stort for de småApollo-projektet
2
TID TIL AT VÆRE FAMILIE
Følelsen af, at tiden ikke slår til, og ønsket om at kunne være to steder på
én gang, er noget, mange børnefamilier kan genkende. Man føler sig
fanget mellem et arbejdsliv i femte gear og et familieliv, hvor børnene har
brug for mere tid og ro. Når forældre er stressede og har svært ved at finde
tid til både arbejde, og at være der for deres børn, påvirker det børnenes
trivsel negativt. Manglende tid til familien kan føre til, at både børn og
voksne føler sig utilstrækkelige. Derfor vil vi i SF arbejde for en bedre
balance mellem familie- og arbejdsliv, så både forældre og børn kan trives
og få den tid og opmærksomhed, de har brug for.
Trepartsforhandlinger om frihed ifm. 
børns sygedage
I dag er det ofte umuligt for forældre at blive hjemme med et sygt barn,
hvilket resulterer i, at for mange syge børn sendes i vuggestue eller
børnehave. SF ønsker at styrke rammerne for at forældre kan være
sammen med et sygt barn.
SF vil for det første afsætte en ramme på 1,5 mia. kr. til at styrke forældres
rettigheder generelt i de tilfælde, hvor børn er syge i mere end to dage. Vi
foreslår, at der udarbejdes en konkret model med afsæt i
trepartsforhandlinger. Vores udgangspunkt er, at alle ansatte skal kunne
være med deres børn, hvis de er syge, og vi anslår, at den foreslåede
økonomiske ramme vil kunne sikre ret til frihed med dagpengedækning for
børns 3., 4. og 5. sygedag i alderen 0 – 13 år.
For det andet vil SF afsætte en ramme på 0,5 mia. kr. til at understøtte, at
arbejdsmarkedets parter kan aftale bedre vilkår end basisdækningen med
dagpenge. Denne ramme vil give mulighed for, at arbejdsmarkedets parter
eksempelvis aftaler fuld løn under hele eller dele af den udvidede ret til
børns sygedage.
 
SF skønner at der skal afsættes i alt 2 mia. kr. årligt til initiativet.
Lige barsel for tidlig fødte 
SF vil sikre, at forældre til for tidligt fødte børn, der vælger tidlig
hjemmebehandling, får samme ret til forlænget barsel som ved
hospitalsindlæggelse. Tiltaget vil fjerne den nuværende ulighed i
barselskompensation og støtte forældre i at tage imod tilbuddet om
hjemmebehandling uden økonomiske bekymringer. SF mener, at lige
barselsregler vil gavne både familier og sundhedssystemet. Ved at sikre
lige muligheder for barselsforlængelse, kan forældre fokusere på deres
barns velbefindende i hjemmets trygge rammer.
SF afsætter 20 mio. kr. årligt til initiativet.
Arbejdslivsforsikring
SF foreslår en arbejdslivsforsikring som giver forældre mulighed for at gå
ned i tid, hvis deres børn bliver alvorligt syge, skal udredes, eller hvis deres
partner er alvorligt syg. Når sådanne situationer opstår, presses hele
familien, og de nuværende muligheder for at få hverdagen til at hænge
sammen er utilstrækkelige. SF ønsker derfor at indføre en ret til at gå 15
timer ned i arbejdstid gennem en udbygning af dagpengesystemet, hvilket
vil give familierne den nødvendige fleksibilitet og støtte i svære tider(1). 
SF har afsat en økonomisk ramme på 2 mia. kr.
Noter
1: https://sf.dk/wp-
content/uploads/2024/03/arbejd
slivs-udspil-ver-3_m_bil.pdf
Tænk stort for de småApollo-projektet
3
DER SKAL VÆRE PLADS TIL AT VÆRE BARN
Har man tid og overskud, kan man rumme dem, som stikker udenfor, men
når rammerne er for snævre, tiden presset og økonomien mangelfuld, så
forsvinder rummeligheden ofte også. Vi ved, at med de rette rammer kan
man forebygge problemer senere i livet og sikre, at ingen børn overses.
Det handler om at se og anerkende det enkelte barn og give plads til
forskellighed. Vi ønsker at skabe verdens bedste land at være barn i ved at
prioritere nærvær og tryghed i daginstitutioner, fritidsinstitutioner og
skoler, så hvert barn kan trives og udvikle sig i deres eget tempo. I det
følgende vil vi diskutere nogle af løsningerne og udfordringerne, men
inklusionsudfordringen er en stor udfordring, som kræver flere samtidige
indsatser. Det er en af de opgaver, som trivselsrådet skal undersøge.
Alle børn skal have mulighed for at være en del
af idræts- og fritidslivet
I Island har et gratis medlemskab af foreninger løftet trivslen og sundheden
blandt unge. SF foreslår, at vi lader os inspirere af Island og sikrer at alle
unge har mulighed for et medlemskab af en idrætsforening, et socialt
tilbud eller frivillig forening. Det skal ske ved at sænke betalingen for et
medlemskab markant og ved at sikre at flere kan få en friplads. Samtidig
skal det sociale arbejde i landets mange foreninger styrkes.
Initiativet har på Island vist at kunne fremme trivsel, sundhed og stærke
sociale bånd blandt de yngre generationer. (2)
 SF afsætter 300 mio. kr. årligt til initiativet.
Stærkere fritidsinstitutioner
Fritidsinstitutioner spiller en vigtig rolle i børn og unges liv. Alle skal have
mulighed for at blive en del af et fællesskab med andre børn og unge og
blive mødt af høj fritidspædagogisk faglighed. Der er derfor behov for at
kigge grundigt på ledelse, økonomi, normeringer og lovgrundlaget for
vores fritidsinstitutioner. Konkrete initiativer til forbedringer bør baseres
på anbefalinger fra trivselsrådet, som kan vurdere de specifikke behov og
udfordringer på området. SF vil fremlægge et selvstændigt SFO-udspil.
Udvidelse af minimumsnormeringerne
1 til 3 i vuggestue og 1 til 6 i børnehave. Minimumsnormeringerne skal
gælde alle daginstitutioner, derfor vil vi i SF have minimumsnormeringer på
institutionsniveau. Samtidig vil vi sikre at minimumsnormeringerne også
følger barnet, hvis man starter i forårs-SFO. SF ønsker på den vis at styrke
minimumsnormeringerne og sikre, at de også kan mærkes af det enkelte
barn og det pædagogiske personale. Samtidig skal vi sikre en styrkelse af
fagligheden så pædagogandelen løftes til det niveau, som vi forudsatte, da
Lov om minimumsnormeringer blev vedtaget.
SF afsætter 650 mio. kr. årligt til initiativet.
Tænk stort for de småApollo-projektet
4
Noter
2:https://pubmed.ncbi.nlm.nih.g
ov/21334058/
https://sf.dk/wp-
content/uploads/2024/03/arbej
dslivs-udspil-ver-3_m_bil.pdf
Et løft af folkeskolen
SF vil afsætte 1 milliard kroner til at skabe en stærkere folkeskole. En del af 
midlerne skal bruges til at sænke klasseloftet gennem hele skolegangen, så 
der bliver færre elever i hver klasse. Det vil give lærerne bedre tid til at 
hjælpe det enkelte barn og sikre, at alle elever får den nødvendige 
opmærksomhed og støtte til at trives og lære bedst muligt.
Derudover kan midlerne bruges til at styrke klasselærerfunktionen og 
prioritere flere timer med to voksne i undervisningen, hvilket vil give 
mulighed for mere differentieret undervisning og ekstra støtte til eleverne. 
Vores mål er også at bruge midlerne til at lukke nogle af de huller, der er 
opstået i folkeskolen over tid. Det inkluderer at forbedre fodboldbaner og 
andre faciliteter, som trænger til en opgradering, så skolen bliver et endnu 
bedre sted for børnene. 
SF afsætter 1 mia. kr. årligt til initiativet.
Gratis skolemad 
Vi vil igangsætte et forsøg med gratis skolemad. Ved at give børnene et 
sundt og grønt måltid kan vi forbedre deres koncentration og læring i 
skolen. SF foreslår at forsøget igangsættes på skoler, hvor det vurderes 
særligt relevant at skabe bedre betingelser for børnenes trivsel og 
udvikling. Forsøget skal evalueres, så vi kan udvide ordningen over tid, og 
der er under trivselsrådet afsat en økonomisk ramme, hvorunder en sådan 
udvidelse af ordningen evt. ville kunne finansieres. Det er SF’s ambition at 
alle børn skal have gratis skolemad, og SF arbejder på at fremlægge en 
implementeringsplan og fuld finansiering til udrulning af skolemad på alle 
landets skoler.
 SF afsætter 150 mio. kr. årligt til initiativet.
HURTIG HJÆLP VED MISTRIVSEL
Når børn og unge mistrives, er det afgørende, at de får hjælp hurtigt og 
effektivt. Mistrivsel kan have alvorlige og langvarige konsekvenser, hvis det 
ikke håndteres i tide. I SF mener vi, at ingen børn skal vente i månedsvis på 
den hjælp, de har brug for. Derfor skal vi skabe et system, hvor der 
reageres hurtigt på tegn på mistrivsel, så børn og unge kan få den støtte, 
de har brug for, når de har brug for den.
Let tilgængeligt tilbud indenfor 14 dage
Alle børn med alvorlig mistrivsel skal tilbydes et lettilgængeligt tilbud 
indenfor 14 dage. Tilbuddet skal rumme specialpædagogisk personale. Det 
lettilgængelig tilbud skal sammentænkes med PPR, ligesom der skal være 
mulighed for at flere faggrupper kan hjælpe med udredningen. Hertil skal 
det pædagogisk personales muligheder for at få vejledning til at støtte 
børnene bedst muligt i hverdagen styrkes. 
 SF afsætter 200 mio. kr. årligt til initiativet.
Tænk stort for de små
Apollo-projektet
5
Noter
2:https://pubmed.ncbi.nlm.nih.g
ov/21334058/
https://sf.dk/wp-
content/uploads/2024/03/arbej
dslivs-udspil-ver-3_m_bil.pdf
Den gratis psykologhjælp til 18-24-årige skal udvides
Flere unge skal have gavn af ordningen. Vi vil udvide henvisnings-kriterierne og
sikre, at ventetiderne reduceres markant. Dette opnår vi ved at tilføre flere midler,
forkorte sagsbehandlingstiden for autorisation af kliniske psykologer og oprette
flere ydernumre til praktiserende psykologer i regionerne. Vores mål er at sikre, at
alle unge, der har brug for hjælp, kan få den hurtigt og effektivt. 
SF afsætter 100 mio. kr. årligt til initiativet.
Akutpakke- og straksbehandling i børn- og unge
psykiatrien
Tal fra både bl.a. Rigsrevisionen, Lægeforeningen og Dansk Psykologforening
viser, at situationen i børne- og ungepsykiatrien er uholdbar. I 2022 var
udredningsforløbene næsten fire gange længere end de lovpligtige 30 dage.
Derfor vil SF have tilført akutmidler til området, så man kan få fastholdt psykiatere
og ansat relevant fagpersonale.  
Samtidig vil SF have udvidet den straks-behandling i psykiatrien, som man enedes
om i finansloven for 2024, hvor der til en opstart blev afsat 60 mio., så vi sikrer at
patienter og deres familier får øjeblikkelig adgang til den nødvendige hjælp og ikke
skal vente på en udredning, der ofte kan vare meget længere end de ”garanterede”
30 dage. Udover at ventetiden kan være meget smertefuld, så kan den også
risikere at forværre de(n) psykiske lidelse(r) og gøre det svære for borgeren at
komme i bedring. 
SF afsætter 300 mio. kr. årligt til de to initiativer.
TRYGGE RAMMER ONLINE
Børne- og ungdomslivet leves i høj grad online. Men mens der har været klare
rammer, regler og vejledning for børn og unge i den fysiske verden, så har børn og
unge i alt for høj grad skulle stå på egne ben online. Med algoritmer, kunstig
intelligens og adfærds design er mange sociale medier og online platforme tilmed
designet til, at fange børn og unges opmærksomhed bag skærmen. Bag en skærm,
hvor man samtidig risikerer at blive eksponeret for skadeligt og ofte også ulovligt
indhold. Videnskaben kan dokumentere markante negative sociale og psykiske
effekter forbundet med de sociale mediers revolution af børn og unges liv, og
langvarig brug af skærme, medfører i følge flere studier øget risiko for stress,
depression, samt hukommelsesproblemer og koncentrationsbesvær. Derfor er det
på tide, at vi politisk tager større ansvar for reguleringen af de medier, som børn og
unge begår sig på online. 
Aldersverifikation og håndhævelse af 
aldersgrænse på 15 år
Børn og unge har i mange år haft ubegrænset adgang til sociale medier såsom
Facebook, Snapchat, Instagram og TikTok. Der har været en formel aldersgrænse
på 13 år, men den er aldrig blevet håndhævet af tech-giganterne. Aldersgrænsen
er senere blevet hævet til 15 år for at give samtykke til oplysninger, men der er
stadig et stort udestående med håndhævelse. Ikke-personhenførbar
aldersverifikation kan bidrage til at øge beskyttelsen af børn og unge, når de
færdes online. Børn og unge udsættes for afhængighedsskabende sociale medier,
der ændrer deres ikke fuldt udviklede hjerner på en irreversibel måde, og derfor
foreslår SF, at der indføres ikke-personhenførbar aldersverifikation og at
eksisterende regulering i højere grad håndhæves.
Tænk stort for de småApollo-projektet
6
Forbud mod afhængighedsskabende mekanismer
rettet mod børn 
For at beskytte vores børn og unge mod de destruktive konsekvenser af
techgiganternes profitjagt foreslår SF et forbud mod adfærdsdesign i digitale
produkter rettet mod børn. Sådanne design inkluderer mekanismer som
‘infinity scroll’ på Facebook eller TikTok, autoplay på Netflix, og snapstreaks
på Snapchat, som er udviklet til at fastholde børnenes tid og fremme en
afhængighedslignende tilknytning. Disse afhængighedsskabende og
fastholdelsesorienterede teknikker i digitale produkter rettet mod unge under
18 år skal forbydes, og samtidig skal der sikres streng håndhævelse af Digital
Services Act (DSA), GDPR og tilsvarende reguleringer for at sikre, at børn
beskyttes effektivt mod sådanne skadelige praksisser.
Skærme skal kun bruges, når det er pædagogisk
begrundet
SF foreslår, at skoler, SFO’er og dagtilbud i Danmark i udgangspunktet skal
være mobilfrie. Dog skal den enkelte skole- eller institutionsbestyrelse aktivt
kunne vælge, at eleverne på den pågældende skole skal have mulighed for at
bruge mobiler. På den måde vil alle skoler, SFO’er og børnehaver i fremtiden
være nødt til at reflektere over brugen af mobiler.
Samtidig foreslår SF at skærme i undervisningen og i dagtilbud kun skal
anvendes, når lærerne og pædagogerne mener, at det giver fagligt og
didaktisk mening. Samme princip har været gældende for de digitale
læringsplatforme siden en bred politisk aftale fra januar 2019[1]. 
Tænk stort for de småApollo-projektet
7
Tiltag Økonomisk ramme fuldt indfaset; mio. Kr.
Trivselsråd og økonomisk pulje til nye tiltag 3.500
Frihed ifm. børns sygedage 2.000
Lige barsel for tidligt fødte 20
Et løft af folkeskolen 1.000
Styrke børn og unges deltagelse i idræts- og
fritidslivet 300
Forsøg med gratis skolemad i udsatte boligområder 150
Let tilgængeligt tilbud inden for 14 dage 200
Akut- og straksbehandling i psykiatrien 300
Minimumsnormeringer på institutionsniveau 400
Minimumsnormeringer i tidlig-SFO 250
Udvidelse af gratis psykologhjælp 100
Samlet ramme 8,22 mia. kr.
8
ØKONOMI 
SF afsætter godt 8 mia. kr. årligt til Apollo-projektet, idet beløbet indfases frem mod 2030. Heraf
afsættes en større ramme til at følge op på Trivselsrådets anbefalinger. Herudover har SF en række
konkrete forslag, hvoraf nogle vil kunne træde i kraft umiddelbart, mens andre vil have en gradvis
indfasning. Eksempelvis vil forslaget om et lavere klasseloft skulle indfases i takt med, at årgangene
rykker til højere klassetrin.
 
Tænk stort for de småApollo-projektet
Herudover lancerede SF i marts et udspil om en ny arbejdslivsforsikring med ret til at gå ned i tid ved sygdom i
nærmeste familie mv. Der er i forslaget afsat 2 mia. kr. til udarbejdelsen af en model sammen med
arbejdsmarkedets parter.
Finansiering Mio. kr.
Indførsel af lagerbeskatning af selskabers ejendomsavancer 1.000
Ingen rabat på boafgiften for virksomhedsarvinger 1.300
Finansiering fra rammen til 10-årsplanen for psykiatri og mental sundhed 600
Færre udgifter (lavere demografisk træk) ved færre børn 1.000
Effekt af bedre trivsel 500
Råderumsfinansiering 3.820
Samlet finansiering 8,22 mia. kr.
9
Finansiering
Med den seneste opjustering af råderummet er der mulighed for at prioritere væsentlige
forbedringer af velfærden på særligt vigtige områder som børn og unges trivsel, så længe
man ikke vælger at gå vejen med skattelettelser.
Der foreslås endvidere indført lagerbeskatning af selskabers ejendomsavancer, som det
også tidligere var aftalt. Herved lukkes der et skattehul, som bl.a. udenlandske
kapitalfonde har udnyttet. Derudover vil der være et provenu ved at fastholde boafgiften
for virksomhedsarvinger og ikke give dem en rabat, som regeringen ellers lægger op til i
form af en lavere sats og indførsel af en skematisk værdiansættelse.
En del af den afsatte ramme til 10-årsplanen indgår herudover til at finansiere bl.a.
tiltagene vedr. hurtig- og straksbehandling i psykiatrien og udvidelsen af den gratis
psykologhjælp.
Der lægges også til grund, at færre børn - som der ventes i den seneste
befolkningsfremskrivning fra Danmarks Statistik - vil medføre lavere udgifter på en række
områder. Der indregnes af forsigtighedsgrunde et lavt skøn for udgiftseffekten heraf.
Endelig vurderes der at være en række dynamiske effekter ved at øge trivslen for børn og
unge. Hvis antallet af børn og unge i alvorlig mistrivsel kan nedbringes gennem en bedre og
hurtigere indsats, vil der være betydelige besparelser på bl.a. behovet for
specialundervisning. Tilmed vil der være et øget arbejdsudbud, hvis eksempelvis der er
færre børn med alvorlig skolevægring. Det anerkendes, at der mangler evidens for den
nærmere størrelsesorden af disse dynamiske effekter, og i det lys er der kun indregnet en
beskeden effekt. Denne effekt er formentligt større. 
Den samlede finansiering fremgår af tabellen nedenfor.
 
Tænk stort for de småApollo-projektet


---

# [PDF] european-green-charter-danish.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2018/10/european-green-charter-danish.pdf

De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     1                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
 
Stiftelsesdokument for De Europæiske Grønne 
Partiet De Europæiske Grønnes bærende principper 
 
Vedtaget på 2. EGP-kongres  
Geneve, 13-14 oktober 2006 
 
 
Hvem vi er 
 
 
De Europæiske Grønne er stolte af, at stå for en bæredygtig udvikling af medmenneskeligheden på 
planeten Jorden. En udviklingsform der respekterer menneskerettigheder og bygger på værdierne 
miljømæssig ansvarlighed, frihed, retfærdighed, mangfoldighed og ikke-vold. 
 
Grønne politiske bevægelser begyndte at opstå i Europa, mens kontinentet var delt af den kolde krig og 
midt i energikrisen i midten af halvfjerdserne. På dette tidspunkt blev det klart at mønsteret bag den 
økonomiske udvikling var uholdbart og udsatte planeten og dens beboere for alvorlige miljømæssige, 
sociale og økonomiske farer. De eksisterende politiske partier var ude af stand til at håndtere denne 
udfordring. 
 
Vor oprindelse udspringer af adskillige sociale bevægelser: miljøaktivister og anti-atomkraftaktivister 
som er bekymrede over de stigende skader på vores planet, ikke-voldelige fredsaktivister som fremmer 
alternative måder at løse konflikter på, feminister der kæmper for ægte ligestilling mellem kvinder 
og mænd, friheds- og menneskerettighedsbevægelser der kæmper mod diktatoriske og autoritære 
regimer, bevægelser for solidaritet med den tredje verden som støtter ophør af kolonisering og mere 
økonomisk afbalancerede relationer mellem de nordlige og sydlige dele af vores planet, aktivister der 
agiterer mod fattigdom og for social retfærdighed indenfor vore egne samfund. 
 
Fra disse rødder, har De Europæiske Grønne forenet sig for at danne vor egen politiske familie. Vi står 
for et frit, demokratisk og socialt Europa i en fredelig, retfærdig og miljømæssigt bæredygtig verden. 
Vi forsvarer værdier som retfærdighed, menneske- og borgerrettigheder, solidaritet, bæredygtighed og 
ethvert individs ret til at leve sit eget liv, fri for frygt. 
 
Fra begyndelsen har De grønne været fortalere for at tænke globalt og handle lokalt. For at udvikle 
samarbejdet på europæisk niveau, blev der stiftet et koordineringsorgan i 1984 som senere, i 1993, blev 
til Den Europæiske Føderation af Grønne Partier. I 2004, som bekræftelse af målet om et dybere 
samarbejde, transformeredes føderationen igen og blev til partiet De Europæiske Grønne. De 
Europæiske Grønne er del af en blomstrende, global bevægelse.
De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     2                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
Bærende principper 
 
De bærende principper som danner ramme for de politiske handlinger som udføres af medlemmerne af 
partiet De Europæiske Grønne, kan defineres som følger: 
 
Miljømæssigt ansvar 
 
At tage ansvar for vores biosfære er et centralt grundprincip i De Grønnes værdier. Samfundet er 
afhængigt af de økologiske ressourcer, samt af planetens helbred og robusthed, og vi har en 
altoverskyggende forpligtelse overfor fremtidige generationer til at beskytte denne arv. 
 
Vi taler kraftigt for behovet, for at leve indenfor vore økologiske rammer. Vi må bevare den biologiske 
mangfoldighed og bekæmpe global opvarmning, gennem bæredygtig brug af vedvarende energikilder 
og påpasselig økonomisering med de ikke-vedvarende energikilder. Den ansvarlige anvendelse af 
biologisk mangfoldighed er af kritisk betydning, for at imødekomme den voksende verdensbefolknings 
helbred og behov for fødevarer. Men, hævet over enhver tale om udnyttelse, mener De Grønne at hver 
eneste af de mange forskellige livsformer på vores planet besidder en iboende værdi og skønhed, og 
derfor fortjener at blive beskyttet. 
 
Vores europæiske mønstre for produktion, forbrug og handel bidrager til den vedvarende fattigdom for 
hovedparten af planetens indbyggere, og forårsager alvorlige miljømæssige forværringer og klimatisk 
ustabilitet. Industrialiserede og industrialiserende lande kan ikke længere udskyde handling som svar 
på disse udfordringer. Det presserende behov for at ændre disse mønstre må nødvendigvis medføre en 
omfattende justeringsproces, hvis vi skal vende denne skadelige udnyttelse af vores fælles hjem. 
 
Den politiske udfordring der venter os, er at omstrukturere den globale agenda så økonomi- og 
handelspolitikker tilgodeser sociale og miljømæssige mål, og ikke kun økonomiske indices. Vores svar 
er bæredygtig udvikling, som integrerer miljømæssige, sociale og økonomiske mål for det fælles 
bedste. Bæredygtig udvikling kan kun opnås gennem globalt samarbejde, for at overvinde de 
økonomiske modsætninger mellem udviklingslandene og den industrialiserede verden. Enhver borger i 
verden har samme ret til en andel af verdens ressourcer og bærer også samme ansvar om at sikre, at 
fremtidige generationer kan nyde samme fordel. 
 
De Grønne søger altid at anvende forsigtighedsprincippet. Vi vil ikke støtte tiltag som repræsenterer 
potentielle trusler mod menneskelig eller miljømæssig trivsel. Men vi vil heller ikke acceptere 
forsinkelser i implementeringen af nye præventive tiltag, udelukkende på basis af utilstrækkelige 
mængder videnskabelige undersøgelser. Uanset hvilke områder der er tale om - fred, energi, fødevarer 
og landbrug, naturvidenskab, transport, teknologi, medicin - må beslutninger og handling systematisk 
følge den mindst harmfulde valgmulighed. 
 
Især med hensyn til kernekraftenergi, står De Grønne for et kernekraftfrit Europa, på grund af de civile 
og militære trusler som dette udgør, på grund af den byrde som det pålægger fremtidige generationer 
og på grund af det sikkerhedsapparat som det nødvendiggør. For De Grønne, er det prioriteten at 
udvikle decentraliserede og vedvarende alternative energikilder.
De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     3                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
Frihed gennem selvbestemmelse: 
 
• Individuel autonomi 
 
Vi, De Grønne, tror på at alle mennesker – uanset køn, alder, seksuel orientering eller identitet, 
etnisk oprindelse eller invaliditet – har ret til at foretage deres egne valg, at udtrykke sig frit og 
at forme deres eget liv. Denne frihed omhandler ikke kun materielle ejendele. Den inkluderer 
også de sociale, kulturelle, intellektuelle og spirituelle dimensioner af den menneskelige 
tilværelse. 
 
Disse uafhændelige rettigheder bør sikres ved lov og læres i skolerne som grundlæggende 
forudsætninger for vore samfund. De bør imødekommes ved bemyndigelse af befolkningen, 
ved muligheden for alle kvinder og mænd for at kunne klare sig selv og deres familier og, hvor 
nødvendigt, ved tilstrækkelig social og materiel støtte til at leve et værdigt liv og deltage i 
samfundet til fulde. Hvor disse rettigheder mangler, vil vi De Grønne kæmpe for dem, med 
forslag om solidaritet, uddannelse, udviklingssamarbejde og beskyttelse mod vold, 
undertrykkelse og diskriminering. 
 
• 
/uniF020Inkluderende demokrati 
 
Vores tro på demokratiet bygger på den gensidige anerkendelse af alle individer som 
jævnbyrdige. For at tilskynde til det højest mulige engagementsniveau, er de politiske og 
beslutningstræffende processer nødt til at være demokratiske, inkluderende, transparente og 
fuldt tilgængelige på en måde der er forståelig for almindelige borgere. De radikale ændringer 
som er nødvendige for en bæredygtig udvikling kræver at alle påtager sig et fælles ansvar og 
bærer en rimelig del af byrden. De valgte repræsentanter har pligt til at konsultere og fuldt ud 
informere deres valgkredse gennem hele beslutningsprocessen. 
 
Vi bør altid tænke globalt, selv når der handles lokalt. For at sikre det højest mulige niveau for 
borgernes engagement og udbytte, bør den beslutningstagende autoritet tilsikres det laveste 
effektive niveau. Omvendt, så snart et problem kræver handling på højere niveau, skal der tages 
højde for konsekvenserne for de lavere niveauer og forskellene respekteres. Minoritetsinteresser 
må gives tilstrækkelig opmærksomhed og beskyttelse. 
 
Det er vores ambition at styrke demokratiet i Europa på lokale, regionale, nationale og 
overnationale niveauer. Vi ønsker at styrke det demokratiske ansvar og ansvarligheden for 
multilaterale institutioner. 
 
 
Udvidet retfærdighed 
 
De Grønnes politikker er baseret på retfærdighedsprincippet. Dette kræver en rimelig fordeling af 
samfundets goder, hvilket igen kræver særlig opmærksomhed overfor de svagestes behov. 
Opmærksomhed overfor de svageste, er af særlig stor betydning på det globale niveau, hvor Europa har 
et særligt ansvar for at stimulere den økonomiske vækst i udviklingslandene. Fordi vi er nødt til at
De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     4                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
håndtere problemerne i en verden der forandrer sig, rækker vores retfærdighedsbegreb langt videre end 
til de traditionelle omfordelingspolitikker. De Grønne står for social retfærdighed, for ligestilling 
mellem kønnene, for retfærdighed mellem generationer, og for retfærdighed på det globale niveau. På 
trods af de praktiske konflikter der opstår imellem dem, må disse dimensioner af retfærdigheden ikke 
spilles ud mod hinanden. 
 
• 
/uniF020Social retfærdighed sikrer at alle har adgang til vitale samfundsressourcer: uddannelse, arbejde og 
demokratisk deltagelse. Rimelig adgang må forsvares, set i lyset af de eksisterende sociale 
ubalancer, og må sikres ved hjælp af institutionelle instanser. Uddannelse er en afgørende faktor for 
muligheden, for at forme sit eget liv. At udnytte vores arbejdsevner, sætter os i stand til at høste 
frugten af vore færdigheder og definerer således en vigtig del af vores identitet. Demokratisk 
deltagelse er et grundlæggende krav for at blive involveret i samfundet og hjælpe med til at forme 
det. 
 
• 
/uniF020Ligestilling mellem kønnene. Retfærdighed er også ligestilling mellem kønnene. Kvinder og 
mænd bør nyde samme indflydelse på hvordan samfundet vil udvikle sig. Ydermere bør de være i 
stand til at leve deres liv, fri for vold. Vi, De Grønne, ønsker at udvikle de institutionelle rammer 
som sikrer kvinder ligestilling i hjemmet, på arbejdet, i offentlige embeder og i andre 
betydningsfulde stillinger. Vi ønsker at lette harmoniseringen mellem familie og arbejdsliv for 
begge køn. 
 
• 
/uniF020Retfærdighed mellem generationerne. Mottoet "Vi har kun lånt verden af vores børn" er mere 
passende i dag end nogensinde før. I dag er vores børns fremtid på spil. Retfærdighed mellem 
generationerne medfører en forpligtelse for den ældre generation til at viderebringe vores 
miljømæssige, sociale og kulturelle arv til de yngre på levedygtig vis. Dette inkluderer også en 
forpligtelse for de yngre generationer til at drage omsorg for den ældre del af befolkningen. Det bør 
sikres at alle generationer kan deltage fuldt ud i samfundet. 
 
• 
/uniF020Global retfærdighed. Retfærdighed er også vores målestok på det internationale plan. Efterhånden 
som den globale økonomi forbinder folk og øger vores indbyrdes afhængighed, bliver denne 
moralske forpligtelse også til en tvingende praktisk nødvendighed. Verdensomspændende 
bæredygtig udvikling og universelle menneskerettigheder udgør kernen i vores begreb om global 
retfærdighed. Disse må understøttes af et uafhængigt institutionelt metodeapparat til monitorering 
af forretningsverdenens sociale ansvarlighed og samhandel efter gensidighedsprincippet. 
 
Retfærdighed kræver solidaritet, ikke-diskriminering og borgernes medvirken. Solidaritet hjælper med 
til at skabe selvsikre individer – det gør borgerne stærkere i stedet for at virke nedladende overfor dem. 
Alle offentlige autoriteter bør samarbejde med borgerne for at skabe og beskytte institutioner som øger 
solidariteten. Af denne grund ønsker vi også at investere i netværk og fællesskaber, der, med opbakning 
fra staten, praktiserer gensidig støtte.
De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     5                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
Mangfoldighed, en uundværlig betingelse 
 
Righoldigheden af civilisationer, samfund og kulturer har udviklet sig gennem diversificering. Vi De 
Grønne er selv resultatet af sammenslutningen af en bred vifte af sociale bevægelser, og vi tror på at 
mangfoldighed er en betingelse for succes, endog for overlevelse, på alle aktivitetsområder. 
Mangfoldighed øger robustheden af organisationer og grupper, når disse udsættes for uventede 
forandringer. Det er et værn mod intolerance, ekstremisme og totalitarisme, og det er en uundværlig 
kilde til inspiration og fornyelse. 
 
Menneskelig mangfoldighed har mange dimensioner: kønslig, social, kulturel, spirituel, filosofisk, 
religiøs, lingvistisk, økonomisk, etnisk, seksuel, regional. Disse kan udtrykkes af individer eller af 
sociale grupper. Vi værdsætter denne mangfoldighed. Den bør dog aldrig bruges som påskud, til at 
stille spørgsmålstegn ved de universelle rettigheder. 
 
Hvor mennesker deles om det samme begrænsede område, kan forskelligheder nemt blive opfattet som 
trusler. 
Selv i de mindste samfund, har de stærke tendens til at gøre brug af deres dominerende rolle, mens de 
svage ofte presses til at tilpasse sig. Sikring af mangfoldigheden kræver derfor anerkendelse, gensidig 
forståelse og respekt – og, alt for ofte, aktiv beskyttelse. 
 
 
Ikke-vold 
 
Ikke-vold udgør en væsentlig del af den filosofiske baggrund for De Grønnes teorier og præger vores 
tilgang til alle problemer. Ingen langsigtet løsning på konflikter mellem individer, sociale grupper eller 
stater kan indføres med magt. Et grundlæggende grønt princip er, at midlerne til at nå et mål, må stå 
mål med målet selv. Så den politiske stræben efter retfærdighed og fred kan ikke nås med voldelige 
midler. 
 
Vold er ikke kun fysisk. Menneskelige handlinger og globale økonomiske strukturer kan berøve folk 
deres menneskerettigheder og forværre social uretfærdighed. Fattigdom er måske den mest snigende 
form for vold. For at udrydde fattigdom, fremmer vi internationale organer, der sigter efter økonomisk 
ligestilling og sætter folks levebrød og sikkerhed i første række, såvel som bindende globale regler for 
beskyttelse af menneskerettigheder. 
 
For så vidt angår væbnede konflikter, er vi overbeviste om at anvendelsen af militær- eller politistyrker 
som eneste strategi ikke kan lykkes i det lange løb. De Grønne ønsker at se mindre militær intervention 
og en implementering af begrebet civil udenrigs- og sikkerhedspolitik. Dette nødvendiggør udviklingen 
af stærke værktøjer til forebyggelse og håndtering af civile konflikter. 
 
Ikke desto mindre anerkender De Grønne, at militære midler kan blive påkrævet af det internationale 
samfund som en sidste udvej. Hvor der opstår fare for voldelige overgreb mod civile, kan indsættelse af 
fredsbevarende militære styrker retfærdiggøres som et afskrækkende middel. Når de præventive tiltag
De Europæiske Grønnes stiftelsesdokument                     6                Som vedtaget ved 2. kongres, Geneve, 14. oktober 2006 
fejler, kan en væbnet intervention være nødvendig. Anvendelse af militære midler vil være underkastet 
den internationale lovgivning og kan kun legitimeres, hvis følgende betingelser opfyldes: 
 
/uniF020tilstedeværelse af et eksplicit mandat fra FN’s sikkerhedsråd. 
/uniF020enighed om at intervenere for at redde og beskytte liv, ved at forebygge vold. 
/uniF020tilstedeværelse af en politisk strategi der definerer hvorledes en sådan militær intervention bør ophøre 
og en fredelig og stabil situation etableres. 
 
For at opsummere det; bæredygtig udvikling 
 
De Grønne anerkender at værdierne miljøansvar, frihed, retfærdighed, mangfoldighed og ikke-vold kan 
være – og i en hvis grad er – delt af andre politiske familier. Hvad der definerer De Grønne er at vi 
opfatter disse værdier som indbyrdes afhængige og uadskillelige. Som helhed, afgør de alle vore 
handlinger rettet mod den bæredygtige sociale, kulturelle, miljømæssige og økonomiske udvikling af 
vore samfund på planeten jorden. Vi anvender dem ikke blot i vores eksterne politikker, men i vores 
egen politiske adfærd såvel som i organiseringen af vores eget parti. 
 
Europæere udgjorde pionererne indenfor industrialiseringsprocessen, som er grundlaget for nogle af 
vore største globale problemer. Som borgere i et af de rigeste kontinenter på jorden, har vi europæere et 
stort ansvar for at reversere de destruktive tendenser det har skabt og for at påbegynde en alternativ og 
bæredygtig udviklingsmodel. De emner der er på spil, er af et sådant omfang at ingen enkelt stat vil 
være i stand til at opnå disse mål alene. Derfor behøver vi et samarbejde i hvilket hele Europa - fra 
Dublin til Tbilisi, fra Helsinki til Lissabon, fra Ankara til Reykjavik – vil være i stand til at deltage. 
 
Den europæiske union vil være godt rustet til at formidle dette samarbejde, under forudsætning af at: 
 
• 
/uniF020den forbliver åben overfor yderligere udvidelser. 
• /uniF020den omstrukturerer sig selv til en ægte demokratisk institution. 
• /uniF020den ændrer sine prioriteter i retning mod en miljømæssigt og socialt bæredygtig 
udviklingsmodel, og 
• den påtager sig sit globale ansvar, under de Forenede Nationer, og i samarbejde med andre 
værdifulde institutioner såsom OSCE og Europarådet, for en fredelig og bæredygtig verden.


---

# Fællesskab giver håb – SF og EU - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/eu-haab

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF og EU:
Fællesskab giver håbI SF er vi drevet af solidaritet og fællesskab. Sammen kan vi mere og bedre end hver for sig.Derfor mener vi også, at løsningerne på verdens store udfordringer ligger i fællesskaber og fælles løsninger – ikke i at isolere sig, som land eller som menneske. EU er et fællesskab af vidt forskellige lande og mennesker, og selvom det ikke altid er let, så mener vi, at EU er nøglen til for alvor at gøre noget ved klimaforandringerne, at skabe et bedre og mere solidarisk asylsystem, at sikre bedre sikkerhed og vilkår for folk på og udenfor arbejdsmarkedet, og at sørge for, at store firmaer, banker og rigmænd løfter mest og ikke slipper for at betale skat og bidrage til fællesskabet.En stemme på SF er en stemme på et grønt Europa – SF er nemlig det eneste danske medlem af det paneuropæiske parti European Greens og vi sidder i Europa-parlamentet sammen med andre grønne politikere i Den Grønne Gruppe.
Fælles
humant
asylsystem
Fælles om
klima
og miljø
Sammen mod
skattefiduser
og hvidvask
Et
socialt
Europa
Kampagnefilm:
Nyt fælles asylsystem i EUI SF arbejder vi for, at EU laver en forpligtende solidarisk fordeling af de flygtninge der får asyl. Samtidig skal EU forbedre vilkårene for flygtninge i nærområderne og i FN’s flygtningelejre ved en massiv økonomisk indsats.
Den enorme flygtningeudfordring kan ingen lande i Europa håndtere alene – men gør vi det i fællesskab er det muligt.
Fællesskab giver håb.Modtag SF's nyhedsbrev direkte fra EUEU nyhedsbrev
Fornavn
Efternavn
Email
*
Bekræft tilmelding
*
Ja, SF må opbevare mine oplysninger for at kontakte mig på e-mail med nyheder om EU. Jeg kan altid trække dette samtykke tilbageTILMELD DIG
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# [PDF] motivation-for-at-stille-op-til-folketingetcj.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2026/02/motivation-for-at-stille-op-til-folketingetcj.pdf

MOTIVATION FOR AT STILLE OP TIL FOLKETINGET: 
Jeg hedder Claus Jørgensen, og stiller op igen for SF i region Sjælland.  
Det er en omskiftelig tid, vi lever lige nu. I verden raser krigen i Ukraine og 
Klimakrisen, i USA hærger Donald Trump om vender verdensordenen på 
hovedet, og udfordrer et Europa, hvor højrefløjene vinder frem. Også 
Kongeriget udfordres af USA's nye tilgang til verden, men heldigvis har 
krisen bragt Grønland og Danmark tættere sammen, og ikke mindst bragt 
landene i Europa tættere sammen. Højrefløjene nyder heldigvis ikke 
samme fremgang i Danmark, hvor velfærd, fællesskab og solidaritet stadig 
vægtes højt. 
Særligt at højrefløjene vinder terræn globalt, men også håndteringen af miljø- og klimakriserne, 
mistrivslen blandt de unge, samt den stigende ulighed i det danske samfund bekymrer og 
motiverer mig.   
Velfærd er løsningen på mange af vores udfordringer, og derfor skal vi investere i vores velfærd, og 
ikke give skæve skattelettelser til dem der har mest på bekostning af dem, der har mindst, som de 
fleste borgerlige partier og åbenbart også Socialdemokratiet går ind for. 
 Velfærden for alle borgere kommer først, og først når der er styr på udfordringerne med, at børn 
og unge mistrives, at vi bliver flere ældre, at der mangler hænder i sundhedsvæsenet og i plejen af 
vores ældre, at der mangler kvalificeret arbejdskraft i institutioner og skoler (for at nævne nogle få 
udfordringer), så kan vi se på, om der skal skrues ned for skatterne. Velfærd frem for 
skattelettelser. 
LIGHED 
Jeg har boet i USA i 5 år i slut-firserne. Jeg havde det udmærket som hvid middelklasse teenager, 
men jeg oplevede også skyggesiden af USA – problemerne med de mange våben, den store ulighed 
og racismen. I mit voksne liv har det betydet, at kampen for lighed er vigtig for mig, og det er en af 
de væsentligste grunde til, at jeg er SF’er. Jeg mener, at den udvikling, vi ser i USA, og i mindre grad 
(heldigvis) i Danmark, hvor de rige bliver rigere, og afstanden mellem rig og fattig bliver større, er 
meget bekymrende.  
Den vil jeg være med til at stoppe, bl.a. ved at arbejde for skatter på finansielle transaktioner, en 
mere progressiv beskatning (fx højere topskat), krav om bæredygtige investeringer og muligheden
for at beskatte gevinster ved boligsalg i stedet for ejendomsskatter. På de finansielle markeder 
bliver de rige rigere uden at røre en finger, i dag betaler det sig at investere ’sort’, og i boligerne 
tjener ejerne penge på blot at bo der. Det skal vi have lavet om på. Og så er det tiltrængt at se 
nærmere på reglerne for åbenhed om støtte til partier og enkeltpersoner. Vi bliver også nødt til at 
se på formue- og arvebeskatningen igen.  
MILJØ OG KLIMA 
Kampen for et bedre og sundere miljø er blevet mit kald – personligt og i arbejdssammenhæng har 
jeg det som mål at mindske miljøpåvirkningen mest muligt. Jeg har arbejdet med miljø og klima de 
sidste 25 år.  
Der er kommet mindre fokus på klimaudfordringerne efter europaparlamentsvalget i juni 2024. 
Højredrejningen i parlamentet og i Europa afspejler den dagsordenen, som sættes i EU og her er 
klima og miljø rykket længere ned på listen. Det handler om konkurrenceevne, vækst og 
deregulering. 
Men klima-, miljø og biodiversitetskriserne er jo ikke løst. Senest gik Regeringen solo med et 
uambitiøst klimamål på 82% i 2035 – ingen andre gik med. Jeg vil gerne være med til at finde vejen 
til de 90%, som klimarådet anbefalede, og endnu bedre til de 100%. Der skal også være fokus på 
det brede miljøbegreb, som forbrug af ressourcer, kemikalier, støj, biodiversitet m.m.  
Og lige præcis kemikalierne, frygter jeg, bliver den næste krise på linje med klima-krisen. Fx er der 
slet ikke styr på de hormonforstyrrende stoffer, og brugen af dem er desværre stigende. De 
mistænkes bl.a. for at være skyld i, at mange skal have hjælp til at få børn. Vi skal have disse stoffer 
og andre sundhedsskadelige kemikalier forbudt i forbrugerprodukter. PFAS, de skadelige 
fluorstoffer, skal forbydes, og gerne nationalt, da EU desværre ikke arbejdet hurtigt nok i denne 
sag. Og vi skal have forbudt at der sprøjtes på de grundvandsdannende områder, hvilket betyder 
mere økologi på markerne.  
Og vi har en udfordring med vores dyrevelfærd i staldene med vores produktionsdyr. Vi kan ikke 
være det bekendt at dyrene lider i staldene, og jeg har derfor kæmpet kampe for kyllinger og 
særligt grise. Vi skal have et svinevalg, der sikrer bedre dyrevelfærd. Jeg bakker 100% op om Det 
dyreetiske råd og Etisk råds kritik af produktionen, dokumenteret af indtil videre to dokumentarer 
fra TV2. 
Jeg vil arbejde for at gøre op med faktum, at det er dyrere at være grøn – både som virksomhed og 
som borger. Det skal være dyrere at producere og forbruge sort! I dag har vi reelt et omvendt 
forureneren betaler princip, hvor det betaler sig at forurene! Noget landbruget nyder godt af. Vi 
skal turde bruge afgiftsinstrumentet og gøre sorte produkter og tjenester dyrere end de grønne 
løsninger.
FNs 17 verdensmål for bæredygtighed er fantastiske ledetråde for, hvordan mennesker og miljø 
kan trives sammen, men de skal følges op af konkrete handlinger, som gør reelle forskelle, og dem 
vil jeg gerne være med til at udforme og gennemføre. Det skal komme fra Christiansborg, og så vil 
virksomheder og borgere følge trop. 
SUNDHED OG BEVÆGELSE 
Vores sundhedssystem er udfordret. Og ovenikøbet er der også en ulighed i sundhed. Groft sagt, jo 
færre ressourcer (økonomiske og uddannelsesmæssige) man har, jo dårligere er helbredet. Det er 
ikke godt nok i et land som Danmark. Det kalder på en lang række af forebyggende indsatser, som 
vi kunne finansiere ved at øge afgifterne på cigaretter, fedt, sukker og alkohol.  
Jeg vil arbejde for, at vi styrker det offentlige sundhedsvæsen. Det er kendt, at sundheden har det 
værre på Sjælland end fx i Hovedstaden. Jeg mener, at alle skal stadig have lige adgang til den 
rigtige behandling. En udvikling, hvor forsikringer og størrelsen på ens pengepung afgør, hvor god 
behandlingen er, skal stoppes. Arbejdet med sundhedsreformen bliver vigtigt, og det kræver 
samarbejde mellem, kommune, region og stat. 
Mistrivsel blandt unge skal håndteres. Vi kan ikke være andet bekendt og derfor nytter det ikke 
noget, at man skal vente 40 uger på at komme i behandling. Vi kan ikke tabe så mange unge på 
gulvet, fordi der ikke er ressourcer nok. Og så skal derfor forebygges, vi skal finde årsagerne til 
mistrivslen og forebygge den.  
Bevægelser er godt for helbredet og for humøret. Vi skal bevæge os mere, og det skal vi styrke fra 
Christiansborg. Jo bedre form, vi som befolkning er i, jo mindre kontakt skal vi have med 
sundhedsvæsenet. ”Bevæg dig for Livet” er en bevægelse gennemført i flere kommuner, som gerne 
skulle føre til, at flere er aktive i vores fanstatiske foreninger. Vi skal have gang i et ”Danmark – 
Bevæg dig for livet”. En sundere befolkning vil forebygge livsstilssygdomme, som udfordrer 
sundhedsvæsenet. 
IDRÆT OG FRITID 
Takket være frivillige kræfter har vi et rigt fritids- og idrætsliv i Danmark. Der er muligheder for alle, 
hvad enten man er pensionist, forælder på barsel, skolebarn eller voksen. Fritids- og idrætslivet 
holder os i gang og giver sammenhold. Det er kittet, der holder Danmark sammen, det er der, vi er, 
når vi ikke arbejder eller er i skole. Det område skal styrkes. Vi skal sikre bedre forhold til idrætten, 
bl.a. så nye idrætsgrene kan komme til. Jeg vil arbejde for at styrke borgernes muligheder for et 
aktivt fritids- og idrætsliv.
Hvor kulturen er dét, der får samfundet til at hænge sammen, så er et aktivt fritids- og idrætsliv 
dét, der får os mennesker til at hænge sammen – fysisk, såvel som socialt. 
STYRKELSE AF KOMMUNERNE 
Mine erfaringer fra 12 år i kommunalbestyrelsen i Lejre har lært mig, at der er behov for at styrke 
kommunerne, at der skal være mere kommunalt selvstyre på nogle områder, mens der på andre er 
behov for, at staten eller regionen tager over.  
Der er behov for investering i vores folkeskole (som bør sættes mere fri og have flere lærere) og 
heldigvis ser det ud til at også socialdemokratiet ser dette som et vigtigt emne. Vi skal  investere i 
vores institutioner for børn (minimumsnormeringer og uddannet personale) og investering i 
omsorgen for vores ældre (gode seniorforhold og flere hænder på plejecentrene).  
På miljø- og klimaområdet bør der på visse områder være større selvbestemmelse i kommunerne 
til at sætte skrappere (ikke lempeligere) lokale miljøkrav til virksomheder, landbrug og borgere. 
Hvorfor kan vi som kommune ikke bestemme om vi vil tillade udvidelser af landbrug og 
svineproduktion? Hvis en kommune som Lejre vil rykke på den grønne dagsorden, så skal der være 
mulighed for det. I dag sætter statslige regler for mange benspænd. 
Men der er også områder, hvor kommuner har brug for fritagelse, og hvor ansvaret skal placeres 
hos regionen eller staten. Fx har vi i Lejre i mange år skulle finde flere og flere penge til børn og 
voksne med specielle behov, de såkaldt specialiserede områder. Det er desværre en tendens, vi ser 
på landsplan, og i dag er det kommunernes ansvar, og som hver enkelt kommune slås med, da de 
stigende udgifter udfordrer budgetterne og tager penge fra normalområdet. Derfor skal vi finde en 
løsning, som håndterer området på landsplan. Det specialiserede område er vigtigt, og skal være et 
nationalt anliggende. 
FORTSAT NEJ TAK TIL EN KATTEGATFORBINDELSE 
Danmark skal hænge sammen, ja tak, men det skal ikke være med broer henover Samsø, og med 
øget trafik gennem de mange kommuner, særligt på Vestsjælland, der bliver ramt ved et evt. 
byggeri. Og ud fra et klimaperspektiv giver det heller ikke megen mening. Ved anlæggelsen af 
Kattegatforbindelsen vil udslippet af CO2 være enormt, og den øgede trafik i form af biler og tog vil 
også bidrage til CO2 udslip og forurening. 
I stedet for at bruge arbejdskraft og ressourcer på en Kattegatforbindelse, bør vi fokusere på at få 
omstillet vores energisektor og opvarmningen i vores huse. Det vil give arbejdspladser til lokale
håndværkere, og ikke til store internationale selskaber, der kan underbyde danske konkurrenter i 
det store EU-udbud en kattegatforbindelse ville være.  
Lad os prioritere rigtigt – energisektoren og opvarmning af vores huse (og ikke mindst den grønne 
omstilling) må have forrang frem for øget trafik på tværs af landet. Lad os få realiseret time-
modellen med tog, og sænk priserne, så det er attraktivt at rejse med tog på tværs af landet. 
PRIVAT 
Jeg er 56 år, gift på 25. år med Hanne, og vi bor i Lejre sammen med et af vores tre børn. Den 
største er ansat i et ministerie, mens nr. 2 læser på RUC og nr. 3 bor hjemme, mens han er på 
sabbatår, efter at han blev student i sommers. 
Jeg elsker fodbold, særligt Brøndby og Manchester United. Jeg er fast inventar til hjemmekampe på 
Brøndby Stadion. Jeg vandrer og løber i naturen, når jeg ikke sidder til møder i Folketinget eller i 
kommunalbestyrelsen. Jeg sætter stor pris på humor, og tager til stand-up performances og 
koncerter, så snart det er muligt.


---

# [PDF] emil-nielsen_valgoplaeg-1.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2026/02/emil-nielsen_valgoplaeg-1.pdf

Emil Nielsen 
Kort om mig  
• Født 1983. Kandidat i offentlig administration fra RUC. 
Far til Winter, Sonja og Kurt og gift med Anine. 
• Tidligere presse-, kommunikations- og kampagnechef 
i Enhedslisten (2011-2018). 
• Presse- og kommunikationschef i Danmarks 
Naturfredningsforening (2018-d.d.) og forfatter til 
fagbogen Håndbog i pressearbejde (2025). 
• Ivrig debattør og skribent. I alt fra kampen mod social 
dumping til kronikker om landbruget i Politiken, 
svineindustrien i Berlingske og beskyttelsen af 
drikkevandet i Frederiksborg Amtsavis.  
• Et stort engagement på fx Facebook, Instagram og 
LinkedIn. 
Valgoplæg 
Danmark er europæisk bundskraber, når det gælder natur. Fjordene gisper efter vejret. Dyrene har det elendigt. 
Og drikkevandet er forurenet af sprøjtegift. 
I Nordsjælland kender vi udfordringen alt for godt. I Egedal og Furesø findes der fx pesticidrester i tre ud af fire 
vandboringer. I Allerød, Gribskov, Halsnæs og Frederikssund er det omkring halvdelen af boringerne. 
Hvis vi ikke handler nu, er der ikke rent drikkevand til vores børn og børnebørn. 
Det er derfor, at jeg stiller op til Folketinget.  
For i SF bærer vi den grønne sag i hjertet. Vi var grønne før det blev pop. Vi råber ikke altid højest. For til syvende 
og sidst handler politik om at flytte de politiske beslutninger og søge mest mulige indflydelse. Det gør SF hver 
dag. Det er jeg stolt af. Og det er derfor, at jeg er SF’er.  
Jeg er tilhænger af skarp og klar SF-kommunikation, men altid med blik for samarbejdet og kompromiset. 
 
For mig er den grønne dagsorden også klassisk rød politik. Når svinefabrikkerne importerer afrikansk arbejdskraft 
på social dumping-vilkår, imens de hiver rekordstore profitter hjem – er det udtryk for en voksende ulighed i vores 
samfund, hvor formuer koncentreres i toppen på bekostning af et ordentligt arbejdsmarked og velfungerende 
velfærdssamfund.  
Når fællesskabet skal samle regningen op for landbrugets og industriens forurening, er det velfærden, der 
betaler. 
Når byrderne ved den grønne omstilling fordeles urimeligt mellem by og land, rammes sammenhængskraften, og 
højrefløjen vinder frem. 
For mig går kampen for en rig natur og et sundt miljø hånd i hånd med kampen for at give vores børn de bedste 
muligheder for at skabe et godt og trygt liv. Det er ret ligetil: Opgaven er at skabe et samfund, hvor vi passer på 
hinanden og på naturen. 
Men vi er i en urolig tid, hvor demokratiets grundlæggende principper og den internationale retsorden angribes. 
Derfor er det også en opgave for SF at være med til at passe på Danmark og vores folkestyre – også når det er 
svært.  
Jeg stiller op, fordi jeg ikke kan lade være.  
Og fordi jeg vil stå i forreste række og kæmpe SF’s politik igennem i Folketinget.


---

# [PDF] melina_andersen_flyer.pdf

Source: https://sf.dk/wp-content/uploads/2026/03/melina_andersen_flyer.pdf

Jeg er vokset op i Sæby , i en af  
landets fattigste egne. Jeg har 
på egen krop oplevet, hvordan 
uligheden kryber ind under 
huden på en. Derfor ved jeg, 
hvilken forskel gode lærere, 
et solidt sundhedsvæsen 
og et socialt sikkerhedsnet 
gør. Jeg vil kæmpe for, at 
man også i fremtiden kan 
få et godt liv , uanset hvor 
man er født.
MELINA
ANDERSEN
FOLKETINGSKANDIDA T
Uligheden stiger, og der bliver længere  
imellem os. Hvad skal topskattelettelser  
til for, når flere knap kan få pengene til at  
række? Hvorfor afskaffe Store Bededag  
og det 6. SU år, når vi mangler tid til at få  
hverdagen til at fungere? Vi skal i stedet  
sikre ro på og lige muligheder!
Gør drikkevandet rent igen!
Klimakampen er også en ulighedskamp - for mens de rige sviner, 
rammes vi andre af konsekvenserne. Det haster med at sikre rent 
drikkevand. Særligt Nordjylland er ramt, og Aalborg har en kedelig 
førsteplads i at være nødt til at rense drikkevand. Derfor skal vi have 
et sprøjteforbud ved vores drikkevandsboringer. Samtidigt skal  
vi sikre grøn, billig og sikker strøm og flere investeringer i vores  
offentlige transport.
Uligheden må ikke knække os
Imens velstanden vokser, slår velfærden sprækker. Vi må ikke 
miste troen på, at velfærdssamfundet virker, når vi har brug for det. 
Derfor skal vi insistere på, at dem der har mest, også bidrager med 
mere. Det må ikke blive pengepungen, der afgør, om man har råd til ro 
i hverdagen. Det er kun retfærdigt, at pensionsalderen differentieres, 
så alle sikres gode år, når de er holdt. Det er kun rimeligt, at vi indfører 
en ret til midlertidigt nedsat arbejdstid, når en af ens nærmeste  
er syge eller livet ramler.
Vi fortjener et  
sundhedsvæsen i verdensklasse
I sundhedsvæsnet er uligheden allerede krøbet ind. Der er dygtige 
ansatte, men årtiers besparelser har drænet de offentlige sygehuse. 
Mens nogle har sundhedsforsikringer, der giver dem hurtig afklaring, 
er andre fanget på årelange ventelister. Det skal vi gøre bedre! Ligeså 
skylder vi at investere i bedre ældrepleje. De ældre skal mærke, at der 
er tid til omsorg og føle sig trygge i velkendte hænder.
FØLG MIG HER
/melinaandersensf


---

# Sæt klimaambitionerne op - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/saet-klimaambitionerne-op

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Sæt klimaambitionerne opAlle danskere er efterhånden enige global opvarmning og klimaet er en af vor tids helt store udfordring. SF vil sætte endnu mere turbo på klimahandlingen og gøre Danmark CO2-neutralt i 2040. Sådan sætter vi klimatempoet op: 2030 målet skal hævesDanmark skal være CO2-neutralt senest i 2040Bedre vilkår for elbilerne – hurtigt stop for nysalg af fossilbilerKlimaneutral kollektiv transport senest i 2030Fuld udfasning af naturgas og kul hurtigst muligtLandbruget skal fylde mindre og naturen mereEn CO2-afgift på landbruget som alle andre sektorerI SF mener vi, at Danmark skal være klimaneutral før 2040. Det er meget ambitiøst, da det er 10 år tidligere end de politiske aftaler der er lavet hidtil – men det er også nødvendigt. Det vil betyde, at vi 10 år før planlagt stopper med at lave overtræk på klodens ressourcer og i stedet begynder at give tilbage. At vi derfra leverer et positivt bidrag til kloden.Vi er i SF også optagede af, hvem der betaler regningen. Det er forureneren, der skal betale – det gælder i øvrigt også landbruget – og ikke den enlige mor eller pensionisten.Læs mere om vores klimapolitik.
Naturen
skal have sin
egen lov
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Natur, miljø og fødevarer - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/det-vil-vi/natur-miljoe

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
MERE NATUR, MINDRE FARLIG KEMIEr du i tvivl om, hvorfor du skal stemme SF? Her er 10 konkrete ting, vi kæmper for:Naturen skal have sin egen lov med bindende mål.Garanti for lejrskoler og meget mere adgang til naturen.8 mia. til grundvandsfond, så vi kan udlægge mere pesticidfri natur.SF vil have et forbud mod brug af sprøjtegift i alle sårbare vandindvindingsområder.Vi skal fordoble arealet af økologisk landbrug i Danmark inden 2030.Forbud mod opdræt af mink.SF ønsker et forbud mod brug af PFAS i både Danmark og EU, samt at der ryddes op i PFAS-forureninger, der truer vores drikkevand.At sætte flere midler af til at få renset de store generationsforureninger.Kvælstofkvoter, der begrænser forureningen og beskytter åer og fjorde.Mere bæredygtigt fiskeri uden bundslæbende redskaber i beskyttede naturområder og havbrug i indre farvandeMåske er du også interesseret i vores klimapolitik?Naturen skal have sin egen lovDen vilde natur i Danmark er truet. Vi har de sidste 40 år mistet næsten 3 millioner fugle. Flere arter er helt forsvundet, herunder fx 12 sommerfuglearter. Det skyldes blandt andet mangel på plads, opsplitning af naturområder, bebyggelse og barrierer fra veje der går på kryds og tværs af landskabet. Samtidig dræber ammoniak, nitrat og gift fra landbruget bier og andre insekter, som er fødekilder for fuglene.Den udvikling vil vi vende. Vi vil have mere vild natur og urørt skov, større sammenhængende naturområder og mere bynær natur. Havnaturen skal have langt mere plads, med store beskyttede områder fri for klapning, råstofindvinding og destruktivt fiskeri. Flere arters levesteder skal beskyttes og genoprettes, så dyrene igen kan trives.SF fik kæmpet en ambitiøs indsats for et bedre havmiljø ind i den grønne trepart. Med treparten har vi taget det første store skridt mod et langt grønnere Danmark, hvor omkring hver 6. mark skal omlægges til natur og skov. Men det er stadig kun en del af løsningen. Og nye tal viser, at det stadig går den forkerte vej med naturen. Derfor har SF foreslået en samlet lov om natur og biodiversitet med bindende mål, tidsgrænser og virkemidler for at få et grønnere Danmark.SF mener, at kommunerne skal spille en langt større rolle ved at få økonomi og muskler til at realisere Det Grønne Danmarkskort, som SF fik indført, da vi sad i regering. Det skal binde de danske naturperler sammen og udvikle nye naturområder.Naturen skal i det hele taget tænkes langt mere sammen med andre politikområder. For at beskytte både drikkevand og natur foreslår SF fx at oprette en grundvandsfond på 8 mia. kr., som kan bruges til at udlægge arealer til forskellige typer pesticidfri natur. Sådan at vandværker, kommuner og ejerne kan lave aftaler om, hvor der etableres natur med støtte fra drikkevandsfonden.Og hvad med vores børn, skal de ikke også kunne nyde naturen mange generationer endnu? Kendskab til naturen, uanset om man bedst lærer ved at klatre i træer eller gennem viden om arter og symbioser, er vigtigt for at forstå behovet for at beskytte den. SF vil fx have en garanti for lejrskoler til alle elever, så børn i alle aldre får mulighed for at lege og lære om naturen.Grundvandsparker skal redde vores drikkevandDanmark har godt og giftfrit drikkevand. Men der er brug for handling, hvis kommende generationer også skal have drikkevand fra hanen i stedet for at købe det i supermarkedet. Og hvis vi skal undgå, at danskerne skal betale en milliard regning for at får renset drikkevandet for landbrugets forurening. For vores drikkevand er desværre truet, og det haster med at få gjort noget ved det. I flere og flere drikkevandsboringer måler man giftige pesticidrester, som betyder, at vandindvindingsområder må lukke. I dag er vi helt oppe på, at ca. halvdelen af vandværkernes boringer er forurenet med giftrester, og ca. 13 pct. overstiger grænseværdien.SF vil have et forbud mod brug af sprøjtegift i alle sårbare vandindvindingsområder. Fremover skal områderne enten bruges til økologisk landbrug eller udlægges til natur, så driften ikke belaster drikkevandet. Ejerne, som primært er landmænd, kan gå over til økologisk drift med omlægningsstøtte. SF har fået oprettet en Drikkevandsfond som skal bruges til at beskytte sårbare arealer. Vi vil arbejde for at fonden tilføres flere penge de kommende år. Det skal heller ikke være muligt at sprede forurenet jord i de sårbare indvindingsområder.Langt de fleste steder kan omlægningen til økologi ske med økonomisk gevinst eller i hvert fald uden tab for landmændene, som har EU-støtte til denne. I dag er der ca. 300.000 hektar økologisk landbrug i Danmark. Der er enighed om, at det areal næsten skal fordobles. De sårbare vandindvindingsområder udgør tilsammen ca. 200.000 hektar. Dermed vil man kunne slå to fluer med et smæk ved at omlægge til økologi netop her. Ved at beskytte vandindvindingsområderne opnår vi samtidig en ekstra gevinst for samfundet – nemlig sikring af vores grundvand. Parallelt med at SF kæmper for et national forbud mod brug af sprøjtegifte i drikkevandsområderne, så arbejder SF i mange kommuner for at få indført lokale forbud.Mere økologi og dyrevelfærd Det danske landbrug skal fortsætte med at prioritere økologi og godt landmandskab, så vi sikrer sunde fødevarer, ordentlig dyrevelfærd og respekt og balance med den vilde natur.Økologisk forskning og eksport af økologiske fødevarer skal styrkes. Og den økologisk andel af landbruget skal fordobles inden 2030. Det vil være en både økonomisk og sundhedsmæssig gevinst for Danmark. Men økologien kan ikke stå alene. Der skal arbejdes benhårdt for at minimere forureningen og naturbelastningen fra det traditionelle landbrug, mens omstillingen til økologi er i gang. Sprøjtning med pesticider i landbruget skader både vores helbred og vores natur.Dyrevelfærd er også et rigtig godt argument for at fremme økologisk produktion. Desværre er mange partier reelt kun interesserede i dyrevelfærd, når det kommer til kæledyr og dyr udenfor landbruget. Landbruget skal behandle dyr ordentligt, den kamp vil vi fortsætte i SF. Og så er vi imod produktion af pels fra dyr i fangenskab, der ikke kan udleve deres naturlige instinkter og adfærd. Derfor arbejder vi også for at gøre forbuddet mod produktion af mink permanent.Natur uden plastik, pesticider og farlig kemiPlastik har mange gode egenskaber. Men det bør ikke bruges som engangsprodukt i fx kopper og bæreposer, fordi det i alt for høj grad ender i naturen, hvor det skaber store problemer. I miljøet deles plast igen og igen til mindre stykker, og mikroplast findes nu i hele fødekæden. SF arbejder for, at der etableres flere genbrugssystemer til to go-kopper og anden take away-emballage, som man fx har det i Århus. Samtidig vil vi gerne i samarbejde med fagpersonalet mindske brugen af engangsprodukter på fx sygehusene.Skadelig kemi i vores produkter og omgivelser er potentielt tikkende bomber for vores helbred og evne til at få børn. Som forbrugere skal vi trygt kunne bruge alle slags produkter, der sælges i butikkerne, uden frygt for alvorlige sundhedsrisici som kræft, allergi eller hormonforstyrrende effekter. Hvis der er begrundet mistanke om, at et stof har alvorlig skadevirkning, skal det forbydes.  Det sker på EU-plan, og Danmark skal derfor spille en meget aktiv rolle her. SF holder skarpt øje med EU’s kemikalielovgivning REACH, der længe har skullet genforhandles. Regelforenklinger kan være en god idé, men det må under ingen omstændigheder ske på bekostning af forbrugernes sikkerhed.Der hvor der findes bedre alternativer til de farlige stoffer og produkter, skal det være helt tydeligt.  Derfor vil vi fremme miljømærkning og offentlig grøn indkøbspolitik, også når det gælder fravalg af farlige stoffer. Så snart der findes alternativer på markedet, skal vi presse på for helt at forbyde de farlige stoffer. Danmark har stærke forskningsmiljøer inden for hormonforstyrrende stoffer. Forskningen skal styrkes og have sikkerhed for bevillinger over mange år, så de kan planlægge fremtiden og ikke trues af lukning.SF arbejder målrettet på at fjerne de store jordforureninger og giftdepoter, som – flere årtier efter de opstod – stadig giver problemer for lokalbefolkningen og forurener vandmiljøet. Giftdepoter som Høfde 42 på Harboøre Tange og den omfattende forurening fra Grindstedværket skal fjernes så hurtigt, som det er teknisk muligt.Indsatsen mod generationsforureningerne er vigtig, og SF kæmper side om side med de lokale. Med finansloven for 2021 fik SF skudt arbejdet i gang. Men desværre går det meget langsomt. SF vil have en konkret plan for de næste skridt. Finansieringen skal sikres ved, at der afsættes 3,5 mia. kr. over de næste 10 år.Levende hav og bæredygtigt fiskeriFiskebestandene og livet i havet er trængte af overfiskeri, brug af destruktive fiskeredskaber og næringsstofforurening fra landbruget. Det er derfor bydende nødvendigt at sikre et bæredygtigt fiskeri og reducere landbrugets forurening af vandmiljøet. Derudover er SF imod, at fiskeriet monopoliseres hos få velhavende kvotekonger, der presser de små fiskere.Landbrugets næringsstofforurening fra store mængder af gylle og kunstgødning er en af de væsentligste årsager til, at vi ikke har samme liv i vores fjorde, søer og vandløb, som der var engang. Med grøn trepart fik SF taget første skridt mod et bedre havmiljø, men arbejdet er langt fra færdigt. Nu gælder det kvælstofhammerne, som er den regulering, der skal sørge for, at landmændene rent faktisk lever op til kravene i grøn trepart. SF går ind for en stram regulering med kvælstofkvoter, der begrænser landmandens udledning.Fiskeopdræt i havbrug skaber massiv havforurening, da det kræver store mængder af medicin og kemikalier. Vi arbejder for et forbud mod opdræt af fisk i de indre danske farvande og ønsker kun en produktion af fisk på landbaserede anlæg med recirkulation og rensning af vandet. Her er medicinforbruget minimalt, og næringsstofferne kan opsamles og genbruges i fødevareproduktionen. Og så er der arbejdspladser i både opdræt og teknologiudvikling.SF støtter det skånsomme fiskeri og ønsker et forbud mod brug af bundslæbende redskaber i alle beskyttede naturområder. ’Oppløjning’ af havbunden frigiver ’gemte’ næringsstoffer og miljøfarlige stoffer sammen med klimagasser. Fiskeriet skal være bæredygtigt, så vi kan få genskabt fiskebestandene. Det vil også have en positiv effekt på forureningssituationen i mange farvande, hvor det økologiske system er ødelagt af forurening.Måske er du også interesseret i vores klimapolitik? Er du enig?Er du enig med SF?
Valg liste
*
Ja
NejJADet er vi glade for!Vil du være med til at gøre vores fælles visioner til virkelighed? Så meld dig ind i SF i dag og vær med til at gøre Danmark grønnere og mere socialt. Bliv medlemNejMen du er alligevel nysgerrig?Måske er der mere vi er enige om, end du tror. Eller måske vil du bare gerne følge med i vores politik? Så tilmeld dig vores nyhedsbrev!
Tilmeld nyhedsbrev
Tilmeld
Hvis du er et menneske, skal du lade dette felt være tomt.
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Folketingskandidater 2026 - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/dine-politikere/folketingskandidater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
FolketingskandidaterNu har SF listen klar med kandidater til folketingsvalget 2026.I alt stiller 79 SF’ere op til valget.Herunder kan du se hvilke kandidater, der stiller op i de 10 storkredse.Kandidater Københavns StorkredsLisbeth Bech-Nielsenlisbeth.bech-nielsen@ft.dkForsvars- og beredskabsordfører
Erhvervsordfører
IT og tech-ordfører
EuropaordførerCarl ValentinCarl.Valentin@ft.dkMiljø-, landbrug, fiskeri og fødevareordfører
Dyrevelfærdsordfører
Ludomaniordfører
ForbrugerordførerNanna Bondenanna.bonde@gmail.com> Kandidat til folketingetSadek Al-Amoodsadek.al-amood@regionh.dkFolketingskandidat - Københavns Storkreds
Regionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region ØstdanmarkHalime Oguzhalime.oguz@ft.dkKandidat til FolketingetKasper Nordborg KiærKaspernordborg@hotmail.comFolketingskandidat, Storkreds KøbenhavnRune Palmsf@runepalm.dkKandidat til folketinget i Københavns storkredsCecilie Holdtcecilieholdt@hotmail.comFolketingskandidat - KøbenhavnMikkel Sammy ChristensenMikkelRay@gmail.comFolketingskandidat KøbenhavnMorten Beringmortenbering91@gmail.comKandidat til Borgerrepræsentationen i København.Bjarke Bisgaard YolalBjarkebisgaard@hotmail.comFolketingskandidat KøbenhavnKandidater Københavns Omegns  StorkredsSigurd Agersnapsigurd.agersnap@ft.dkFinansordfører
Arbejdslivs- og familieordfører
Undervisningsordfører
SFO-ordførerVivi Nør Jacobsenvivispost@gmail.comALBERTSLUND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Albertslund
Folketingskandidat - Københavns OmegnSofie F. Villadsensofievilladsen@hotmail.comFolketingskandidat - Københavns OmegnHelene BrochmannHeleneBrochmann_SF@pm.meGENTOFTE
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Gentofte
Folketingskandidat - Københavns OmegnTaner Genctanergenc21@gmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - Ballerup
Folketingskandidat - Københavns OmegnTroels Stru Schmidttroels@stru.dkFolketingskandidat - Københavns OmegnNiels Haxthausennielshaxthausen@gmail.comByrådsmedlem og kandidat til folketingsvalgetAlexander Bruhn Skjøthalexander@einhorn.dkFolketingskandidat - Københavns OmegnKandidater Nordsjællands StorkredsJacob Markjacobmark.dk@gmail.comMarianne Bigummarianne.bigum@ft.dkNaturordfører
Havmiljøordfører
Klimatilpasningsordfører
Generationsforureningsordfører
Ordfører for Cirkulær økonomiEmil Nielsenemilifolketinget@gmail.comFolketingskandidat Nordsjællands StorkredsAnja Rosengreenanjarosengreen@live.dkRegionrådsmedlem - Region Hovedstaden og Region Østdanmark
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Halsnæs
Folketingskandidat - NordsjællandAnna Poulsenannapoulsen77@gmail.comFREDERIKSSUND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Frederikssund
Folketingskandidat - NordsjællandStina Egedius Millerstinaegedius@hotmail.comFolketingskandidat NordsjællandElias Julius Binggelieb@sfu.dkBestyrelsesmedlem SF- Gribskov
Folketingskandidat - NordsjællandJens Skovjenskskov@gmail.comEGEDAL
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Egedal
Folketingskandidat - NordsjællandKandidater Sjællands StorkredsPia Olsen Dyhrsfsekr@ft.dkFormandAstrid Carøeastrid.caroe@ft.dkSocialordfører
LigestillingsordførerAnne Valentina Berthelsenanne.berthelsen@ft.dkForsvarsordfører,
Beredskabsordfører,
Energi- og forsyningsordførerMads Olsenmads.olsen@ft.dkUdlændinge-, Integrations- og indfødsretsordfører
Transportordfører
BoligordførerKristine Amalie Rostgårdkristineamalie.sf@gmail.comSuppleant til Europa-parlamentetFolketingskandidat - SjællandClaus Jørgensenclaus@sflejre.dkKandidat til FolketingetMedlem af byrådet i Lejre:
Økonomiudvalget, Udvalget for Erhverv, Klima, Lokal udvikling og Turisme, Udvalget for Grøn trepartAli Yahyaaliyahya@sfkoege.dkFolketingskandidat Sjællands StorkredsMichael Graakjærgraakjaer.aagaard@hotmail.comFolketingskandidat - SjællandJeanne Bergmansenjeanneb@roskilde.dkMedlem af byrådet - Roskilde
Folketingskandidat - SjællandJoan Kraghlydognaervaer@gmail.comFolketingskandidat Sjællands storkredsJesper Hartøftjesper@sfholbaek.dkHOLBÆK
Folketingskandidat SjællandMartin Graff Jørgensenmjoergensen@vordingborg.dkVORDINGBORG
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Vordingborg
Kandidat kommunalvalg 2025Kandidater Fyns StorkredsLise Müllerlise.muller@ft.dkNæstformand i SF
Folketingskandidat - FynKarsten Høngekarsten.honge@ft.dkMedlem af PræsidietBeskæftigelsesordfører
Udenrigsordfører
Udviklingsordfører
Grønlandsordfører
Færøerne-ordfører
ArbejdsmiljøordførerSuzette Frovinsuzettefrovin@mail.dkNYBORG
Borgmesterkandidat - Nyborg
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Nyborg
Folketingskandidat - FynSimon Meyer Offoff.simon.m@gmail.comFolketingskandidat på Fyn
Lægestuderende
Far til fireNynne Printznckp@hotmail.dkLANGELAND
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Langeland
Folketingskandidat - FynLars Nissenu2nissen@gmail.comFolketingskandidat storkreds FynLaura Elise Andersen-Mühllauraz35@hotmail.comFolketingskandidat storkreds FynLinda Bolleruplindabolleruph@gmail.comKandidat til folketinget i storkreds FynJohannes Skov Pedersenjohannesskovpedersen@gmail.comFolketingskandidat i storkreds FynAnna Katrine Leth RehnAnnalethrehn@live.dk Folketingskandidat i storkreds FynCharlotte Ellenbergercharlotte.ellenberger@hotmail.comFolketingskandidat storkreds FynKandidater Sydjyllands StorkredsKarina Lorentzen Dehnhardtkarina.dehnhardt@ft.dkRetsordfører
Landdistriktsordfører
PlanlovsordførerJørgen Kvistkvist@hotmail.comFolketingskandidat for SF i Syd- og SønderjyllandTimm Bøttgertimm1203@gmail.comFolketingskandidat SydjyllandChristian Mutwa Christensencpmc1982@gmail.comFolketingskandidat - SydjyllandMagnus Flensborgmuf@sfu.dkFolketingskandidat - Sydjylland
Opstillet af SFUMilo Gaardemilogaarde@gmail.comFolketingskandidat - SydjyllandIna Juul JensenIna_juul_jensen@hotmail.comFolketingskandidat Storkreds SydjyllandSusanne Blegvad Posseltsusanne.posselt88@gmail.comFolketingskandidat Sydjyllands storkredsSofus Teislevsofus@teislev.dkFolketingskandidatKandidater Østjyllands StorkredsKirsten Normann Andersenkirsten.normann.andersen@ft.dkSundheds- og ældreordfører
Ordfører for afbureaukratisering
ArbejdsmiljøordførerSofie Lippertsofie.lippert@ft.dkGymnasie- og erhvervsskoleordfører
Uddannelses- og forskningsordfører
FGU-ordfører
SkatteordførerCharlotte Broman Mølbækcharlotte.broman@ft.dkPsykiatriordfører
Handicapordfører
Kulturordfører
Medieordfører
IdrætsordførerAnna Brændemoseannabraendemose@hotmail.comFolketingskandidat - ØstjyllandCharlotte Vindeløvcharlotte.vindelov@mail.com SF SKANDERBORG
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Skanderborg
Folketingskandidat - ØstjyllandSøren Lahn Slothkontakt@stemforsøren.dkFolketingskandidat - ØstjyllandMorten Siig Henriksenmorten.siig.henriksen@gmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - Syddjurs
Folketingskandidat - ØstjyllandPaw Hedegaard Amdisenpawamdisen@yahoo.dkFolketingskandidat - Østjylland
Kommunalbestyrelsesmedlem Horsens
Formand for Lokal Grøn Trepart - Horsens fjordRasmus T. Mortensenkontakt@rasmustmortensen.dkFolketingskandidat i Østjyllands StorkredsCarina Sarkkinen Jacobsencasj@live.dkFolketingskandidat i Østjyllands StorkredsKandidater Vestjyllands StorkredsSigne Munksigne.munk@ft.dkPolitisk ordfører
KlimaordførerNils BrøggerNils.Broegger@ft.dkFolketingskandidat - VestjyllandEmma Thorup JacobsenEmmathorupjacobsen@hotmail.comIKAST-BRANDE
Kandidat byrådet Ikast-Brande
Folketingskandidat - VestjyllandBente Refslundbente@benterefslund.dkFolketingskandidat - VestjyllandAnders Bøgeboge@skivekommune.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen - SkiveNiels Kristian Larsenniel5064@gmail.comFolketingskandidat - Vestjylland
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Ringkøbing-SkjernKandidater Nordjyllands StorkredsTheresa Berg Andersen – Gruppeformand SFtheresa.berg.andersen@ft.dkGruppeformand
Kommunal/indenrigsordfører
Børneordfører
KirkeordførerMelina Andersenmelina.andersen@outlook.comFolketingskandidat - Nordjylland
Formand for SF AalborgDorte M. Nielsend.m.nielsen@hotmail.comFolketingskandidat - NordjyllandBenjamin Christensenbenjaminrfj@gmail.comFolketingskandidat - NordjyllandMorten Bo Bertelsenmbb@thisted.dkTHISTED
Medlem af Kommunalbestyrelsen - Thisted
Folketingskandidat - NordjyllandPeder LarsenMARIAGERFJORD
Kandidat til byrådet Mariagerfjord
Folketingskandidat - NordjyllandHenning Jørgensenhj@aof-vendsyssel.dkBRØNDERSLEV
Medlem af Kommunalbestyrelsen - BrønderslevThomas Kjeldsenfjellerad@hotmail.comFolketingskandidat - NordjyllandChristina Lykkechristinalykkee@gmail.com Kandidat til Folketinget i Nordjyllands Storkreds
Medlem af Byrådet i FrederikshavnKandidater Bornholms StorkredsSofie Christiansensofie15062005@gmail.comSpidskandidat til Folketinget, Bornholms StorkredsSebastian Bloch Jensensebastianblochjensen@gmail.comLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Naturen skal have sin egen lov - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/natur-skal-have-sin-egen-lov

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Naturen skal have sin egen lovArter forsvinder og flere dyr er truede. Biodiversitet og mangfoldighed i den danske natur er på tilbagegang. Derfor vil SF lave en ny, ambitiøs lov for naturen inspireret af klimaloven. Den skal sikre mere vild natur i Danmark og flere levesteder til truede arter.Det indeholder naturens lov:Den nye naturlov skal indeholde bindende mål for biodiversitet og natur 30 pct. af Danmarks areal skal være beskyttet natur og 10 pct. af Danmarks areal skal være strengt beskyttede naturzoner i 2030   Aktiviteterne uden for naturzonerne og den beskyttede natur skal være bæredygtigeDanmark er et af de lande i verden med allermindst natur. I stedet har vi plastret vores areal til med særligt landbrug. Det gør det svært for de vilde dyr at overleve for levestederne forsvinder – og uden levesteder forsvinder arterne og mangfoldigheden fra den danske natur som aldrig før. Derfor skal vi vende udviklingen med en ambitiøs og bindende naturlov, hvor vi forpligter os selv på handling. Klimaloven gav os klimahandling – naturloven skal give os naturhandling.Læs mere om vores ambitioner for naturen i Danmark.															Please accept Statistikker, marketing cookies to watch this video.Se filmen på Youtube
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Udvalgte resultater 2019-2022 - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/udvalgte-resultater

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Oversigt over udvalgte resultater:SF har opnået meget i den seneste valgperiode. Her kan du se en liste med nogen af alle de resultater, vi har været med til at realisere mellem 2019-2022.Klimalov, 70 % i 2030 – ¾ af det der manglede for at nå målet er opfyldtKlima delmål 50-54 % i 2025Grøn skattereform med markant forhøjet CO2-afgift – foreløbig for industri mv.Minimumsnormeringer i daginstitutionerKlasseloft på 26 i de mindste klasserStop for at rykke børn for tidligt i børnehaveGrøn reform af bilafgifter og lastbilafgiftMarkant øget udbygning med vedvarende energi – blandt andet energiøerStore investeringer i opsamling og lagring af CO2 (CCS; pyrolyse etc.)Grønnere brug af EU’s landbrugsstøttemidlerEtablering af en grøn fond på 53 mia. kr.Aftale om bæredygtigt byggeri med krav ift. klimaaftrykket af nybyggeriUdsortering og genanvendelse af 80 pct. af plastaffaldet i 2030 er aftaltMillioner til nye ladestandereEtablering af en klimaskovfondNye klimavenlige kostrådSlut med gasfyr senest i 2035Landbrugsaftale med ambition om en reduktion på 8 mio. ton CO2-ækvivalenter75 mio. kr. årligt til fond for plantebaserede fødevarer i perioden 2022-30260 mio. kr. afsat til grønne proteinerGenerationsforureninger – plan for oprensning af store giftdepoter aftalt, og de første oprensninger er sat i værkStop for nye, forurenende havbrug til fiskeopdræt, og stop for mulighed for kompenserende muslingeopdrætNatur- og biodiversitetspakke med 888 millioner kr. i 2021-2024 til bla. urørt skov, etablering af naturnationalparker, så der i alt etableres op mod 15 naturnationalparker, oprettelse af et biodiversitetsråd og etablering af stenrev i ØresundDrikkevandsfond – til beskyttelse af grundvandetStop olie- og gasudvinding i Nordsøen fra 2050 og ingen nye udbudsrunderFlere penge til velfærden – dækning af demografi og flere penge oveniOmprioriteringsbidrag på velfærd og uddannelse afskaffet100 mio. til evaluering af det specialiserede socialområde, som endnu ikke er udmøntet15 mio. til udvidelse af bestemmelserne af varsling i serviceloven,15 mio. der skal dække udgifterne til indskrænkning af kommunernes mulighed for rådighedstimer i forhold til BPA-ordningenPolitisk aftale om pakkeforløb til patienter med bl.a. ALS500 mio. til styrket hjemmebehandling i forbindelse med sundhedsaftalenInvestering i uddannelseUddannelsesloftet afskaffetTandpleje til udsatteOpgør med kviklånSamtykkelov (vedr. voldtægt)Opgør med Blackstone – urimelige huslejestigninger.Planen om et udrejsecenter på øen Lindholm er droppetFlere ansatte i SKATStyrket psykiatri (600 mio. kr. årligt)Udtagning af landbrugsjordAftale om at Danmark igen skal tage kvoteflygtninge1 milliard til folkeskolenFlere uddannelser i hele landetStyrket arbejdsmiljøindsatsPension til nedslidte – ”Arnepension”Bedre muligheder for udskudt skolestartIngen skal erklæres for ikke-uddannelsesparateRammer til at etablere 22.000 nye almene boligerBørnene ud af SjælsmarkÆndring af lov om social kontrol + flere penge til bekæmpelse af social kontrolEn ny progressiv mediepolitik i en ny medievirkelighed – techgiganter bidrager og DRs økonomi fremtidssikres
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Værdigheden skal tilbage i velfærden - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/vaerdigheden-skal-tilbage-i-velfaerden

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Værdigheden skal tilbage i velfærdenEn ældrepleje, der minder om en banegård, borgere med handicap, der bliver svigtet, og en stor mangel på velfærdsmedarbejdere. SF vil give alle velfærdsudfordringerne en hård tackling og sikre en værdig velfærd til dem, der har allermest brug for den.Kendte ansigter i ældreplejen, en værdighedsreform til borgere med handicap, samt bedre arbejdsvilkår for ansatte i det offentlige. Det er nogle af de indsatser, SF mener, der er brug for, hvis værdigheden skal tilbage i vores velfærdssamfund.SF’s vej til en værdig velfærd: Faste teams i ældreplejenHurtig demensudredningIndsats mod ensomhed blandt ældreMindske frafaldet på Social- og SundhedsuddannelserneBedre arbejdsmiljø i ældre- og omsorgssektorenBedre vagtplanlægning/fordeling af vagterMere frihed og mindre bureaukratisk styringAlle offentlige ledere skal på kursus i psykisk arbejdsmiljø.Værdighedsreform på handicapområdet – med bedre finansiering og øget retssikkerhedRegionerne skal have pligt og økonomi til at løfte en del af opgaven i forhold til handicapHandleplan for at give personer med handicap bedre muligheder for at få et jobI dag flyver nye plejere ind og ud af vores ældres liv og det gør det svært at knytte bånd. Faste teams af plejere vil give tryghed og livsglæde hos de ældre. Det skylder vi vores ældre, der har bygget det samfund op vi lever i. Selvfølgelig har de krav på en værdig pleje. Men det kræver flere hænder – og at vi frigør ressourcer, der bruges på papirarbejde og dokumentation.Også mange borgere med et handicap oplever, at det langt fra er værdighed de mødes med i det offentlige. Det kan man se i statistikkerne, når mange borgere med handicap klager over kommunens afgørelse og føler sig svigtet af systemet. Derfor vil SF lave en helt ny værdighedsreform for mennesker med handicap, hvor der både er fokus på finansiering og retssikkerhed.Læs mere om, hvordan vi kan skabe værdighed for både ældre og borgere med et handicap.															Please accept Statistikker, marketing cookies to watch this video.
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Bekæmp ulighed og fattigdom - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/bekaemp-ulighed-og-fattigdom

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF vil bekæmpe uligheden og børnefattigdommenSF vil gøre op mod uligheden og sætte hårdt ind mod børnefattigdom. De rige skal ikke stikke endnu mere af fra de fattige, og alle skal have råd til et par gummistøvler til deres børn. Mens de rigeste danskere i disse år bliver rigere og rigere, efterlades flere på perronen.Sådan vil SF bekæmpe uligheden: Ny børnecheck til fattige børn på 6.000 kr. skattefrit pr. barn pr. årMindre brugerbetaling i sundhedsvæsnetYdelserne skal følge lønudviklingen – ikke udhulesRet til sygedagpenge indtil man er helbredsmæssigt udredt – ingen straf for en kompliceret sygdomPersoner med komplekse problemer skal ikke piskes i arbejdeFlere skal være medlem af en fagforening – SF vil gøre medlemskabet billigereMens teslaerne drøner rundt på vejene, er der børn, der mangler gummistøvler eller flyverdragter. Det er absurd. Som om det ikke var slemt nok i sig selv, forfølger fattigdommen også én resten af livet. Den forringer muligheden for at få en uddannelse og et godt job og øger risikoen for misbrugsproblemer. Derfor vil SF indføre en ny børnecheck til fattige børn på 6.000 kr. skattefrit pr. barn pr. år. Og mindske brugerbetalingen i sundhedsvæsnet. Og så skal ydelserne følge lønudviklingen, så de ikke bliver udhulet.Læs mere om, hvordan vi vil nedbringe uligheden.
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Ligeløn
lige nu!
Ser man på børnene, så lever omkring 5 pct. af alle børn i Danmark i fattige familier. Og det er alt for mange: ”Mens teslaerne drøner rundt på vejene, er der børn, der mangler gummistøvler eller flyverdragter. Det er absurd. Som om det ikke var slemt nok i sig selv, forfølger fattigdommen også én resten af livet. Den forringer muligheden for at få en uddannelse og et godt job og øger risikoen for misbrugsproblemer”, siger Karsten Hønge. Derfor vil SF indføre en ny børnecheck til fattige børn på 6.000 kr. skattefrit pr. barn pr. år. Og mindske brugerbetalingen i sundhedsvæsnet. Og så skal ydelserne følge lønudviklingen, så de ikke bliver udhulet: “Danmark skal være verdenskendt for at være et sted, hvor de fattige har det godt, og hvor systemet behandler sine borgere med respekt. Og hvor de, der har lommerne fulde, fylder de fattiges tomme lommer op”, siger Karsten Hønge.  Alene i 2019 steg de 10 procent rigestes indkomster med 5,4 procent sammenlignet med året før. Imens steg de 40 procent fattigstes indkomster kun med 1,6 procent, viser en rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.   NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Mistrivsel skal øverst på dagsordenen - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/mistrivsel-skal-oeverst-paa-dagsordenen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
Børn og unges mistrivsel skal øverst på dagsordenenNye undersøgelser bekræfter det igen og igen: En stor del af danske børn og unge har dårlig mental trivsel. Det skal være en topprioritet for en ny regering at rette op det, mener SF.Skolevægring. Ensomhed. Angst. Stress. Symptomerne er mange, men det grundlæggende er fælles: Trivslen blandt børn og unge er dykket de seneste år.  Sådan vil SF bekæmpe mistrivslen: Minimumsnormeringerne skal bevares og udbygges  Mindre pres i skolen og under uddannelsen  Flere praktiske fag i skolen Flere nærværende voksne Ret til hurtig hjælp for børn, der mistrives – flere ressourcer til PPR 10-årsplan for psykiatrien  Klassekvotient på max 24   Normeringer i SFO’erne  Bedre beskyttelse mod digital manipulation   Ret til nedsat tid for småbørnsforældre + mulighed for ”babylån” SF vil ikke accepterer, at vi som et af verdens rigeste samfund har så mange børn og unge, der mistrives. Derfor skal det være en topprioritet for en ny regering at vende skuden og få sat trivsel i samfundet på dagsordenen. Det er helt urimeligt, at man skal vente flere måneder eller år på at få hjælp. Det får man det kun værre af. Der skal bruges flere ressourcer på tidligt hjælp og støtte. Det er det eneste, der kan give både børn og forældre afklaring og håb for fremtiden.Læs mere om vores politik for børn og unges trivsel.
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Ligeløn
lige nu!
NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Ligeløn lige nu - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/maerkesager/ligeloen-lige-nu

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
LIGELØN, LIGE NUDet offentlige lønhierarki stammer fra 1969 – dengang kvinders løn blev set som lommepenge ved siden af mandens indtægt. SF vil sætte 2 mia. kr. af årligt til at gøre op med den ulige løn, og det skal finansieres af de rigeste danskere. Sådan vil SF gøre op med den ulige løn: SF vil afsætte 2 mia. kr. årligt  Pengene skal komme fra de rigeste i samfundet Sygeplejersker, SOSU’er og pædagoger – og mange andre faggrupper – tjener i dag mindre end deres offentlige kolleger i andre fag. Tjenestemandsreformen fra 1969 betragtede nemlig deres fag som et kvindefag, og det bestemmer stadig lønnen i dag. Det er helt galt. Selvfølgelig skal kønsrollerne fra 1969 ikke bestemme lønnen i 2022. Derfor er der brug for et gennemgribende opgør med Tjenestemandsreformen.Lige nu undersøger en lønstrukturkomité de offentlige lønninger og hvordan den kan kommes til livs. Men langt hen ad vejen kender vi allerede problemet. Derfor foreslår SF allerede nu at afsætte 2 milliarder for at rette op på den ulige løn. Det er ikke nok med rapporter og fine ord – der er brug for et økonomisk løft. Lønuligheden er politisk skabt og kræver politiske løsninger. Problemet understreges blot af, at mange af de ramte faggrupper har svært ved at rekruttere nok personale.
Naturen
skal have sin
egen lov
klimaet
har brug for
handling
Udvalgte
resultater
Værdigheden
tilbage
BEKÆMP
ULIGHEDEN
Mistrivsel
skal øverst på
dagsordenen
Sygeplejersker, SOSU’er og pædagoger – og mange andre faggrupper – tjener i dag mindre end deres offentlige kolleger i andre fag. Tjenestemandsreformen fra 1969 betragtede nemlig deres fag som et kvindefag, og det bestemmer stadig lønnen i dag:  ”Det er helt galt. Selvfølgelig skal kønsrollerne fra 1969 ikke bestemme lønnen i 2022. Derfor er der brug for et gennemgribende opgør med Tjenestemandsreformen”, siger SF-formand Pia Olsen Dyhr.  Lige nu undersøger en lønstrukturkomité de offentlige lønninger, og senest ved udgangen af 2022 fremlægger den sin rapport om, hvordan den kan kommes til livs. Men SF foreslår allerede nu at afsætte 2 milliarder for rette op på den ulige løn:  ”Det er ikke nok med rapporter og fine ord – der er brug for et økonomisk løft. Lønuligheden er politisk skabt og kræver politiske løsninger”, siger Pia Olsen Dyhr.  Mange af de ramte faggrupper har store problemer med at rekruttere nok personale lige nu: ”Det har selvfølgelig også noget med lønnen at gøre. Mange af dem elsker deres arbejde, men en bedre løn kan gøre det mere attraktivt. Det er mennesker, der løfter en kæmpe opgave i vores velfærdssamfund, og SF mener, at det skal afspejles i deres løn”, siger Pia Olsen Dyhr. NyhederSF vil med en tryghedspakke sikre kvinder en tryg fremtid efter et liv med vold118.000 kvinder i Danmark er hvert år ofre for partnervold. Derfor foreslår SF en ny tryghedspakke, der skal sikre kvinder en tryg fremtid.SF til kvindernes internationale kampdag: Et samfund, hvor fødsler og barsel anerkendes og værdisættesSF mener, det er uacceptabelt, at kvinder skal betale en så høj pris for at få børn. SF kommer med fire konkrete forslag til ændringer.En ny rød regering skal være garant for retfærdig pensionI SF har vi længe arbejdet for en retfærdig pension. Mennesker skal have mulighed for at trække sig, før kroppen siger stop.SF: Et trygt Danmark – også uden for de største byerKløften mellem land og by i Danmark vokser. Det vil SF nu gøre op med i et nyt landdistriktsudspil.Danmark skal ikke konkurrere på dårlig dyrevelfærdHvis vi mener, at dyrene skal behandles ordentligt, må vi hæve ambitionerne, mener SF, der vil styrke rammerne for dansk svineproduktion.De grønne har fået nok: SF, Ø, R & Å med centralt krav om rent drikkevand til en rød-grøn regeringNu slår SF igen sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foden i jorden og kræver totalt sprøjteforbud.SF vil give danskerne tiden tilbagePresset mellem arbejde og familieliv er blevet for højt. SF lancerer udspil, der skal give mere tid til det vigtigste.Danmark skal gå efter tech-giganter for skadeligt indhold"Valgkamp eller ej – vi kan ikke vente, mens børn og unge betaler prisen."Alt for meget er på spil for unge i gamblingdebattenLudomani er ikke længere et nicheproblem og må ikke i glemmebogen på den anden side af valg.SF om bandepakke: Forebyggelse skal foran højere straffeSF vil arbejde videre for, at forebyggelse og sikre udveje fra kriminelle miljøer bliver styrketLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Kalender - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre/kalender-2

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
LUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Lokale politikere - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre/lokale-politikere

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
Lokale politikereAnders Wolf Andresenanderswolf@anderswolf.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen og Borgmester - HvidovreBent Roldgaardbent@roldgaard.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen - HvidovreMaria Avnskjoldmaria.sf.hvidovre@outlook.dkMedlem af Kommunalbestyrelsen - HvidovreMarie-Louise Jørgensenmarielouisepeschardt@hotmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - HvidovreSara Benzonsarabenzon@hotmail.comMedlem af Kommunalbestyrelsen - HvidovreSophie Bisgaard FarganisMedlem af Kommunalbestyrelsen - HvidovreStine Roldgaardstineroldgaard@gmail.comRegionrådsmedlem - Region HovedstadenLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Kandidater til folketinget - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre/kandidater-til-kommunalbestyrelsen

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
Kandidater til FolketingetKristine Amalie Rostgårdkristineamalie.sf@gmail.comSuppleant til Europa-parlamentetFolketingskandidat - SjællandSofie F. Villadsensofievilladsen@hotmail.comFolketingskandidat - Københavns OmegnLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Bestyrelsen i SF Hvidovre - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre/vores-bestyrelse

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
Bestyrelsen i SF Hvidovre Forkvinde – Sofie Falck Villadsen
sofievilladsen(@)hotmail.com   Næstforperson – Morten Høybye Frederiksen
morten(@)wasab.dk  Kasserer – Mikkel Øbro
mikkeloebro(@)gmail.com  Medlem – Thomas Møller
thomas.m80(@)gmail.com   Medlem – Thomas Sørensen
tomas78(@)outlook.dk  1. suppleant – Rasmus Henriksen
Rph.elc(@)gmail.com 2. suppleant – Maria Avnskjold
brandtavnskjold(@)gmail.com   Interne revisorer:Sophie Farganis og Jeppe TofteskovLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# Lokalpolitisk gruppe - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-hvidovre/lokalpolitisk-gruppe

SamtykkeDetaljer[#IABV2SETTINGS#]OmDenne hjemmeside bruger cookiesVi bruger cookies til at tilpasse vores indhold og annoncer, til at vise dig funktioner til sociale medier og til at analysere vores trafik. Vi deler også oplysninger om din brug af vores hjemmeside med vores partnere inden for sociale medier, annonceringspartnere og analysepartnere. Vores partnere kan kombinere disse data med andre oplysninger, du har givet dem, eller som de har indsamlet fra din brug af deres tjenester. [#GPC_BANNER_ICON#][#GPC_TOAST_TEXT#]Consent SelectionNødvendig Præferencer Statistik Marketing Vis detaljerDetaljerNødvendig  5 Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies.Vimeo2Få mere at vide om denne udbyder__cf_bmBenyttes til at bestemme, om brugeren er en virkelig person eller en software-robot - Dette  muliggør skabelsen af valide rapporter om brugen af hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookie_cfuvidDenne cookie er en del af Cloudflare tjenesten - Indbefatter load-balancing, levering af hjemmesideindhold og DNS-forbindelser for hjemmesideejere.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookieconsent.cookiebot.comss.sf.dk2CookieConsent [x2]Gemmer brugerens cookie-samtykke-tilstand for det aktuelle domæne.Maksimal opbevaringstid: 1 årType: HTTP Cookiesf.dk1PHPSESSIDBevarer brugertilstand på tværs af sideforespørgsler.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookiePræferencer  0 Præference cookies gør det muligt for en hjemmeside at huske oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på. F.eks. dit foretrukne sprog, eller den region, du befinder dig i.Vi bruger ikke cookies af denne type.Statistik  4 Statistiske cookies giver hjemmesideejere indsigt i brugernes interaktion med hjemmesiden, ved at indsamle og rapportere oplysninger anonymt.sf.dk2FPIDRegistrerer data af statistisk karakter over flere brugeres navigation på hjemmesiden. Benyttes til intern analyse og statistik. Maksimal opbevaringstid: 400 dageType: HTTP CookieFPLCRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP Cookiess.sf.dk2_gaRegistrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden.Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP Cookie_ga_#Anvendes af Google Analytics til at indsamle data om antallet af gange en bruger har besøgt hjemmesiden samt datoer for første og seneste besøg. Maksimal opbevaringstid: 2 årType: HTTP CookieMarketing  20 Marketing cookies bruges til at spore brugere på tværs af websites. Hensigten er at vise annoncer, der er relevante og engagerende for den enkelte bruger, og dermed mere værdifulde for udgivere og tredjeparts-annoncører.Google2Få mere at vide om denne udbyderNogle af de data, der indsamles af denne udbyder, skal bruges til personalisering og måling af reklameeffektivitet.NIDRegistrerer et unikt ID, der identificerer brugerens enhed ved tilbagevendende besøg. ID'et anvendes til at målrette annoncer.Maksimal opbevaringstid: 6 mdr.Type: HTTP CookiecsiRegistrerer den besøgendes præferencer og navigation på hjemmesiden. Denne registrering gør hjemmesiden i stand til at målrette annoncer og indhold til den specifikke besøgende. Maksimal opbevaringstid: SessionType: Pixel TrackerYouTube16Få mere at vide om denne udbyder__Secure-ROLLOUT_TOKENBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP Cookie__Secure-YECGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP Cookie__Secure-YNIDBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieLAST_RESULT_ENTRY_KEYBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieLogsDatabaseV2:V#||LogsRequestsStoreBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDBremote_sidNødvendig for implementeringen og funtionaliteten af YouTube video-indhold på hjemmesiden. Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieVISITOR_INFO1_LIVEForsøger at estimere brugernes båndbredde på sider med integreret YouTube-video.Maksimal opbevaringstid: 180 dageType: HTTP CookieYSCRegistrerer et unikt ID for at føre statistik over hvilke videoer fra YouTube brugeren har set.Maksimal opbevaringstid: SessionType: HTTP CookieYtIdbMeta#databasesBenyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: PermanentType: IndexedDByt-remote-cast-availableGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-cast-installedGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-connected-devicesGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-device-idGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: PermanentType: Lokalt HTML-lageryt-remote-fast-check-periodGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-appGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lageryt-remote-session-nameGemmer brugerens video-afspiller-præferencer ved afspilning af en indlejret YouTube videoMaksimal opbevaringstid: SessionType: Lokalt HTML-lagerwww.gstatic.comwww.youtube.com2TESTCOOKIESENABLED [x2]Benyttes til indsamling data omhandlende brugerens interaktion med indlejret indhold.  Maksimal opbevaringstid: 1 dagType: HTTP CookieUklassificeret  0Uklassificerede cookies er cookies, som vi er i færd med at klassificere sammen med udbyderne af de enkelte cookies.Vi bruger ikke cookies af denne type.Samtykke på tværs af domæner[#BULK_CONSENT_DOMAINS_COUNT#] [#BULK_CONSENT_TITLE#]Liste over domæner, dit samtykke gælder for: [#BULK_CONSENT_DOMAINS#]Cookiedeklarationen er sidst opdateret d. 3/5/26 af Cookiebot[#IABV2_TITLE#][#IABV2_BODY_INTRO#][#IABV2_BODY_LEGITIMATE_INTEREST_INTRO#][#IABV2_BODY_PREFERENCE_INTRO#][#IABV2_LABEL_PURPOSES#][#IABV2_BODY_PURPOSES_INTRO#][#IABV2_BODY_PURPOSES#][#IABV2_LABEL_FEATURES#][#IABV2_BODY_FEATURES_INTRO#][#IABV2_BODY_FEATURES#][#IABV2_LABEL_PARTNERS#][#IABV2_BODY_PARTNERS_INTRO#][#IABV2_BODY_PARTNERS#]OmCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Dette websted bruger forskellige typer af cookies. Nogle cookies sættes af tredjeparts tjenester, der vises på vores sider.Du kan til enhver tid ændre eller tilbagetrække dit samtykke fra Cookiedeklarationen i nederste venstre hjørne på vores hjemmeside.Få mere at vide om, hvem vi er, hvordan du kan kontakte os, og hvordan vi behandler persondata i vores Privatlivspolitik.Angiv venligst dit samtykke-ID og -dato, når du kontakter os angående dit samtykke. Sælg eller del ikke mine personlige oplysningerAfvis Tillad valgte Tilpas Tillad alle
SF Hvidovre
SF Hvidovre
Kalender
Lokale politikere
Kandidater til folketinget
Bestyrelsen i SF Hvidovre
Lokalpolitisk gruppe
Dokumenter
Lokalpolitisk GruppeJeppe Tofteskov
Rasmus Henriksen
Morten Frederiksen
Anthon Kleist
Niels Ulsing
Marion Edwards
Sophie Villadsen
Kristine Amalie Rostgård
Ditte Kildsig
Mikkel Øbro
Thomas Sørensen
Thomas Møller
Matti Petersen
Maria Avnskjold
Ester Frederiksen
Niels Jensen Storch
Ronja Ravnskov
Robin Seeberg
Marie Louise Jørgensen
Sara Benzon
Bent Roldgaard
Anders Wolf AndresenLUK Hvad vil du vide mere om?


---

# De studerendes tryghed skal tilbage efter fejlslået SU-reform - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/de-studerendes-tryghed-skal-tilbage-efter-fejlslaaet-su-reform

Del    Del  De studerendes tryghed skal tilbage efter fejlslået SU-reform27-02-2026Øget stress, økonomisk usikkerhed og en generation af unge, der føler sig presset gennem studielivet. Det er konsekvensen, efter at regeringen skrottede et år af SU’en for tusindvis af studerende, der startede på en ny videregående uddannelse efter sommeren 2025. SU-reformen betyder, at dem, der bliver forsinkede, skifter studie eller har brug for længere tid, risikerer at stå uden SU i slutningen af deres uddannelse. Det er helt skævt, mener SF’s formand, Pia Olsen Dyhr, der vil give trygheden tilbage til de studerende, der har mistet retten til det sekstra SU-år. ”Regeringen giver skattelettelser til direktører for milliarder, mens unge mistede det ekstra SU-år, der gav dem luft. Helt ærligt – det giver jo ingen mening. Unge skal have de bedste forudsætninger for at gennemføre en uddannelse i eget tempo, uanset hvor de kommer fra, hvad deres forældre tjener, og hvilke økonomiske og fysiske muligheder de har – eller mangler,” siger Pia Olsen Dyhr. Det ekstra SU-år skal tilbage
Derfor kæmper SF for at genindføre det ekstra SU-år, så de studerende igen kan få friheden til at sænke skuldrene, finde deres rette hylde og gennemføre deres uddannelse med ro og overskud. ”Vores unge knokler hver dag. De vil lære, skabe og bidrage. De fortjener at vide, at det er okay at trække vejret, fejle, og ja, endda ændre kurs. Livet er ikke et kapløb. Derfor vil vi kæmpe for at genindføre det ekstra SU-år. Det er det mindste, vi kan gøre for dem og for vores fælles fremtid,” siger Pia Olsen Dyhr. Det ekstra SU-år gav de studerende mulighed for at skifte retning, hvis den første uddannelse ikke var den rette. Mange kunne fortsætte uden at ende i gæld eller føle, at de allerede havde fejlet.  ”Nogle unge føler sig nu tvunget til at fortsætte på den forkerte uddannelse, fordi økonomien ikke tillader et omvalg. Uddannelse skal handle om læring og udvikling, ikke om økonomisk overlevelse,” siger Pia Olsen Dyhr. De nu færre SU-klip tvinger også mange studerende til at optage større lån for at få økonomien til at hænge sammen eller til at tage flere jobs ved siden af studiet. Det rammer især dem uden økonomisk buffer og øger presset i en allerede travl hverdag. ”Vi kan ikke tillade, at de studerende skal vælge mellem økonomi og uddannelse og presses igennem systemet. Det er ikke sådan, vi bygger et lykkeligt samfund, hvor alle har lige muligheder,” siger Pia Olsen Dyhr.


---

# Rød-grønne partier i fælles opråb: Nu skal vi have sprøjteforbud - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/roed-groenne-partier-i-faelles-oproeb-nu-skal-vi-have-sproejteforbud

Del    Del  Rød-grønne partier i fælles opråb: Nu skal vi have sprøjteforbud20-02-2026Danmarks drikkevand er en unik ressource, som hver dag sikrer rent vand i alle vandhaner.Men tålmodigheden med regeringens langsomme tilgang til beskyttelsen af Danmarks drikkevand er sluppet op. Der er brug for handling her og nu for at sætte en stopper for, at pesticider og nitrat fra landmændenes marker ender i danskernes drikkevand, mener SF. Sammen med de andre grønne partier i rød blok –  Enhedslisten, Radikale Venstre, og Alternativet – har SF derfor nu taget sagen i egen hånd foreslår et landsdækkende forbud mod sprøjtegift på sårbare grundvandsdannende områder. “Jeg har ganske enkelt mistet tålmodigheden. Danskernes drikkevand bliver i stigende grad forurenet, og SVM-regeringen er mere optaget af skændes med sig selv end at handle. Vi har brug for at få stoppet brug af sprøjtegifte og i nogle tilfælde gødning for at kunne sikre danskerne rent drikkevand,” siger SF’s politiske ordfører, Signe Munk.  Forslaget fra de røde partier indebærer, at de allerede kortlagte områder straks bliver omfattet af sprøjteforbud, og at nye sårbare områder løbende udpeget af myndighederne automatisk får samme beskyttelse.  Derudover foreslås et forbud mod gødskning på nitratfølsomme områder for at sikre, at fremtidens drikkevand forbliver rent. Baggrunden er, at der ifølge en analyse fra Miljøministeriet er fundet rester af pesticider i mere end halvdelen af de undersøgte vandboringer. Og niveauet af nitrat er flere steder så højt, at det øger risikoen for tarmkræft.”Vi tager det som en selvfølge, at drikkevandet er rent her i Danmark. Men de nuværende tal er meget alarmerende. At beskytte grundvandet er en vigtig investering, der også vil spare os på sigt,” siger SF’s politiske ordfører, Signe Munk.  Miljøministeriets analyse peger også entydigt på, at et sprøjteforbud er den mest effektive og billigste løsning for at beskytte drikkevand.  For SF er det vigtigt, at grundvandet bliver beskyttet på en måde, der både sikrer rent vand og forebygger problemer for vores børn og fremtidige generationer. Det vil være noget partiet slår hårdt på, hvis der kommer en rød regering.


---

# SF kræver store bededag tilbage - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-kraever-store-bededag-tilbage

Del    Del  SF kræver store bededag tilbage11-02-2026Måske kan du huske, da store bededag bare pludseligt blev taget fra danskerne? Afskaffelsen af helligdagen var et klart tillidsbrud, mener SF, der nu kræver, at store bededag bliver genindført som noget af det første, en kommende rød regering skal gøre efter et valg.”Store bededag blev fjernet som en tyv om natten. Det skabte store folkelige protester, og det var massivt imod folks ønsker. SF var imod. Fagbevægelsen var imod. Meget brede dele af samfundet og Folketinget var imod – og alligevel skete det. Det er svært at se det som andet end et tillidsbrud,” siger SF’s formand Pia Olsen Dyhr.Ifølge Pia Olsen Dyhr er det netop den tillid, der skal genopbygges, hvis en ny regering skal have en reel chance for at samle danskerne.Og så handler det også om balancen mellem arbejdsliv og familieliv. Tid – som også er en mærkesag for SF.”Mange mennesker lever med stress, og den største mangelvare er ikke arbejdsudbud, men fritid, ro og tid med dem, vi holder af. Derfor ramte det ekstra skævt, da store bededag blev taget,” siger Pia Olsen Dyhr.Samtidig viser det sig, at afskaffelsen ikke var afgørende for finansieringen af forsvaret, som ellers var begrundelsen til at afskaffe helligdagen.”Det gav slet ikke det samme i kassen, som man forventede. Og når der så samtidig er råd til at give skæve skattelettelser til de rigeste, er der også råd til at bevare en helligdag. En ny regering skal vise, at man gør tingene anderledes og med respekt for mennesker. Det er et grundlæggende første skridt,” siger Pia Olsen Dyhr.


---

# Milliarderne falder endelig det rigtige sted - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-milliarderne-falder-endelig-det-rigtige-sted

Del    Del  Milliarderne falder endelig det rigtige sted27-01-2026Efter flere år med skattelettelser til aktionærer, virksomhedsarvinger og højtlønnede glæder SF sig nu over, at milliarder fra statens råderum bliver brugt på dem, der har allermest brug for det. En ny fødevarecheck skal give konkret hjælp til pensionister, ydelsesmodtagere, børnefamilier og studerende på SU.”Regeringen har allerede givet milliarder til aktionærer, virksomhedsarvinger og lettet topskatten for dem med høje lønninger. Det er den forkerte rækkefølge, når vi endnu ikke har hjulpet nok hos folkepensionister, førtidspensionister og børnefamilier med mindst. Derfor er jeg glad for, at vi nu får den her aftale hurtigt ud at virke,” siger SF’s finansordfører, Sigurd Agersnap.Fødevarechecken bliver givet til over 700.000 folkepensionister. Til førtidspensionister, dagpengemodtagere og efterlønnere og mange flere, der ikke er blevet omfattet af regeringens skattelettelser for milliarder.”Kritikken af det her som valgflæsk er privilegieblind. For dem, der kæmper for at få hverdagen til at hænge sammen, betyder det faktisk noget, når der kommer lidt mere luft i økonomien og ro i maven,” siger Sigurd Agersnap.SF har længe kritiseret SVM-regeringen for at prioritere skattelettelser før social balance. Derfor glæder partiet sig over, at der nu sættes ind der, hvor behovet er størst. Samtidig understreger SF, at fødevarechecken ikke løser alle problemer.”Det her er altså ikke en varig løsning på børnefattigdom eller ulighed. Men det giver konkret hjælp i en presset hverdag. Og det viser, at når SF får indflydelse, bruger vi den til at skabe mere tryghed og social retfærdighed,” siger Sigurd Agersnap.SF vil arbejde videre for, at den sociale balance også præger regeringens kommende økonomiske planer. Så vi får et velfærdssamfund, hvor det er de bredeste skuldre, der bærer det tungeste læs.


---

# SF sætter fællesskaber og børn og unges hverdag i fokus til skolevalg 2026 - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-saetter-faellesskab-velfaerd-og-unge-i-fokus-til-skolevalg-2026

Del    Del  SF sætter fællesskaber og børn og unges hverdag i fokus til skolevalg 202626-01-2026Når børn og unge går til skolevalg den 29. januar 2026, gør de det i en verden med uro, ulighed og store kriser rundt om i verden. Klimaforandringer, krig og voksende forskelle mellem rig og fattig præger hverdagen – men håbet lever stadig.Det budskab står centralt for SF og SF Ungdom, når de går ind i skolevalget med fokus på fællesskab og unges hverdag.Nedenfor har vi listet og uddybet nogle af de mærkesager, som SF går til skolevalg på:
• Stop skattelettelserne og investér i fællesskabet
• Hurtig hjælp til børn og unge, der har det svært
• Stå sammen i en urolig verdenStop skattelettelserne og investér i fællesskabet
Nogle mennesker bliver rigere og rigere, mens der stadig er børn, der vokser op i fattigdom og mennesker, der har svært ved at få råd til mad i supermarkedet.Regeringen giver skæve skattelettelser til dem, der i forvejen har flest penge, og det mener SF er helt skævt. I stedet mener SF, at pengene skal gå til gode skoler, gode plejehjem og til, at du kan få hurtigt hjælp, når du har brug for det.”Vi vil gerne have bedre skoler, så der er tid i timerne til, at du få lidt ekstra hjælp – og det ikke regner ned i hallen. Og at dine bedsteforældre ikke skal sidde med en våd ble på plejehjemmet. Det kræver, at nogle af de rigeste betaler en lille smule mere til fællesskabet. Men de penge er givet godt ud. De er givet ud til os alle sammen,” siger SF’s formand Pia Olsen Dyhr.Hurtig hjælp til børn og unge, der har det svært
Alt for mange børn og unge har det svært og føler sig stressede, har angst eller kede af det.SF fik gennemført gratis psykologhjælp til unge mellem 18-24 år i 2021. Det er vi meget stolte af. Men ventetiderne i psykiatrien er fortsat for lange, og hjælpen kommer ofte alt for sent.Derfor vil SF have, at man kan få hjælp, når man har brug for den – uanset hvad ens forældre tjener. For du skal ikke betale for at få hjælp. Det skal være gratis – ligesom hvis du kommer på sygehuset.“Hvis du brækker benet, får du gratis hjælp med det samme. Sådan skal det også være, hvis det du har det svært,” siger Pia Olsen Dyhr.Stå sammen i en urolig verden
Verden kan føles utryg. Der er krige og konflikter, og nogle lande respekterer ikke menneskerettigheder eller aftaler. Selv nære alliancer som EU og NATO kan blive udfordret – fx når Trump taler om at overtage Grønland.SF mener, at Danmark bliver stærkere, hvis vi står sammen med andre lande og støtter fællesskaber i verden som EU og NATO.”Sammen så bliver vi bare stærkere, og det giver mig håb,” siger Pia Olsen Dyhr.


---

# Grønland er ikke en brik i et stormagtsspil - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/groenland-er-ikke-en-brik-i-et-stormagtsspil

Del    Del  Grønland er ikke en brik i et stormagtsspil06-01-2026Efter weekendens internationale begivenheder og en fornyet amerikansk debat om Grønland advarer SF’s formand Pia Olsen Dyhr mod at behandle Grønland som et strategisk objekt i et stormagtsspil.”Det gør mig ærligt talt både ked af det og vred at se, hvordan Grønland igen omtales, som om det var noget, man bare kan tage. Grønland er ikke en ting, men et samfund med sin egen historie, kultur og sine egne sprog – og et folk, der har ret til selv at bestemme,” siger Pia Olsen Dyhr.Ifølge SF ligger de seneste amerikanske udmeldinger i forlængelse af en mere konfrontatorisk udenrigs- og sikkerhedspolitisk linje, som lægger pres på mindre lande.”Det her er ikke udtalelser, man bare kan trække på skuldrene af. De passer ind i en større sikkerhedspolitisk kurs, og derfor er vi nødt til at tage dem dybt alvorligt,” siger Pia Olsen Dyhr.Pia Olsen Dyhr har stor forståelse for den frygt, vrede og afmagt, situationen skaber i Grønland.”Vi lever i en tid, hvor de spilleregler, vi plejede at kunne stole på, ikke holder længere, og hvor den nuværende udvikling, giver en klump i maven, fordi konsekvenserne er så uforudsigelige. Det efterlader selvfølgelig grønlænderne med en dyb følelse af usikkerhed,” siger hun.Pia Olsen Dyhr understreger, at ønsket om grønlandsk frihed og selvstændighed er både legitimt og forståeligt, men at den geopolitiske virkelighed ikke må komme i anden række.”Jeg forstår fuldt ud ønsket om frihed og selvstændighed. Men desværre overskygger den hårde virkelighed drømme og ambitioner. Ukraine er i krig med et aggressivt Rusland. Grønland er i USA’s søgelys på grund af sin placering. Det er dybt uretfærdigt, men det er et vilkår, man er nødt til at forholde sig til,” siger hun.Der er ifølge SF gode historiske grunde til den vrede, mange grønlændere føler over for Danmark. Samtidig advarer Pia Olsen Dyhr mod at undervurdere betydningen af stærke alliancer.”I den verden, vi står i nu, gør det en reel forskel, hvem man står sammen med. Uden Danmarks medlemskab i EU og NATO frygter jeg, at Grønland ville være endnu mere sårbar. Derfor betyder sammenholdet noget – også når det er svært,” siger hunPia Olsen Dyhr peger på, at frihed ikke kun handler om formel selvstændighed, men også om retten til selv at vælge sine fællesskaber og tage ansvar i en urolig verden.”Frihed er også muligheden for selv at vælge sine alliancer. Det gælder for Grønland, og det gælder for Danmark. Og netop nu er det vigtigere end nogensinde, at vi står sammen og tackler situationen med både alvor og ansvar,” siger Pia Olsen Dyhr.


---

# SF får gennemført stalkingpakke: "Ingen skal leve på flugt i konstant utryghed." - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-sikrer-indsats-mod-stalking

Del    Del  SF får gennemført stalkingpakke: “Ingen skal leve på flugt i konstant utryghed.”06-01-2026Stalking er en vedvarende, opslidende og ofte eskalerende form for kriminalitet. Mange ofre lever i lange perioder med utryghed, pres og gentagne krænkelser, før der sker reel indgriben. I politiforliget, der landede kort før årsskiftet, fik SF gennemført en samlet anti-stalkingpakke, som styrker både forebyggelsen, myndighedernes reaktionsevne og den konkrete hjælp til ofrene.“Det her er et vigtigt skridt for alle dem, der alt for længe har oplevet, at systemet ikke reagerede i tide. Vi har nu sikret, at ofre mødes af et system, der tager deres situation alvorligt fra første henvendelse,” siger SF’s retsordfører Karina Lorentzen.Dansk Stalkingcenter oplever en markant stigning i behovet for hjælp – over 50 procent flere henvendelser siden 2018 – og mange ofre lever i måneder eller år med tilholdsbrud, opsøgende adfærd og digitale krænkelser.“Der er mennesker, der mister både arbejde, netværk og tryghed, fordi stalkingen overtager deres liv. Når man lever med konstant frygt, har man brug for et system, der reagerer hurtigt – ikke først når situationen er eskaleret,” siger Karina Lorentzen.Med aftalen får politiet nu et nødvendigt servicetjek af både redskaber og praksis. Det skal sikre, at de værktøjer, der findes, faktisk bliver brugt rigtigt, og at politiet får den opkvalificering og de klare retningslinjer, der er brug for, når sagerne skal håndteres mere effektivt.Samtidig bliver myndighederne forpligtet til bedre koordinering, så ofre ikke længere skal fortælle deres historie igen og igen, mens sagen skubbes rundt mellem instanser. Det bliver understøttet af en ny arbejdsgruppe, der skal afdække de barrierer, ofre for stalking møder i dag – og komme med løsninger, der giver én samlet, hurtig og effektiv indgang til hjælp.“Man skal bare møde ét offer for at forstå, hvor sindssygt de kæmper. Det har været overset, hvordan stalking og psykisk vold ofte går forud for et partnerdrab. Med den nye arbejdsgruppe tager vi fat om det, der i dag står i vejen for, at ofre får hjælp i tide,” siger Karina Lorentzen.I de afsluttende forhandlinger lykkedes det SF også at få nedsat en gruppe, der undersøger muligheden for et krænkerregister på linje med banderegisteret, så myndighederne får endnu skarpere værktøjer til at følge og reagere på farlig adfærd.“Det her er konkrete initiativer, der gør en reel forskel for ofre for stalking. Vi har taget et stort skridt fremad – men der er stadig mere at kæmpe for, og det arbejde fortsætter vi,” siger Karina Lorentzen.


---

# SF sikrer akut hjælp til udsatte på randen af hjemløshed - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-sikrer-akut-hjaelp-til-udsatte-paa-randen-af-hjemloeshed

Del    Del  SF sikrer akut hjælp til udsatte på randen af hjemløshed06-01-2026For alt for mange kontanthjælpsmodtagere er frygten for at miste deres hjem ikke en fjern bekymring, men en daglig realitet. Når økonomien i forvejen er presset til det yderste, kan en huslejestigning eller en uventet regning være det, der tipper læsset og sender mennesker ud i akut boligusikkerhed.Derfor har SF længe kæmpet for, at hjælpen skal komme, før det er for sent. Det arbejde har nu båret frugt. I december landede en ny boligaftale, der samlet afsætter 150 millioner kroner til huslejehjælp i de kommende år, så flere kan blive boende i deres hjem.“Alt for mange lever med en konstant frygt for at miste deres bolig. Med den her aftale sikrer vi en akut håndsrækning til mennesker, der ellers stod til at ryge fra hus og hjem. Det er et vigtigt skridt i den rigtige retning,” siger SF’s boligordfører Mads Olsen.Aftalen indeholder også tiltag, der skal styrke den almene boligsektor. Rammerne for at opføre permanente, billige boliger til de mest udsatte bliver mere fleksible, maksimumsbeløbet hæves, så det igen bliver muligt at bygge almene boliger – også i de større byer – og småøerne får bedre muligheder for at opføre almene boliger.“Når byggeriet i årevis er gået i stå, har det haft meget konkrete konsekvenser for mennesker uden alternativer. Derfor betyder det noget, at vi nu fjerner nogle af de benspænd, der har blokeret for billige boliger,” siger Mads Olsen.SF understreger dog, at aftalen ikke løser de grundlæggende problemer på boligmarkedet. De senere år er alt for mange boliger blevet opkøbt af udenlandske kapitalfonde, hvor profit kommer før beboernes tryghed, og hvor huslejer presses op. Den udvikling skal bremses ved at øge reguleringen på boligmarkedet.“Hvis vi virkelig vil tage ansvar, skal vi også turde regulere og tage boligmarkedet tilbage fra udenlandske kapitalfonde, der udelukkende har for øje at tjene penge på deres lejere. Boliger skal være hjem – ikke investeringsobjekter for bolighajer. Det har rød blok gjort før – og det er en kamp, vi er klar til at tage igen,” siger Mads Olsen.


---

# SF i grønt opråb sammen med grønne partier: Hæv klimamålet - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-i-groent-opraab-sammen-med-groenne-partier-haev-klimamaalet

Del    Del  SF i grønt opråb sammen med grønne partier: Hæv klimamålet02-12-2025Regeringen lægger op til et klimamål for 2035 på 82 procent. Det er kun to procentpoint mere end den politik, der allerede ligger – og alt for uambitiøst, mener SF. Sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet opfordrer SF regeringen til at hæve målet markant.”Vi kan simpelthen ikke sætte farten ned nu. Klimaforandringerne banker ikke bare på døren – de er her allerede, og tiden ikke arbejder for os. Derfor skal vi holde kursen, ikke gå tilbage,” siger SF’s formand, Pia Olsen Dyhr.De fire partier foreslår et tydeligt og højere mål: Danmark skal reducere sin udledning med 90 procent i 2035. Og det er både muligt og ansvarligt. Flere grønne vidensmiljøer som Concito, Rådet for Grøn Omstilling og Klimarådet viser, at Danmark kan – og bør – gå længere, hvis vi vil nå klimaneutralitet i 2045.”Da vi besluttede 70-procentsmålet, var der mange, der mente, at det aldrig kunne lade sig gøre. Men det kunne det, og det blev kun muligt, fordi vi satte ambitionen højt og stod sammen om det. Høje ambitioner virker – det er modløsheden, der er farlig,” siger Pia Olsen Dyhr.Regeringens udspil bekymrer SF, fordi et for lavt mål risikerer at forsinke omstillingen og gøre vejen mod klimaneutralitet både dyrere og sværere. Derfor går SF nu til forhandlinger med ønsket om et højere mål.SF peger på flere konkrete løsninger, der kan drive udviklingen fremad mere CO₂-fangst og lagring, mere grøn strøm i transporten, færre metanlæk fra landbruget, mere skov og en højere CO₂-afgift efter 2032. Mange af teknologierne findes allerede – nu skal de bruges i større skala.”Det er rigtigt, at vi nu når til de sværere beslutninger. De lavthængende frugter er plukket – det er nu, vi skal holde fast. Vi når 70-procentsmålet i 2030, fordi vi handlede i god tid. Det giver mig en grundlæggende optimisme, og vi kan tage næste skridt, hvis vi vil,” siger Pia Olsen Dyhr.For SF er det afgørende, at omstillingen sker på en socialt retfærdig måde, hvor alle kan være med – uanset hvor man bor.


---

# SF vil finde milliarder til natur i grøn trepart  - Socialistisk Folkeparti

Source: https://sf.dk/sf-vil-finde-milliarder-til-natur-i-groen-trepart

Del    Del  SF vil finde milliarder til natur i grøn trepart 28-11-2025Der skal samlet set postes 5 mia. kr. til store, sammenhængende naturprojekter. Det foreslår SF i forbindelse med forhandlingerne om grøn trepart. – De her områder kan blive store, sammenhængende naturområder, hvor man både gør noget godt for klimaet og udleder mindre kvælstof, men også gør noget godt for værdifuld natur. Danmark trænger i høj grad til, at vi får skabt flere levesteder for dyr og planter i hele Danmark, siger klimaordfører og politisk ordfører Signe Munk.SF foreslår, at regeringen i forbindelse med de igangværende forhandlinger om Grøn Trepart etablerer en ny aftalekreds blandt folketingets partier med henblik på at skabe mindst 10 store sammenhængende naturområder over hele landet.Blandt biologer og fagfolk kaldes de store sammenhængende områder for signaturprojekter – naturområder, hvor eksisterende naturarealer bindes sammen i store sammenhængende områder ved at tage landbrugsjord ud af drift og omdanne arealerne til ny natur samt at udlægge urørt skov. Områder, der er så store, at naturen får rigtig plads til at udfolde sig, og hvor mennesker kan få unikke oplevelser i naturen.Ude i kommunerne har lokale repræsentanter fra kommuner, landbruget og Danmarks Naturfredningsforening allerede været i gang med at indtegne nye store potentielle naturområder over de seneste måneder.Konkret foreslår SF:Politisk aftale om mindst 10 nye store signaturprojekter med sammenhængende natur i Danmark over de kommende 10 år.Nyt ministerielt ”Sekretariat for Sammenhængende Naturområder” under Ministeriet for Grøn Trepart og flere midler til kommunale naturgenopretningskonsulenter, der sammen med fonde, landbrug og andre centrale jordejere samt Danmarks Naturfredningsforening skal sikre, at signaturprojekterne bliver til virkelighed.National signaturpulje, hvor f.eks. kommuner, naturstyrelsen og de lokale treparter kan søge midler til forundersøgelser og gennemførelse af konkrete signaturprojekter.Midler til en ny naturforvaltning af store sammenhængende naturområder, herunder en udbygning af ordningen for pleje af græs- og naturarealer, så der kan opnås tilskud til ekstensiv forvaltning af naturområder med store planteædere året rundt og ikke kun i korte perioder.Dele af landbrugsstøtten skal om omdirigeres, så den i højere grad understøtter lokale naturtiltag i bl.a. signaturprojekterne.Den nye politiske aftale tænkes i sammenhæng med kommende forhandlinger om en ny natur- og biodiversitetslov.Finansiering
Der skal øremærkes 2,5 mia. kr. over de næste 10 år fra den 43 mia. store arealfond, som er aftalt med grøn trepart. SF foreslår desuden, at der afsættes et beløb på 2,5 mia. kr. over de næste 10 år fra Grøn Fond, som SF oveni ønsker genopfyldt. Endvidere skal det afdækkes, om private fonde og andre vil bidrage.SF ønsker, at aftalepartierne forpligter sig til yderligere finansiering senest i 2035.


---

# Nyheder fra SF

Source: https://sf.dk/nyheder/side/3

19NOVSF får sit næstbedste kommunalvalg nogensindeSF er vågnet op til sit næstbedste kommunalvalg nogensinde. Partiet får 11,1 procent af stemmerne på landsplan – en stigning ... Læs mere



---

## File: venstre

Filename: `venstre.md`

# Venstre, Danmarks Liberale Parti

Source: https://www.venstre.dk/

Danmark i sikre hænderI Venstre mener vi, at Danmark skal være et trygt samfund – også når verden er urolig.Det kæmper Venstre forMød vores kandidater13Dage:20Timer:24Minutter:17Sekunder
Til valgstederne åbner
Husk, at du kan brevstemme allerede nu
Vil du holdes opdateret?Tilmeld dig Venstres nyhedsbrev, og få indsigt i vores arbejde for et borgerligt Danmark. FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld nyhedsbrevTak for din tilmelding!Du vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.Der opstod en fejlDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Skole og uddannelseTillidsskolen: Friheden skal tilbage til lærere og skolerSom Danmarks liberale velfærdsparti vil vi sikre, at flere børn er glade i skolen, og vi vil styrke alle børns muligheder for at opnå de basale færdigheder. Derfor vil vi investere fem milliarder kroner i flere voksne i klasseværelset, tage fat på de udfordringer, den fejlslagne inklusion har skabt, og styrke de frie skoler.Læs Venstres udspil til TillidsskolenDanmark i sikre hænderTør du tro på fremtiden? Det gør jegVerden er blevet mere usikker. Det mærker vi alle. Alligevel tør jeg godt tro på fremtiden.  De sidste knap fire år har vi i Venstre vist, hvad det vil sige at være Danmarks liberale velfærdsparti. At man godt kan prioritere et stærkt forsvar, en tryg velfærd og en ansvarlig økonomi med et skattestop. På samme tid. Jeg kæmper for, at vi går videre ad den vej i en borgerlig regering, som jeg gerne vil lede.Læs mere om, hvad jeg går til valg påVenstres ValgfondStøt Venstres ValgfondVed at støtte Venstres Valgfond er du med til at sikre, at Venstres budskaber bliver hørt, og at vores mange dygtige og modige kandidater får de bedste muligheder for at nå ud til vælgerne. Støt VenstreAktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 8Udlændinge01. marts 2026 kl. 08:44Det danske pas skal være i de rette hænderEt statsborgerskab i Danmark er en gave, som forpligter. Desværre har vi for ofte set, at nye danske statsborgere misbruger vores tillid og svigter Danmark ved at begå grov kriminalitet. Det skal vi sætte ind overfor. Derfor foreslår Venstre nu stramninger af reglerne omkring dansk statsborgerskab.Skat27. februar 2026 kl. 18:34Formueskat vil gøre Danmark fattigere og koste arbejdspladserSocialdemokratiet og resten af venstrefløjen vil genindføre en formueskat. Det er Venstre imod. Økonomi og vækst24. februar 2026 kl. 16:29Ny økonomisk plan: Forsvar, sikkerhed og klimasikring får milliardløftDansk økonomi klarer sig bedre end stort set alle andre i Europa i øjeblikket, og det muliggør at vi nu - inden for økonomisk ansvarlige rammer - kan skabe økonomisk rum til vigtige og nødvendige investeringer. Det gør vi med vores netop fremlagte økonomiske plan frem mod 2035.Klima og miljø23. februar 2026 kl. 13:19Med ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelseMed klimaforandringerne er vejret i Danmark blevet vildere, og havvandet stiger i takt med, at den globale gennemsnitstemperatur bliver højere. I de seneste år har vi oplevet tilfælde af stormfloder og ekstremt vejr.Arbejdsmarked08. marts 2026 kl. 20:20Venstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskereEt velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Det er derfor, jeg og Venstre har skabt seniorpensionen. Det er også derfor, vi nu vil udvide ordningen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen.Klima og miljø04. marts 2026 kl. 22:44Venstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevandFor Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er en vigtig ressource, som vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige generationer.Folkeskole og uddannelse04. marts 2026 kl. 12:33Tillidsskolen: Venstre vil afsætte fem milliarder kroner årligt til landets skolerVenstre vil afsætte fem milliarder kroner om året til landets skoler, der blandt andet skal gå til flere to-voksenordninger med lærere og pædagoger samt til at løse problemer med inklusion. Vi vil give skolerne et markant økonomisk løft, og de får mulighed for på den enkelte skole at vurdere, hvad der fungerer bedst for dem. For vi har tillid til vores skoler. Man kan kalde Venstres udspil for ”Tillidsskolen”.Forsvar02. marts 2026 kl. 18:49Vi skal afsøge et ekstra atomforsvarI dag fortalte præsident Macron i Frankrig, at landet nu har rakt ud til en række ligesindede lande i forhold til at samarbejde om et fælles atomforsvar. Det sker i lyset af en sikkerhedssituation, hvor Europa skal løfte ansvaret for egen sikkerhed selv. Det faktum har også været det klare budskab fra vores amerikanske allierede.Udlændinge01. marts 2026 kl. 08:44Det danske pas skal være i de rette hænderEt statsborgerskab i Danmark er en gave, som forpligter. Desværre har vi for ofte set, at nye danske statsborgere misbruger vores tillid og svigter Danmark ved at begå grov kriminalitet. Det skal vi sætte ind overfor. Derfor foreslår Venstre nu stramninger af reglerne omkring dansk statsborgerskab.Skat27. februar 2026 kl. 18:34Formueskat vil gøre Danmark fattigere og koste arbejdspladserSocialdemokratiet og resten af venstrefløjen vil genindføre en formueskat. Det er Venstre imod. Økonomi og vækst24. februar 2026 kl. 16:29Ny økonomisk plan: Forsvar, sikkerhed og klimasikring får milliardløftDansk økonomi klarer sig bedre end stort set alle andre i Europa i øjeblikket, og det muliggør at vi nu - inden for økonomisk ansvarlige rammer - kan skabe økonomisk rum til vigtige og nødvendige investeringer. Det gør vi med vores netop fremlagte økonomiske plan frem mod 2035.Klima og miljø23. februar 2026 kl. 13:19Med ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelseMed klimaforandringerne er vejret i Danmark blevet vildere, og havvandet stiger i takt med, at den globale gennemsnitstemperatur bliver højere. I de seneste år har vi oplevet tilfælde af stormfloder og ekstremt vejr.Arbejdsmarked08. marts 2026 kl. 20:20Venstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskereEt velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Det er derfor, jeg og Venstre har skabt seniorpensionen. Det er også derfor, vi nu vil udvide ordningen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen.Klima og miljø04. marts 2026 kl. 22:44Venstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevandFor Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er en vigtig ressource, som vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige generationer.Folkeskole og uddannelse04. marts 2026 kl. 12:33Tillidsskolen: Venstre vil afsætte fem milliarder kroner årligt til landets skolerVenstre vil afsætte fem milliarder kroner om året til landets skoler, der blandt andet skal gå til flere to-voksenordninger med lærere og pædagoger samt til at løse problemer med inklusion. Vi vil give skolerne et markant økonomisk løft, og de får mulighed for på den enkelte skole at vurdere, hvad der fungerer bedst for dem. For vi har tillid til vores skoler. Man kan kalde Venstres udspil for ”Tillidsskolen”.Forsvar02. marts 2026 kl. 18:49Vi skal afsøge et ekstra atomforsvarI dag fortalte præsident Macron i Frankrig, at landet nu har rakt ud til en række ligesindede lande i forhold til at samarbejde om et fælles atomforsvar. Det sker i lyset af en sikkerhedssituation, hvor Europa skal løfte ansvaret for egen sikkerhed selv. Det faktum har også været det klare budskab fra vores amerikanske allierede.Næste


---

# Danmark i sikre hænder

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender

Danmark i sikre hænderVi lever i en mere usikker verden. Krigen raser på femte år i Europa, og der er usikkerhed om vores nære allierede. På trods af at store skattelettelser, lønstigninger og fjernede afgifter har givet danskerne flere penge mellem hænderne, er der økonomisk usikkerhed i mange familier, og forbrugertilliden er lav. Det er netop i sådan en situation, at vi må træde et skridt frem og tage ansvar.
I Venstre mener vi, at Danmark skal være et trygt samfund – også når verden er urolig. Danmark skal være i sikre hænder.
Det handler for os om, at vi har et stærkt forsvar og tætte internationale alliancer. Om at vi har en ansvarlig økonomi og gode vilkår for vores erhvervsliv, der holder hjulene i gang og sikrer, at danskerne kan få hverdagen til at hænge sammen. Om et trygt sundhedsvæsen, der er der, når du og dine nærmeste har brug for det. Om vores skole og ældrepleje, der skal se den enkelte frem for systemet. Om vores fantastiske land, hvor der skal være mulighed for det gode liv både i byen og på landet, og hvor man trygt skal kunne færdes overalt i Danmark. De ting kommer ikke af sig selv. Det kræver handling.Derfor valgte Venstre efter det seneste valg at gå i regering. Det gjorde vi for – i en usikker tid – at sikre en historisk genopbygning af det danske forsvar. Vi har lettet skatten for milliarder, så danskerne kan beholde flere af deres egne penge, og så økonomien kan hænge sammen. Vi har investeret massivt i vores velfærd, nedbragt ventelisterne på sygehusene, sikret flere læger, en 10-årsplan for psykiatrien og vi har sikret vores folkeskole og ældrepleje friere rammer.
Verden bliver ikke, som den var. Men vi tror på, den kan blive bedre.
Men vi er ikke i mål endnu. Og derfor er Venstre igen parat til at træde et skridt frem og tage ansvaret på os. Til gavn for danskerne og Danmark.Danmark befinder sig i en alvorlig sikkerhedspolitisk situation, og verden bliver ikke, som den var. Men vi tror på, den kan blive bedre.I Venstre drømmer vi om et Danmark, hvor staten blander sig mindre i dit liv. Et Danmark, hvor du beholder flere af dine egne penge, hvor virksomhederne trives og vokser, hvor vi producerer verdens bedste fødevarer, hvor der er fisk i fjorden, rent drikkevand i hanen, og hvor vi har en velfærd i verdensklasse.Det kæmper vi for!
I Venstre går vi til valg på:
Sikkerhed og tryghedEt sikkert Danmark at vokse op iDanmark skal være et trygt land at vokse op i - også for kommende generationer. Derfor vil vi fortsætte den historiske genopbygning af vores danske forsvar samt sikre bedre mulighed for at sende kriminelle udlændinge hjem. Læs mereVelfærdTryg velfærd for alle danskereVi ønsker et velfærdssamfund, hvor mennesket sættes før systemet, baseret på frihed, ansvar og selvbestemmelse. Og som liberalt velfærdsparti glæder vi os over, at der er investeret massivt i velfærd under denne regering. Men velfærden står over for forandringer, som vi er nødt til at forholde os til. Læs mereØkonomiDet skal være billigere at være danskerDe fleste danskere har oplevet, at helt almindelige forbrugsvarer er blevet dyrere de seneste år. Derfor har Venstre i regering haft fokus på, at hårdtarbejdende danskere kan beholde flere af deres egne penge. Det kæmper vi fortsat for.Læs mereBæredygtighed og udvikling i hele landetEt grønt Danmark, der blomstrer i byen og på landetEt bæredygtigt Danmark handler om at sikre en ansvarlig grøn omstilling. Et bæredygtigt Danmark kræver også, at vi har et vågent øje på udviklingen uden for de store byer, og at vi sikrer et vedvarende fokus på vækst og udvikling i hele Danmark.Læs mereErhvervslivEt stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigereVenstre vil altid være partiet, der har fokus på reformer, der skaber jobs, forbedrer produktiviteten og gør danske virksomheder mere konkurrencedygtige. Vi vil fortsætte arbejdet for et rigere Danmark med et stærkt erhvervsliv.Læs mereEr du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater.Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres valgkamp på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Alt du skal vide om folketingsvalget 2026

Source: https://www.venstre.dk/politik/folketingsvalg2026

Alt du skal vide om folketingsvalget 2026Det går Venstre til valg påMød vores kandidater
Den 24. marts i år skal vi allesammen til stemmeurnerne. Her har vi samlet en række af spørgsmål, du måske har op til folketingsvalget.Til folketingsvalget er du med til at bestemme, hvem der skal repræsentere dig og danskerne i Folketinget - og som skal træffe beslutninger om Danmarks fremtid.Her på siden finder du svar på alt det, du måtte have spørgsmål til forud for næste folketingsvalg. Ofte stillede spørgsmål
Hvornår er der folketingsvalg næste gang?
Torsdag den 26. februar 2026 udskrev statsminister Mette Frederiksen valg til tirsdag den 24. marts 2026.
Hvornår kan jeg stemme til folketingsvalget?
Du kan stemme på valgdagen tirsdag den 24. marts 2026, eller du kan brevstemme allerede nu.
Hvem kan jeg stemme på?
Til folketingsvalget kan du enten stemme direkte på et af de partier, der stiller op, du kan stemme personligt på en af kandidaterne i et parti, eller du kan stemme på en løsgænger. Altså en kandidat, der stiller op uden for partierne. Se Venstres folketingskandidater.
Hvem kan stemme?
Du kan stemme til folketingsvalget, hvis du har dansk statsborgerskab, er fyldt 18 år og har fast bopæl i riget.
Kan udlændinge stemme?
Det er udelukkende danske statsborgere, som har stemmeret til folketingsvalg.
Hvordan stemmer jeg?
Dit valgsted fremgår af det valgkort, som du automatisk modtager med posten.På valgdagen den 24. marts møder du op på dit valgsted. Her skal du fremvise legitimation for at få udleveret en stemmeseddel. Du sætter ét kryds ud for det parti eller den kandidat, du vil stemme på. Herefter afleveres stemmesedlen i stemmeboksen.Valgstederne har åbent mellem kl. 8 og kl. 20. På visse småøer kan det blive besluttet, at valgstedet først åbner kl. 9.Er du forhindret i at afgive din stemme på valgdagen, kan du i stedet brevstemme. Det kan du læse mere om lidt længere nede på denne side.
Hvorfor er det vigtigt at stemme til folketingsvalg?
Til folketingsvalget er du med til at bestemme, hvem der skal repræsentere dig og danskerne i Folketinget – og som skal træffe beslutninger om Danmarks fremtid.
Hvordan finder jeg mit valgsted?
Du modtager et valgkort med posten et par uger før valget. Her står adressen på dit valgsted.
Hvornår åbner og lukker valgstederne på valgdagen?
Valgstederne har åbent mellem kl. 08:00 og kl. 20:00 på valgdagen. Der kan være undtagelser på visse småøer, hvor kommunalbestyrelserne kan vælge at valgstederne først åbnes kl. 09:00
Er det muligt at stemme uden sit valgkort?
Ja, det er muligt ved fremvisning af gyldig legitimation, såsom pas eller kørekort.
Hvordan brevstemmer jeg?
Er du forhindret i at møde op på valgdagen, kan du brevstemme allerede nu. Du kan blandt andet brevstemme på borgerservicecentre. Her får du udleveret en stemmeseddel, når du viser legitimation. Du kan ikke brevstemme uden legitimation. Dog behøver du ikke medbringe dit valgkort, da det først bliver udsendt tæt på valgdagen. Du kan brevstemme overalt i Danmark. Befinder du dig i udlandet, kan du kontakte en dansk ambassade eller et konsulat for mere information om at afgive din stemme der.Du kan brevstemme til og med fredag den 20. marts.
Hvor kan jeg finde information om kandidaterne?
Du kan finde lister over folketingskandidater på Indenrigsministeriets hjemmeside, når valget er udskrevet. Partiernes egne hjemmesider og sociale medier giver også indblik i kandidaternes mærkesager.Se information om Venstres folketingskandidater.
Hvor kan jeg tage en kandidattest?
Hvis du er i tvivl om, hvem du skal stemme på til kommunalvalget, kan du med fordel tage en kandidattest. Vi linker løbende til valgtests her i takt med, at de bliver tilgængelige hos de forskellige medier: TV2s kandidattestDRs kandidattestAltingets kandidattestPolitikens kandidattestAvisen Danmarks kandidattest
Kan jeg stille op til folketingsvalg?
Hvis du har valgret, kan du stille op. Du skal opstilles af et parti eller som løsgænger og opfylde krav om blandt andet vælgererklæringer. Læs mere hos Indenrigsministeriet eller kontakt din kommune.
Hvor høj er valgdeltagelsen til folketingsvalg?
Valgdeltagelsen ved seneste folketingsvalg i 2022 var på 84,16 procent (tal fra Danmarks Statistik).
Hvornår må valgplakater hænges op?
Valgplakaterne må hænges op lørdag den 28. februar 2026 kl. 12.00. De skal være taget ned seneste otte dage efter valget.
Hvor må valgplakaterne hænge?
Valgplakater må hænges op på master til vejbelysning, vejtræer, hegn, master til elforsyning samt indretninger fæstnet til jorden, der har til formål at fremvise valgplakater. I midterrabatter på veje med hastighed på maksimalt 60 km/t. kan der derfor opsættes plakater, hvis afstandskriterierne til vejbane kan overholdes.
Hvad er spærregrænsen?
En spærregrænse handler om, hvor mange stemmer et parti skal have for at komme i Folketinget.Der findes ikke en formel spærregrænse ved folketingsvalg i Danmark. Men på grund af reglerne for fordeling af tillægsmandater skal et parti i praksis have mindst to procent af stemmerne på landsplan for at blive valgt ind. Det svarer som regel til cirka fire mandater.Hvis et parti får færre stemmer end det, opnår det ikke repræsentation i Folketinget. De afgivne stemmer indgår derfor ikke i mandatfordelingen. Det kaldes stemmespild.
Hvordan fordeles de 179 mandater?
Folketinget består af 179 medlemmer. To vælges på Færøerne og to i Grønland – de såkaldte nordatlantiske mandater. De øvrige 175 mandater vælges i Danmark.De 175 danske mandater fordeles efter forholdstalsprincippet, som sikrer, at partierne får mandater i samme forhold som deres stemmetal. Af de 175 mandater er 135 kredsmandater og 40 tillægsmandater.Kredsmandaterne er knyttet til de enkelte storkredse. De fordeles på baggrund af stemmerne i området, og det er kandidatens og partiets resultat i storkredsen, der afgør, hvem der bliver valgt.Tillægsmandaterne bruges til at sikre, at den samlede fordeling i Folketinget afspejler partiernes stemmetal på landsplan. Hvis en kandidat ikke opnår et kredsmandat, kan vedkommende derfor stadig blive valgt via et tillægsmandat, som fordeles ud fra partiets samlede resultat i hele landet – ikke den enkelte kandidats personlige stemmetal alene.
Hvilke partier stiller op til folketingsvalget?
PartiFormandA. SocialdemokratietMette FrederiksenB. Radikale VenstreMartin LidegaardC. Det Konservative FolkepartiMona JuulF. Socialistisk FolkepartiPia Olsen DyhrI. Liberal AllianceAlex VanopslaghM. ModeraterneLars Løkke RasmussenO. Dansk FolkepartiMorten MesserschmidtV. VenstreTroels Lund PoulsenÆ. DanmarksdemokraterneInger StøjbergØ. EnhedslistenPelle DragstedÅ. AlternativetFranciska RosenkildeH. Borgernes PartiLars Boje Mathiesen
Er du i tvivl om, hvem du skal stemme på?Op til folketingvalg laver flere og flere medier kandidattests. Vi har samlet en oversigt over kandidattests. Ved at tage en af disse kan du se, i hvor høj grad din holdning matcher Venstres kandidater.Mere information Find mere information om folketingsvalget på: Om folketingsvalg (borger.dk)Folketingsvalg / Folketinget (Folketinget.dk)Hvornår er der valg eller folkeafstemning? (Indenrigsministeriet.dk)
FolketingskandidaterKommuneKommuneAabenraaAalborgAlbertslundAllerødAssensBallerupBillundBornholmBrøndbyBrønderslevDragørEgedalEsbjergFaaborg-MidtfynFanøFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederiksbergFrederikshavnFrederikssundFuresøGentofteGladsaxeGlostrupGreveGribskovGuldborgsundHaderslevHalsnæsHedenstedHelsingørHerlevHerningHillerødHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreHøje-TaastrupHørsholmIkast-BrandeIshøjJammerbugtKalundborgKertemindeKoldingKøbenhavnKøgeLangelandLejreLemvigLollandLyngby-TaarbækLæsøMariagerfjordMiddelfartMorsøNorddjursNordfynsNyborgNæstvedOdderOdenseOdsherredRandersRebildRingkøbing-SkjernRingstedRoskildeRudersdalRødovreSamsøSilkeborgSkanderborgSkiveSlagelseSolrødSorøStevnsStruerSvendborgSyddjursSønderborgThistedTårnbyTønderVallensbækVardeVejenVejleVesthimmerlandsViborgVordingborgÅrhusÆrøIngen kommuner matcher din søgningKredsKredsAabenraaAakirkebyAalborg NordAalborg VestAalborg ØstAssensBallerupBispebjergBrøndbyBrønderslevBrønshøjDjursEgedalEsbjerg ByEsbjerg OmegnFaaborgFalkonerFavrskovFaxeFredensborgFredericiaFrederikshavnFrederikssundGentofteGladsaxeGreveGuldborgsundHaderslevHedenstedHelsingørHerning NordHerning SydHillerødHimmerlandHjørringHolbækHolstebroHorsensHvidovreIkastIndre ByKalundborgKolding NordKolding SydKøgeLollandLyngbyMariagerfjordMiddelfartNyborgNæstvedNørrebroOdense SydOdense VestOdense ØstRanders NordRanders SydRingkøbingRingstedRoskildeRudersdalRødovreRønneSilkeborg NordSkanderborgSkiveSlagelseSlotsStruerSundbyvesterSundbyøsterSvendborgSønderborgTaastrupThistedTårnbyTønderValbyVardeVejenVejle NordVejle SydVesterbroViborg VestViborg ØstVordingborgÅrhus NordÅrhus SydÅrhus VestÅrhus ØstStorkredsStorkredsBornholmFynKøbenhavnKøbenhavns OmegnNordjyllandNordsjællandSjællandSydjyllandVestjyllandØstjyllandIngen regioner matcher din søgningSøgRyd filtreringAmanda HeitmannFolketingskandidatKreds: Svendborg30132694amanda.heitmann123@gmail.comAnders FausbøllFolketingskandidatKreds: Sundbyøster, Valby51150897anders@fausboll.netAnders Bo LarsenFolketingskandidatKreds: Hvidovre50504311andersbolarsen@hotmail.comAndreas Fjord LarsenFolketingskandidatKreds: Odense Vest27202157KandidatAndreas@pm.me1Nyt fra VenstreSeneste nyt fra VenstreHold dig opdateret på seneste nyt fra Venstre ved at skrive dig op til vores nyhedsbrev.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.


---

# Venstres resultater i regering

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-resultater-i-regering

Venstre skubber Danmark i en mere borgerlig retningVenstre er et indflydelsesparti. Det har vi været i mere end 150 år, og det vil vi fortsat være. Vi søger indflydelse, når muligheden opstår, og i et rødt folketing fører vi blå politik. Hver dag arbejder vi for at skubbe Danmark i en mere borgerlig retning med plads til både skattelettelser og investeringer i vores velfærd. Det er Venstres DNA.Sådan gør Venstre det billigere at være dansker Med Venstre i regering:Genopbygger vi ForsvaretFrihed er ikke en selvfølge. Vi har længe taget friheden for givet, og det er blevet udnyttet. I Venstre kæmper vi for at genopbygge Forsvaret, så vi kan værne om Danmarks og Europas sikkerhed.Læs mereSænker vi forældrebetalingen i daginstitutioner Vi gør børnepasningen både billigere og bedre, og vi giver forældrene mere frit valg til at vælge det pasningstilbud, der passer dem.Læs mereBanker vi elagiften helt i bund de kommende to årVi fjerner elafgiften fra 2026, så du får mere luft i økonomien. Se, hvad det kommer til at betyde for din husstand.Tjek din nye elregningSænker vi skatterneVi har sikret skattelettelser til mere end tre millioner danskere i arbejde og en halvering af topskatten for over 280.000 hårdtarbejdende danskere.Læs mereStrammer vi udlændingepolitikkenVi har blandt andet afskaffet de røde partiers højere kontanthjælpsydelser til arbejdsløse indvandrere og gennemført en kontanthjælpsreform, så det bedre kan betale sig at arbejde.Læs mereGiver vi flere unge mulighed for at komme i gymnasietMed etableringen af epx - en helt ny gymnasieuddannelse - får vores unge flere muligheder i et uddannelsessystem, der passer til dem og deres fremtidsdrømme.Læs mereGiver vi større frihed til vores ældreVi har styrket ældreplejen og givet større medbestemmelse til vores ældre medborgere, så de får en bedre og mere tryg ældrepleje.Læs mereSikrer vi en ansvarlig grøn omstilling af vores landbrugMed en historisk aftale indgået af den grønne trepart har vi sikret en ansvarlig grøn omstilling og et konkurrencedygtigt fødevareerhverv.Læs mereSikrer vi et trygt sundhedsvæsen tættere på digMed en ny stor sundhedsreform har vi lagt skinnerne for et fortsat stærkt sundhedsvæsen, hvor danskere i hele landet har adgang til egen læge tæt på, hvor de bor.Læs mereØger vi folkeskolens frihedVi giver den enkelte folkeskole mere frihed til at tilpasse undervisningen og skolegangen til de børn, de har, så vores børn klædes bedst muligt på til resten af livet.Læs mereSikrer vi ansvarlige økonomiske reformerVi har sikret ambitiøse arbejdsudbudsreformer, der er cirka fem gange så ambitiøse, som de to seneste regeringer formåede tilsammen.Læs mereSikrer vi, at det bedre kan betale sig at arbejdeVi har sikret, at det bedre kan betale sig at arbejde med et nyt, forenklet kontanthjælpssystem og en 37 timers arbejdspligt.Læs mereSikrer vi mere rimelig beskatning for familieejede virksomhederVi har sænket skatten for generationsskifte og skabt ro og forudsigelighed til de mange familieejede virksomheder, der står overfor et generationsskifte.Læs mereGiver vi den borgernære velfærd et historisk løftVi har investeret massivt i velfærden helt tæt på borgerne i samarbejde med kommuner og regioner. Læs mereSikrer vi kortere ventelisterVi har sikret en akutplan, der vil nedbringe ventelisterne og sørge for, at flere kan få den nødvendige behandling i tide, til når kroppen eller sjælen gør ondt.Læs mereSikrer vi store skattelettelser til danske iværksættereVi har sikret skattelettelser og bedre forhold for iværksættere, som skal gøre det nemmere at få sin virksomhed til at vokse sig stor i Danmark.Læs mereSikrer vi, at flere unge kan få et fritidsjobVi forbedrer vilkårene for unge med fritidsjob, så de bliver mødt af mere frihed, mere tillid, flere penge på lommen og mindre regelbøvl. Læs mereGenindfører vi håndværkerfradragetVi genindfører håndværkerfradraget, så danske boligejere får en hjælpende hånd til at klimasikre eller energirenovere deres hjem.Læs mereGiver vi psykiatrien et tiltrængt løftSom den første regering nogensinde leverer vi penge til et reelt og markant løft af psykiatrien til ægte, positive forandringer for både patienter, pårørende og personale. Blandt andet med etablering af en psykiatrisk akuttelefon.Læs mereSikrer vi vores unge frit gymnasievalgVi har sikret, at kommende elever ikke længere skal frygte, at deres forældres indkomst tvinger dem langt væk fra deres nærområde og venner.Læs mereSørger vi for, at pensionister slipper for modredningDanske folkepensionister på arbejdsmarkedet kan fremover arbejde så meget, som de ønsker uden at frygte for at blive modregnet i deres folkepension.Læs mereGør vi landdistrikterne endnu mere attraktive at bo iVi gør det nemmere at bo i vores landdistrikter. Blandt andet ved at give 17-årige mulighed for at tage kørekort og at køre alene i dagtimerne, så de nemmere kan komme i skole og på arbejde.Læs mereSikrer vi flere mulighed for at skabe den børnefamilie, de drømmer omVi har sikret ufrivlligt barnløse flere reagensglasforsøg og indført gratis fertilitetsbehandling til barn nummer to, så flere familier får mulighed for at få en lillebror eller lillesøster.Læs mereStyrker vi kvindens ret til at bestemme over egen kropVi hæver abortgrænsen, giver unge kvinder ret til at træffe egne valg – og understreger dermed kvinders grundlæggende ret til at bestemme over egen krop.Læs mereSikrer vi et bedre liv før og efter kræftVi vil sikre, at kræftpatienter og deres pårørende ikke bliver overladt til sig selv, men får den nødvendige støtte og opfølgende behandling.Læs mereSikrer vi en ny bandepakkeVi skærper straffene for ulovlig våbenbesiddelse og ydmygelsesvold, da det er afgørende for at nedbringe bandernes voldelige adfærd. Og så indfører vi dobbeltstraf for økonomisk kriminalitet.Læs mereSkærer vi ned på bøvlet i foreningslivetI Venstre er vi stolte over, at vores mangeårige arbejde for at sikre bedre vilkår for foreningerne bærer frugt, og at mange af de ting, vi selv har foreslået, bliver til virkelighed.Læs mereHæver vi straffen for grov voldVi sikrer væsentligt højere straffe for en lang række voldsforbrydelser. Samtidig investerer vi i fængselspladser, fængselsbetjente og kriminalitetsforebyggelse.Læs mereSe, hvad Venstre har gjort for digVenstre har været i regeringen i to år med solide borgerlige og blå resultater til følge, selv med et rødt flertal i Folketinget. Tag testen og se, hvad Venstres resultater i regering betyder for dig og din hverdag.Tag testenOg vi er langt fra færdige...Vi håber, at du vil være med i Venstre, så vi sammen kan gøre en endnu større forskel – for Danmark, for dig og for dine børn.Bliv medlem1Nyt fra VenstreSeneste nyt fra VenstreHold dig opdateret på seneste nyt fra Venstre ved at skrive dig op til vores nyhedsbrev.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.


---

# Politik A-Å

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa

Politik A-ÅABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZÆØÅBBeredskabBeskæftigelseBoligBoligskatDDigitaliseringEEnergi og forsyningErhvervEUFFamiliepolitikFinansForsvarFødevarer, landbrug og fiskeriIIværksætteriKKirkeKlimaKulturKvalificeret arbejdskraft  LLanddistrikter og øerLigestillingNNatur og miljøOOffentlig sektorPPensionPsykiatriRRetspolitikRigsfællesskabetSStatsborgerskabSkatSkattestopSocialpolitikSundhedTTransportUUddannelse og forskningUdenrigspolitikUdlændingeUdviklingUndervisning og skoleVVelfærdÆÆldre


---

# Politiske udspil

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil

Venstres politiske udspilI Venstre tager vi ansvar inden for alle politikområder. Alene det sidste år har vi fremlagt en stribe af politiske udspil og forslag, som vil trække Danmark i en mere borgerlig-liberal retning. Her på siden kan du udforske de enkelte udspil.Du kan også dykke ned i vores mærkesager og generelle holdninger til diverse politikområder.Folkeskole og uddannelseTillidsskolen: Flere timer med to-voksenordningerVenstre vil afsætte fem milliarder kroner om året til landets skoler, der blandt andet skal gå til flere to-voksenordninger med lærere og pædagoger samt til at løse problemer med inklusion. Vi vil give skolerne et markant økonomisk løft, og de får mulighed for på den enkelte skole at vurdere, hvad der fungerer bedst for dem. For vi har tillid til vores skoler.Læs Venstres udspilSundhedEn tryg og god start på familielivet: Venstre styrker fødselsområdet Med en ny politisk aftale styrker vi fødselsområdet og skaber større tryghed i hele forløbet.Læs Venstres udspilFolkeskole og uddannelseFremtidens uddannelser skal passe til de unge og arbejdsmarkedet Regeringen har fremlagt to ambitiøse reformudspil, der skal sikre, at de unge oplever et uddannelsessystem, der passer til dem og deres drømme.Læs Venstres udspilSundhedEt trygt sundhedsvæsen tættere på dig Venstre vil sikre et trygt sundhedsvæsen, hvor borgere og patienter bliver mødt af den rette, trygge behandling tættere på deres hjem, og hvor der kommer større fokus på forebyggelse og behandling i eget hjem. Læs Venstres udspilLanddistrikterSammenhæng og balance - frihed, fremtid og muligheder i hele DanmarkVenstre og regeringen har præsenteret et udspil, der skal sikre muligheder og vækst i vores landdistrikter - og dermed sammenhæng og balance i hele Danmark.Læs Venstres udspilRetspolitikNi tiltag til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet Vi skal øge muligheden for, at økonomiske forbrydelser opklares, og dermed at de skyldige straffes. Der skal derfor, efter Venstres opfattelse, ske en omfattende styrkelse af politiet og politiets virkemidler på det økonomiske områdeLæs Venstres udspilFamilieUfrivilligt barnløse får nu gratis hjælp til barn nummer to Venstre og regeringen har indgået en aftale, som giver ufrivilligt barnløse gratis fertilitetsbehandling til barn nummer to, så flere familier får mulighed for at få en lillebror eller lillesøster.Læs Venstres udspilIværksætteriIværksætterudspil til 1,2 milliarder kroner: Danmark skal være verdens bedste iværksætterlandVenstre og regeringen præsenterer en ambitiøs iværksætterstrategi, der med skattelettelser for over 800 millioner kroner gør adgangen til risikovillig kapital lettere.  Læs Venstres udspilSikkerhedEU-forsvarsudspil:Et stærkt Danmark i et sikkert Europa Vi lever i en omskiftelig tid. Ingen havde forestillet sig, at vi igen skulle opleve krig i Europa. En krig, som har sat store aftryk både i Danmark og i det europæiske samarbejde. Krigen i Ukraine er en påmindelse om, at freden og friheden ikke må tages for givet. At friheden ikke er gratis.Læs Venstres udspilÆldreVores ældre er gamle nok til at bestemme selvVenstre arbejder på at skabe et samfund, hvor danskerne i langt højere grad selv kan vælge, hvad der passer lige præcis til dem. Det gælder også vores ældre medborgere, som for ofte ikke har et reelt frit valg.Læs Venstres udspil


---

# Principprogram | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/principprogram

Venstres principprogram: Ansvar for Danmark
Venstre er Danmarks ældste parti, og i over 150 år har Venstre taget medansvar for at forme det Danmark, vi kender i dag.
Gennem frivillige og folkelige fællesskaber som andelsbevægelsen, højskolerne, Folkekirken, private virksomheder og utallige civilsamfundsforeninger har venstrefolk udviklet og understøttet det danske samfund.Venstre blev stiftet på idéen om, at et land præget af frihed, folkelighed og fællesskab skabte de bedste betingelser, både for den enkelte og for hele samfundet.Det er stadig Venstres formål at give en bedre verden videre til vores kommende generationer. For Venstre udgør frihed, folkelighed og fællesskab stadigvæk vores politiske fundament. Fremtidens generationer fortjener adgang til rent drikkevand og fri natur. De fortjener en verden med frihed og et Danmark med velstand og udvikling, der giver dem de bedste muligheder for at leve et trygt og selvstændigt liv.Danmark er et fantastisk land. Vi har god grund til at være stolte af vores samfund og den historie, det er bygget på. Af den grund er vi forpligtigede til hele tiden at udvikle samfundet, så det bliver bedre for os selv og for kommende generationer. Verden byder hele tiden på både kendte og nye udfordringer, som kræver liberale løsninger, og dem skal Venstre give svar på.Læs mere om hvordan i Venstres nyeste principprogram fra 2026, hvor vores medlemmer har fastlagt retningen for partiets folkevalgte, der skal sikre en rød tråd mellem baglandets holdninger og Venstres konkrete politik.
Venstres principprogramAnsvar for DanmarkPrincipprogramet er Venstres kompas i arbejdet med at tage stilling til de store og små spørgsmål, der former vores fælles fremtid.Sammen vil vi sikre, at Danmark fortsat er et fantastisk land, der både er rigere og friere – også for kommende generationer. Læs principprogrammetEr du enig med os?Ja NejFantastisk! Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Bliv medlemStøt VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrevTilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Behandling af personoplysninger

Source: https://www.venstre.dk/service/behandling-af-personoplysninger

Underretning om indsamling af personoplysninger
Se også tekst om hjemmesidens brug af cookies.Hos Venstre tager vi behandling af dine personoplysninger alvorligt, og vi sikrer en rimelig og gennemsigtig databehandling.Du modtager nedenstående oplysninger i forbindelse med, at vi fra dig selv og/eller fra andre modtager/har modtaget oplysninger om dig. Efter Persondataforordningens[1] artikel 13 og 14 skal vi nemlig give dig en række oplysninger, når vi indsamler oplysninger om dig. De oplysninger vi skal give dig er følgende:Vi er den dataansvarlige – hvordan kontakter du os?Formålene med og retsgrundlaget for behandlingen af dine personoplysningerKategorier af personoplysningerModtagere eller kategorier af modtagereOverførsel til modtagere i tredjelande, herunder internationale organisationerHvor dine personoplysninger stammer fraOpbevaring af dine personoplysningerRetten til at trække samtykke tilbageDine rettighederKlage til DatatilsynetNedenfor finder du en uddybning i forhold til de oplysninger, vi skal give dig.Har du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte os. Du kan se vores kontaktoplysninger nedenfor.Med venlig hilsenVenstreOPLYSNINGER OM VORES BEHANDLING AF DINE PERSONOPLYSNINGER MV.1. Vi er den dataansvarlige – hvordan kontakter du os?Venstres Landsorganisation er dataansvarlig for behandlingen af dine personoplysninger, som vi modtager/har modtaget om dig. Du finder vores kontaktoplysninger nedenfor.Venstres LandsorganisationSt. Kongensgade 59B 3. sal1264 København KCVR-nummer: 17491814Mail: venstre@venstre.dkTelefon: 458022332. Formålene med og retsgrundlaget for behandlingen af dine personoplysningerVi behandler dine personoplysninger i forbindelse med din indmeldelse i Venstre, i forbindelse med de tilbud du benytte dig af i Venstre, kurser du tilmeldes, arrangementer, kommunikation og alle øvrige forhold du måtte engagere dig i i forbindelse med dit medlemskab i perioden hvor du er medlem af Venstre. Oplysningerne behandles fortroligt og alene af ansatte i Venstre og betroede tillidsfolk i de foreninger og netværk du er tilknyttet i Venstre.Vi behandler dine personoplysninger hvis du kontakter Venstre med spørgsmål af politisk karakter eller til Venstre i øvrigt via kontaktformular på vores hjemmeside.Vi behandler dine personoplysninger hvis du anvender vores formular til at donere penge til Venstre.Vi behandler dine personoplysninger hvis du tilmelder dig vores Nyhedsbrev.Retsgrundlaget for vores behandling af dine personoplysninger varierer afhængig af den konkrete behandling. Alt efter hvilken behandling der er tale om, vil retsgrundlaget konkret være et eller flere af følgende:At behandlingen er nødvendig af hensyn til opfyldelse af en kontrakt, som den registrerede er part i, jf. persondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra b, jf. databeskyttelseslovens § 6, stk. 1;At behandlingen er nødvendig for at overholde en retlig forpligtelse, som påhviler den dataansvarlige, jf. persondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra c, jf. databeskyttelseslovens § 6, stk. 1;At behandlingen ud fra hensynet til legitime interesser (disse interesser skal oplistes nedenfor) efter en interesseafvejning går forud for den registreredes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, jf. persondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra f, jf. databeskyttelseslovens § 6, stk. 1;At behandlingen foretages af en stiftelse, en sammenslutning eller et andet organ, som ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis sigte er af politisk art, som led i organets legitime aktiviteter og med de fornødne garantier, og på betingelse af at behandlingen alene vedrører organets medlemmer, tidligere medlemmer eller personer, der på grund af organets formål er i regelmæssig kontakt hermed, og at personoplysningerne ikke videregives uden for organet uden den registreredes samtykke, jf. persondatalovens artikel 9, stk. 2, litra d, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 1;At behandlingen vedrører personoplysninger, som tydeligvis er offentliggjort af den registrerede, jf. persondatalovens artikel 9, stk. 2, litra e, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 1;At behandlingen er nødvendig, for at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares, jf. persondatalovens artikel 9, stk. 2, litra f, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 1; og/ellerAt den registrerede konkret måtte have givet (udtrykkeligt) samtykke til behandlingen, jf. persondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra a, jf. databeskyttelseslovens § 6, stk. 1, og persondataforordningens artikel 9, stk. 2, litra a, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 1.Legitime interesser, der forfølges med behandlingenSom nævnt ovenfor sker vores behandling af dine personoplysninger delvist på baggrund af interesseafvejningsreglen i databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f. De legitime interesser, der begrunder behandlingen, er forhold omkring dit medlemskab.3. Kategorier af personoplysningerVi behandler altid kun de oplysninger du afgiver ved henvendelse, indmeldelse eller anden kontant med Venstre. Det kan omfatte følgende kategorier af personoplysninger om dig:Almindelige oplysninger i form af dit navn, din adresse, dine kontaktoplysninger, dit medlemsnummer, din fødselsdato og andre almindelige personoplysninger du måtte afgive.Følsomme oplysninger i form af oplysning om din politiske overbevisning.4. Modtagere eller kategorier af modtagereVi videregiver eller overlader dine personoplysninger til en række databehandlere i forbindelse med hosting af vores hjemmeside, drift og udvikling af vores medlemssystem, SMS, mail og øvrige kommunikationsværktøjer som vi anvender.5. Overførsel til modtagere i tredjelande, herunder internationale organisationerVi overfører ikke dine personoplysninger til modtagere uden for EU og EØS.        6. Hvor dine personoplysninger stammer fraVi behandler kun personoplysninger vi modtager fra dig, dog kan vi i tilfælde af at du ikke meddeler os en adresseændring modtage rettelser til din adresse via PostNord/Distribution+ i forbindelse med udsendelse af vores medlemsblad.7. Opbevaring af dine personoplysningerVi opbevarer dine oplysninger så længe du opretholder dit medlemskab af Venstre. Udmelder du dig af Venstre opbevares dine oplysninger i op til 24 måneder efter udmeldelsen hvorefter de anonymiseres. Det er dog nødvendigt at gemme oplysninger om betalinger og lignende i op til 5 år efter året du meldte dig ud.Er du ikke medlem af Venstre, men har kontaktet Venstre med en henvendelse af politisk karakter opbevares din oplysning i mens svaret behandles og slettes senest 12 måneder efter behandlingen er afsluttet.I forbindelse med en eventuel donation til Venstre gemmes dine oplysninger i op til 5 år efter året hvor donationen er givet.Har du tilmeldt dig Venstres nyhedsbrev behandles dine personoplysninger indtil du måtte vælge at afmelde dig. Herefter ophører behandlingen af dine personoplysninger.8. Retten til at trække samtykke tilbageI det omfang vi måtte have indhentet et samtykke fra dig til en given behandling af dine personoplysninger, gælder, at du til enhver tid har ret til at trække dit samtykke tilbage. Dette kan du gøre ved at kontakte os på de kontaktoplysninger, der fremgår ovenfor i punkt 1. Hvis du vælger at trække dit samtykke tilbage, påvirker det ikke lovligheden af vores behandling af dine personoplysninger på baggrund af dit tidligere meddelte samtykke og op til tidspunktet for tilbagetrækningen. Hvis du tilbagetrækker dit samtykke, har det derfor først virkning fra dette tidspunkt.9. Dine rettighederDu har efter databeskyttelsesforordningen en række rettigheder i forhold til vores behandling af oplysninger om dig. Hvis du vil gøre brug af dine rettigheder skal du kontakte os.Ret til at se oplysninger (indsigtsret)Du har ret til at få indsigt i de oplysninger, som vi behandler om dig, samt en række yderligere oplysninger.Ret til berigtigelse (rettelse)Du har ret til at få urigtige oplysninger om dig selv rettet.Ret til sletningI særlige tilfælde har du ret til at få slettet oplysninger om dig, inden tidspunktet for vores almindelige generelle sletning indtræffer.Ret til begrænsning af behandlingDu har visse tilfælde ret til at få behandlingen af dine personoplysninger begrænset. Hvis du har ret til at få begrænset behandlingen, må vi fremover kun behandle oplysningerne – bortset fra opbevaring – med dit samtykke, eller med henblik på at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares, eller for at beskytte en person eller vigtige samfundsinteresser.Ret til indsigelseDu har i visse tilfælde ret til at gøre indsigelse mod vores eller lovlige behandling af dine personoplysninger. Du kan også gøre indsigelse mod behandling af dine oplysninger til direkte markedsføring.Ret til at transmittere oplysninger (dataportabilitet)Du har i visse tilfælde ret til at modtage dine personoplysninger i et struktureret, almindeligt anvendt og maskinlæsbart format samt at få overført disse personoplysninger fra én dataansvarlig til en anden uden hindring.Du kan læse mere om dine rettigheder i Datatilsynets vejledning om de registreredes rettigheder, som du finder på www.datatilsynet.dk.10. Klage til DatatilsynetDu har ret til at indgive en klage til Datatilsynet, hvis du er utilfreds med den måde, vi behandler dine personoplysninger på. Du finder Datatilsynets kontaktoplysninger på www.datatilsynet.dk.[1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse)


---

# Flere voksne i klasseværelset

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/flere-voksne-i-klassevaerelset

Tillidsskolen: Trivsel, ro og læring
En god skolegang er med til at give vores børn de bedste kort på hånden til resten af livet. Venskaber. Oplevelser. Udfordringer. Færdigheder. Trivsel, ro og læring. Men det kræver, at der er gode rammer i og omkring skolen. Derfor er vi nødt til at sikre de bedste forudsætninger for, at alle børn går glade i skole.
Der er meget, der fungerer i den danske folkeskole. Dygtige lærere, pædagoger og skoleledere arbejder hver dag for, at alle børn i Danmark i gode og trygge rammer får mulighed for at vokse som mennesker og lære at læse, skrive og regne. Og i denne regeringsperiode har vi gjort meget, der styrker trivslen og giver mere lokal frihed og selvbestemmelse på skolerne. Men selvom mange børn er glade for at gå i skole, tror vi også, at langt de fleste danskere kender eller har hørt om et barn, der er ked af at gå i skole. For det går desværre den gale vej på flere måder. For meget uro i klasserne. For mange får ikke opbygget de basale færdigheder i dansk og matematik. For mange trives ikke og får ondt i maven mandag morgen, når skoleugen starter. Og alt, alt for mange trækker sig i perioder helt fra skolen. Mange børn får ikke den støtte, de har brug for, når de har udfordringer. Det er et problem, og så kan inklusion ende med at blive et problem for både dem og klassen.
Som et liberalt velfærdsparti vil vi sikre, at flere børn er glade i skolen. Og vi vil styrke alle børns muligheder for at opbygge de basale færdigheder.
Udviklingen er uholdbar, og får alarmklokkerne til at ringe. Derfor mener Venstre, at der er behov for en styrket indsats for vores folkeskoler og frie skoler i hele landet. En indsats, hvor vi lytter til forældrene, der drømmer om tryggere og roligere rammer for deres børn. Som et liberalt velfærdsparti vil vi sikre, at flere børn er glade i skolen. Og vi vil styrke alle børns muligheder for at opbygge de basale færdigheder. Derfor vil vi give vores skoler et massivt økonomisk løft på fem milliarder kroner. Med dette udspil vil Venstre lave tre tiltag, som vil bane vejen for en skole med mere trivsel, ro og læring:Flere timer med to-voksenordningerVi vil afsætte fire milliarder kroner årligt til alle grundskoler, som skal sendes direkte ud til vores skoler. Pengene kan bl.a. bruges til mange flere lærere og pædagoger i klasseværelserne. Konkret sætter vi pengene ind på skolernes timebank, så vi giver skolerne frihed til at bestemme, hvor de ekstra penge skal bruges: i hvilke timer, klasser og klassetrin.Vi vil løse inklusionsproblemetVi vil årligt afsætte en milliard kroner ekstra til skolernes arbejde med at løse inklusionsproblemet.Stærke frie skolerVi vil styrke de frie skolers rammevilkår og give dem bedre mulighed for eksempelvis at løse problemerne med inklusion.
Venstre vil:
Have flere timer med to-voksenordninger
Vi vil afsætte fire milliarder kroner årligt til alle grundskoler, som skal sendes direkte ud til vores skoler til mange flere lærere og pædagoger i klasseværelserne. Så de kan bidrage til trivsel, ro og læring. Konkret sætter vi pengene ind på skolernes timebank, så vi giver skolerne frihed til at bestemme, hvor de ekstra penge skal bruges: i hvilke timer, klasser og klassetrin. En ekstra lærer eller pædagog og et ekstra sæt hænder, der kan hjælpe med regnestykker eller bøjninger, udfordre de højt begavede elever, eller bare være med til at sikre, at livlige bagdele sidder på deres stol og ikke alle mulige andre steder.Med ekstra hænder i klasseværelset kan vi sikre, at vores børn og unge får de allerbedste forudsætninger for at lære og klare sig godt i livet.
Løse inklusionsproblemet
Selvom et stigende antal børn får specialundervisning, oplever mere end otte ud af 10 lærere stadig, at de har elever i klasserne, der ikke får den nødvendige støtte. Når børn, der har brug for støtte, bliver forsøgt inkluderet i en almindelig skoleklasse uden den nødvendige hjælp, resulterer det alt for ofte i dårlige oplevelser med inklusion – ikke bare for klassen og barnet med behov for støtte, men også for alle de involverede forældre. Derfor vil vi årligt afsætte en milliard kroner ekstra til skolernes arbejde med at løse inklusionsproblemet. Vi vil erstatte rigide regler om omfattende pædagogiske vurderinger og faste timegrænser med nye, fleksible regler for fravær og specialundervisning og vi vil samtidig øge fokus på elever, der har glæde af ekstra faglige udfordringer for at opnå udvikling og læring. Rammerne i skolen skal derfor også tage højde for, at vi understøtter og udvikler faglige talenter. Der skal laves en national strategi for, hvordan skolerne kan blive bedre til at understøtte og udvikle de fagligt stærke elever.
Sikre stærke frie skoler
Det frie skolevalg er afgørende for Venstre. Vi har en stærk tradition med frie grundskoler i Danmark, som vi skal værne om. Forældre skal kunne vælge det skoletilbud, der passer bedst til deres barn. Uanset om det er folkeskolen, friskolen eller privatskolen. For vi går ikke op i, om det er det offentlige eller det private, som står for velfærden.Vi vil derfor styrke de frie skolers rammevilkår og give dem bedre mulighed for eksempelvis at løse problemerne med inklusion. Vi vil - også for de frie skoler - gøre det muligt for både at have flere 2-voksenordninger. Og vi vil give de frie skolers rammer et serviceeftersyn, så de også kan følge med tiden og udviklingen.
SkoleudspilLæs Venstres fulde udspilI det fulde skoleudspil kan du dykke ned i begrundelserne bag forslagene, se data og analyser – og få overblikket over, hvad Venstre allerede har gjort for at styrke børn og unges skolegang.Læs udspillet


---

# Troels Lund Poulsen

Source: https://www.venstre.dk/personer/troels-lund-poulsen

Troels Lund PoulsenFormand for Venstre, vicestatsminister og forsvarsministerFolketingskandidat, Hovedbestyrelsesmedlem, Forretningsudvalgsmedlem, Folketingsmedlem, MinisterTør du tro på fremtiden? Det gør jeg. Verden er blevet mere usikker. Det mærker vi alle. Alligevel tør jeg godt tro på fremtiden.  De sidste knap fire år har vi i Venstre vist, hvad det vil sige at være Danmarks liberale velfærdsparti. At man godt kan prioritere et stærkt forsvar, en tryg velfærd og en ansvarlig økonomi med et skattestop. På samme tid. Og jeg kæmper for, at vi går videre ad den vej i en borgerlig regering, som jeg gerne vil lede. I de kommende år vil jeg særligt knokle for én ting: Tryghed. Tryghed for Danmark.Danmark skal være et sikkert land at leve i. Vi skal kunne forsvare os selv og stå stærkt i en urolig verden. Derfor er et stærkt forsvar en topprioritet. Og derfor vil vi føre en hårdere kurs over for kriminelle indvandrere. Tryghed i hverdagen.Der skal være kompetente og kærlige hænder, når du og dine nærmeste har brug for det. Derfor vil vi løfte velfærden, investere i vores børn og styrke sundhedsvæsenet og psykiatrien. Men tryghed handler også om dit hjem. Derfor siger vi klart nej til nye boligskatter. Tryghed for næste generation. Vores børn skal vokse op i et grønt og blomstrende Danmark. Det kræver grønne investeringer, bedre klimasikring og modet til at tænke nyt – også når det gælder energiformer som atomkraft. Økonomisk tryghed. Det skal kunne betale sig at arbejde. Og der skal være luft i økonomien hos danske familier, hvilket giver nye muligheder Derfor vil vi gøre det billigere at være dansker og skabe bedre vilkår for dem, der driver og skaber arbejdspladser i Danmark. Det ansvar tager jeg på mig. Derfor går jeg og Venstre til valg på: En tryg velfærd for alle danskereAt gøre det billigere at være danskerEt grønt Danmark, der blomstrer i byen og på landetEt sikkert Danmark at vokse op iEt stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigereEn tryg fremtid kræver et Danmark i sikre hænder.  Hænder, der er vant til at have arbejdshandskerne på. Også når det er svært. Som tør stå fast, når det blæser. Som tør træffe de svære beslutninger, også når de ikke er populære.  Jeg er klar til at påtage mig ansvaret for at lede vores land.Storkreds:ØstjyllandTelefon:61623327Kreds:HedenstedEmail:troels.poulsen@ft.dkWebsite:http://troelslundpoulsen.dk/Følg Troels Lund PoulsenPressebillede i høj opløsning:Hent her


---

# Det danske pas skal være i de rette hænder

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/det-danske-pas-skal-vaere-i-de-rette-haender

UdlændingeDet danske pas skal være i de rette hænderAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister1. marts 2026 kl. 08:44Et statsborgerskab i Danmark er en gave, som forpligter. Desværre har vi for ofte set, at nye danske statsborgere misbruger vores tillid og svigter Danmark ved at begå grov kriminalitet. Det skal vi sætte ind overfor. Derfor foreslår Venstre nu stramninger af reglerne omkring dansk statsborgerskab.
Dansk statsborgerskab er det fornemmeste, man kan få af det danske samfund. Man bliver statsborger i et af verdens bedste lande. Et land, som mange tager til sig og bidrager positivt til.Desværre har vi gennem tiden set for mange eksempler på nye statsborgere, der ikke har levet op til tilliden, og som tværtimod har begået kriminalitet og skabt utryghed i vores samfund.Tænk bare på de mange radikale imamer og Hizb-ut-Tahrir-medlemmer, der ønsker vores demokrati og frihedsrettigheder afskaffet til fordel for et islamisk kalifat med en undertryggende sharia-lovgivning.De mennesker undergraver vores samfund og de værdier, det er bygget på. Og de er beviser på, at vi bliver nødt til at være mere påpasselige med at give statsborgerskab til for mange udlændinge fra lande, vi har dårlige erfaringer med. Det gælder ikke mindst MENAPT-landene.Derfor foreslår Venstre nu et tiltag, som skal gøre det sværere at gøre sig fortjent til at blive dansk statsborger – ikke mindst for ikke-vestlige indvandrere:Vi vil arbejde for, at nye statsborgerskaber indledningsvist gøres betingede.Har man først modtaget statsborgerskab, skal man med den nuværende lovgivning begå kriminalitet, der er til ”alvorlig skade for Danmarks vitale interesser”, før en fratagelse overhovedet kan komme på tale. Det betyder i praksis, at det er stort set umuligt at fratage statsborgerskaber, når de først er tildelt.Det er en for høj barre at sætte. Grov vold og voldtægt defineres eksempelvis ikke som til ”alvorlig skade for Danmarks vitale interesser”. Men de forbrydelser viser jo med al tydelighed, at man ikke vil Danmark, og at man ikke fortjener Danmark.Vi vil ikke længere acceptere, at nogle nye statsborgere kvitterer for vores tillid ved at begå grov kriminalitet i årene efter, at det danske pas er sikret.Derfor vil vi arbejde for, at statsborgerskaber fremover skal kunne fratages, hvis man begår grov kriminalitet og får en ubetinget fængselsdom i løbet af de første 5 år efter erhvervelsen. I det omfang vores internationale forpligtelser forhindrer dette, vil Venstre arbejde for at få dem ændret.Vores forslag skal sætte en stopper for, at vi giver dansk statsborgerskab til mennesker, der ikke har den fornødne respekt for det samfund, som de inviteres ind i.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Formueskat vil gøre Danmark fattigere og koste arbejdspladser

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/formueskat-vil-gore-danmark-fattigere-og-koste-arbejdspladser

SkatFormueskat vil gøre Danmark fattigere og koste arbejdspladserAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister27. februar 2026 kl. 18:34Socialdemokratiet og resten af venstrefløjen vil genindføre en formueskat. Det er Venstre imod.
Det vil gøre Danmark fattigere, og det vil koste tusindvis af arbejdspladser i dansk erhvervsliv. Vi vil miste investeringer til erhvervslivet, iværksætteriet vil svækkes, og der skabes usikkerhed om de 850.000 danske arbejdspladser i hele Danmark ifølge tal fra Dansk Industri.De anslår også, at Danmarks BNP kan skrumpe med 0,5 procent om året, svarende til cirka 16 milliarder kroner, hvis venstrefløjen får mulighed for at indføre deres formueskat efter valget. For en formueskat vil være en dummebøde til veldrevne, velbeslåede virksomheder, som derfor vil søge mod udlandet. Det vil være dyrt for danskerne, erhvervslivet og koste danske arbejdspladser.Socialdemokratiet skaber med en formueskat altså usikkerhed om hundredtusindvis af arbejdspladser i familieejede virksomheder. Det er arbejdspladser i hele landet, ikke mindst uden for de største byer, som Mette Frederiksen nu skaber en utryg fremtid for.  Problemet er helt grundlæggende, at en formueskat beskatter værdier, der allerede er blevet beskattet én gang og ofte flere gange. Virksomheders overskud, aktier, pensionsopsparinger og boliger er i forvejen underlagt betydelig beskatning. En ny årlig skat på den samlede formue vil altså være dobbeltbeskatning og skabe problemer for iværksættere og ejerledere med værdier bundet i deres virksomheder. Til trods for at det i den grad er i Danmarks interesse, at det går vores virksomheder godt.Formueskatten betyder, at der er en reel risiko for formueflugt ud af landet. Norske erfaringer med formueskat har medført, at cirka halvdelen af Norges største formuer er flyttet til udlandet. I Danmark har ejeren af Harald Nyborg allerede offentligt advaret om, at en formueskat kan få betydning for, om han ender med at trække sin milliardforretning ud af Danmark. Det kan vi selvfølgelig ikke være tjent med!Formueskatten vil ramme iværksætteri, og dem der skaber nye arbejdspladser. For hvorfor bygge op i et land, som brandbeskatter succes og virkelyst. Således har hver tredje, der vil blive ramt af en formueskat som foreslået af FH, stiftet mindst én ny virksomhed siden 2011 og målgruppen for formueskatten har skabt over 80.000 arbejdspladser. Halvdelen ligger uden for hovedstaden og Nordsjælland.Venstre er imod formueskat. For den gør Danmark fattigere og skaber usikkerhed om hundredtusindvis af danskeres arbejdsplads. Det er den forkerte vej at gå. For bliver Danmark fattigere, så har vi heller ikke råd til den velfærd og den sikkerhed, som er afgørende for vores land.Venstre foreslår i stedet, at erhvervslivet skal være i sikre hænder i en tid, hvor landene omkring os styrker deres konkurrenceevne. Vi skal sørge for gode rammevilkår i Danmark for dem, der investerer og skaber arbejdspladser.Vi vil sænke selskabsskatten fra 22 til 20 procent og reducere erhvervslivets administrative byrder med 25 procent. Det vil styrke investeringer, iværksætteri og arbejdspladser i hele Danmark.Det er den rette vej at gå.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny økonomisk plan: Forsvar, sikkerhed og klimasikring får milliardløft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-okonomisk-plan-forsvar-sikkerhed-og-klimasikring-far-milliardloft

Økonomi og vækstNy økonomisk plan: Forsvar, sikkerhed og klimasikring får milliardløftAf Stephanie Lose, næstformand og økonomiminister 24. februar 2026 kl. 16:29Dansk økonomi klarer sig bedre end stort set alle andre i Europa i øjeblikket, og det muliggør at vi nu - inden for økonomisk ansvarlige rammer - kan skabe økonomisk rum til vigtige og nødvendige investeringer. Det gør vi med vores netop fremlagte økonomiske plan frem mod 2035.
I dag har regeringen fremlagt sin økonomiske plan frem mod 2035.Det er vigtigt at slå fast, at dansk økonomi er robust og sund. Der er rekordhøj beskæftigelse, lav gæld og sunde offentlige finanser. Det skyldes blandt andet, at rekordmange danskere hver dag går på arbejde, og at danske virksomheder er konkurrencedygtige i en ellers omskiftelig og usikker verden. Og samtidig er der gennem årtier truffet ansvarlige beslutninger af skiftende regeringer, også af denne regering. Vi har blandt andet gennemført en række reformer, som øger arbejdsudbuddet med over 32.000 personer i 2030. Alt i alt klarer dansk økonomi sig bedre end stort set alle andre i Europa i øjeblikket, og det muliggør at vi nu - inden for økonomisk ansvarlige rammer - kan skabe økonomisk rum til vigtige og nødvendige investeringer.I planen er der sat penge af til meget store investeringer i forsvar og sikkerhed i Danmark. Alene i 2030 løfter vi forsvarssikkerhedsbudgettet med næsten 39 milliarder kroner, så vi når de 3,5 procent af BNP, som er det, vi har aftalt i NATO. Derudover investerer vi både med en akutpakke og et varigt løft i vores beredskab, ligesom vi med en national plan for alvor sætter skub i og investerer i klimasikring af byer og boliger. For to år siden på vores landsmøde i Herning sagde Venstres formand, Troels Lund Poulsen, at den vigtigste prioritet for Venstre var at prioritere og håndtere de store regninger til forsvar, sikkerhed og klimasikring, som ventede forude. For danskernes tryghed og sikkerhed - fra en urolig verden og helt hjem i deres egen bolig - har topprioritet for os.Og nu leverer vi! Er det så nok? Det er for tidligt at konkludere. Verden forandrer sig hele tiden med hastige skridt, så vi skal også være parate til at gøre mere, hvis der bliver brug for det. Og det er vi også i Venstre. Det ligger dog også fast, at der er et begrænset økonomisk prioriteringsrum i de kommende år frem mod 2030. Vi kan glæde os over, at dansk økonomi er så stærk, at vi kan løfte så store opgaver. Men i de kommende år er der brug for at prioritere og for at komme med ny finansiering, hvis man vil gøre mere for at sikre vores kernevelfærd, gøre det billigere at være dansker, styrke virksomhedernes konkurrencekraft og investere i sikkerhed og grøn omstilling. Og det vil vi som bekendt gerne i Venstre!Vi har allerede meldt ud, at vi går til valg på at sænke udviklingsbistanden fra 0,7 til 0,5 procent af BNI. Det mener vi, er ansvarligt og nødvendigt i den urolige tid, vi lever i. Det vil allerede fra 2027 frigøre 6,5 milliarder kroner årligt. Det skal ses i lyset af, at der er milliardstore udgifter til vigtige opgaver på forsvar, sikkerhed, velfærd, konkurrenceevne og meget andet så langt øjet rækker. Samtidig vil Danmark fortsat ligge i den absolutte top, når det kommer til vores engagement i verden via udviklingsbistanden såvel som støtte til Ukraine.Danmark har brug for, at vi fortsætter en ansvarlig økonomisk kurs, så vi kan styrke vores velfærdssamfund og forsvare vores frihed. Det kæmper Venstre for. For Danmark skal være i sikre hænder.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Med ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelse

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/med-ny-klimatilpasningsplan-investerer-vi-milliarder-i-bedre-kystbeskyttelse

Klima og miljøMed ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelseAf Morten Dahlin, Minister for Byer og Landdistrikter og Erling Bonnesen, miljøordfører23. februar 2026 kl. 13:19Med klimaforandringerne er vejret i Danmark blevet vildere, og havvandet stiger i takt med, at den globale gennemsnitstemperatur bliver højere. I de seneste år har vi oplevet tilfælde af stormfloder og ekstremt vejr.
Hvis vi ikke får klimasikret i tide, vil over 100.000 familiers boliger og virksomheder med 175.000 arbejdspladser risikere at blive udsat for oversvømmelser fra havet i fremtiden.Derfor mener vi i Venstre, at der er behov for at investere mere i at give danske boligejere tryghed og sikkerhed – ved at vi er bedre forberedt til fremtidens vildere vejr.Vi har allerede taget de første skridt og prioriteret vigtige midler til bedre klimatilpasning af Danmark.Med Klimatilpasningsplan 1 afsatte vi godt 1 mia. kr. til beskyttelse af særligt vestkysten, og siden hen har vi prioriteret yderligere ca. 2 mia. kr. til ekstra initiativer, der understøtter kystbeskyttelse.Men der er behov for at øge indsatsen, så Danmarks kyster sikres i tide, og så danske boligejere kan få ro i maven. Ikke med lappeløsninger, men med en helhedsorienteret national plan, der matcher de udfordringer, vi står over for. Ved at investere tidligt, kan vi langt bedre ruste os til fremtiden.Med Klimatilpasningsplan 2 afsætter vi ca. 15 mia. kr. frem mod 2040 til investeringer i kystbeskyttelse. Investeringerne skal udmøntes til vigtige projekter på tværs af landet, hvor man er påvirket af vejrets hærgen. For de penge kan vi bygge diger, højvandsmure og andet kystbeskyttelse ved kyster, hvor der er en væsentlig risiko for oversvømmelse.De konkrete kystbeskyttelsesprojekter vil blive udvalgt på baggrund af forundersøgelser og miljøkonsekvensvurderinger. De første statslige forundersøgelser er allerede blevet igangsat.Vi foreslår også at ændre på de naturbeskyttelsesregler, der nogle gange står i vejen for fornuftige klimasikringsprojekter. Vi skal selvfølgelig stadig passe på vores natur, men det går ikke, at der er nationale regler der blokerer at vi kan beskytte vores boliger mod oversvømmelser. Med disse markante investeringer kommer Danmark til at stå langt stærkere i forhold til at sikre sig mod klimaforandringerne.Man skal kunne bo trygt og sikkert i hele Danmark – også i fremtiden, hvor vejret bliver vildere.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskere

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-vil-udvide-seniorpensionen-for-at-tage-bedre-hand-om-nedslidte-danskere-1

ArbejdsmarkedVenstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskereAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre8. marts 2026 kl. 20:20Et velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Det er derfor, jeg og Venstre har skabt seniorpensionen. Det er også derfor, vi nu vil udvide ordningen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen.
Det handler om at tage hånd om de danskere, der er for nedslidte til at blive på arbejdsmarkedet helt til folkepensionsalderen. Det er typisk mennesker, der har knoklet i fysisk krævende job i årtier, og som har et helbred, der ganske enkelt ikke rækker.For dem er seniorpensionen det rigtige svar. Ordningen har vist sit værd, og over 30.000 danskere er i dag på seniorpension, og den er blevet en vigtig del af vores tilbagetrækningssystem. Den bygger på en konkret vurdering af arbejdsevnen, og det sikrer, at hjælpen går til dem, der har brug for den.Derfor vil Venstre udvide seniorpensionen, så man fremover kan få den op til ni år før folkepensionsalderen i stedet for de nuværende seks år. Det vil give mere tryghed til de danskere, der fx rammes af gigtsygdomme eller anden nedslidning.For en nedslidt 60-årig, der i dag kan se frem til en folkepensionsalder på 69 år i 2035, vil vores forslag betyde, at vedkommende vil kunne visiteres til ordningen allerede fra 2026 i stedet for at vente tre år yderligere til 2029. Det er en afgørende forskel for den enkelte.Vi mener, der er behov for at styrke ordningen, fordi vi kan se, at en stor del af de borgere, der tilgår seniorpensionsordningen, kommer fra en periode på sygedagpenge, fleksjob eller anden offentlig forsørgelse. Det betyder også, at seniorpensionen ikke trækker raske danskere ud af arbejdsmarkedet - den giver derimod nedslidte borgere en mere værdig ydelse end den, de ellers ville have stået med.I Venstre har vi fokus på at hjælpe dem, der reelt er nedslidte, med en ordning, der virker, og som er målrettet og økonomisk ansvarlig. Det er den rigtige prioritering i en tid, hvor Danmark står over for store udgifter til sikkerhed og velfærd.I en helt ny undersøgelse for Gigtforeningen svarer mere end tre ud af fire danskere, at det er helbredet, der skal afgøre, om man kan trække sig tilbage før pensionsalderen. Det er en klar opbakning til den tilgang, vi har valgt og nu styrker med seniorpensionen.[i] [i] Gigtforeningen: Ny Epinion: Danskerne bakker op om seniorpension, ikke Arne, 8. marts 2026
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevand

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-foreslar-en-ny-drikkevandsplan-der-skal-sikre-beskyttelse-af-vores-drikkevand

Klima og miljøVenstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevandAf Stephanie Lose, næstformand for Venstre og økonomiminister4. marts 2026 kl. 22:44For Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er en vigtig ressource, som vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige generationer.
For at sikre god beskyttelse af vores drikkevand skal vi stoppe med at bruge sprøjtemidler og anden kemi på de arealer, hvor det er nødvendigt. Det vil kræve, at arealers anvendelse ændres, og at der kan indføres lokale sprøjteforbud.Kortlægningen af de sårbare grundvandsdannende områder skal nu gøres færdig, så vi får et billede af hvilke arealer, vi taler om. Herefter kan der med lokalt kendskab fra vandværker og kommuner tages stilling til beskyttelsesbehovet på arealerne. Hvis et areal ikke i 2028 er på vej mod beskyttelse via arealomlægning i den grønne trepart eller aftaler mellem vandværker og lodsejer, skal kommunen nedlægge et lokalt forbud på arealet.Med den grønne trepart har vi sat gang i den største arealomlægning i Danmarkshistorien. Med den har vi en unik mulighed for at sammentænke drikkevandsbeskyttelse, klima, natur og miljø, så vi på én og samme tid beskytter vores drikkevand, sikrer mere natur og biodiversitet og et bedre vandmiljø. Én hektar, der skal beskyttes af hensyn til vores drikkevand, er også én hektar, der kan bidrage til de ambitiøse mål i den grønne trepart. Når vi bruger vores arealer klogt til flere formål, sikrer vi samtidig, at det går hånd i hånd med plads til fremtidens fødevareproduktion på de resterende arealer. Den sammentænkning kan et nationalt forbud ikke levere på.Venstre foreslår i vores ”Drikkevandsplan” fem tiltag, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevand:Alle ”sårbare grundvandsdannende områder” skal være konkret vurderede senest i 2028 og i proces med henblik på effektiv beskyttelse.Drikkevandsbeskyttelsen skal tænkes sammen med den grønne trepart.Kommunerne skal have beskyttelsespligt og udstede lokale forbud der, hvor et areal ikke bliver beskyttet på anden vis.Bedre mulighed for at beskytte drikkevandet med græs, skov og økologi.Andre forureningskilder skal renses op.Venstres Drikkevandsplan skal sikre beskyttelse af det danske drikkevand, så vi også i fremtiden har rent vand i hanerne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Tillidsskolen: Venstre vil afsætte fem milliarder kroner årligt til landets skoler

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/tillidsskolen-flere-2-voksenordninger-skal-give-mere-trivsel-ro-og-laering-i-klassevaerelset

Folkeskole og uddannelseTillidsskolen: Venstre vil afsætte fem milliarder kroner årligt til landets skolerAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister, og Stephanie Lose, næstformand for Venstre og økonomiminister4. marts 2026 kl. 12:33Venstre vil afsætte fem milliarder kroner om året til landets skoler, der blandt andet skal gå til flere to-voksenordninger med lærere og pædagoger samt til at løse problemer med inklusion. Vi vil give skolerne et markant økonomisk løft, og de får mulighed for på den enkelte skole at vurdere, hvad der fungerer bedst for dem. For vi har tillid til vores skoler. Man kan kalde Venstres udspil for ”Tillidsskolen”.
Der er brug for en bedre folkeskole. En folkeskole, hvor der er flere voksne til at sikre trivsel, ro og læring i de timer, hvor vores børn og unge skal få de færdigheder, de skal bruge resten af livet.Der er brug for en indsats, hvor vi lytter til forældrene, der drømmer om tryggere og roligere rammer for deres børn, og hvor vi stoler på, at lærerne kan indrette undervisningen bedst.Derfor vil Venstre sende fire milliarder kroner ud til de danske grundskoler, som skolerne selv må bestemme over. For vi har fuld tillid til vores lærere, skoleledere og skolebestyrelser. For det er dem, der har deres daglige gang på skolen, som bedst kender de lokale behov. Med pengene kan man på den enkelte skole fx prioritere en ekstra lærer eller pædagog i undervisningen i langt flere timer end i dag. Og gøre det i netop de timer, hvor gevinsten er størst for eleverne på netop den skole og netop det klassetrin.Og mulighederne bliver gode. Fire miliarder kroner svarer fx til, at der kan være en lærer og en pædagog i mere end to ud af tre af alle dansk- og matematiktimer på alle klassetrin gennem hele skoletiden. Men den konkrete beslutning er lokal.Samtidig vil vi bruge en milliard kroner på at gøre noget ved de udfordringer, som den fejlslagne inklusion har medført.Endelig vil vi også løfte de frie og private skoler. Samt skabe friere rammer for, at de kan drive skole og løfte deres del af opgaven med børn, der af den ene eller anden grund er udfordrede.Som et liberalt velfærdsparti vil vi sikre, at flere børn er glade i skolen, og vi vil styrke alle børns muligheder for at opnå de basale færdigheder.Der er nemlig for mange børn og unge, der ikke trives. Det kan skyldes det urolige miljø, som en folkeskoleklasse kan være, eller at de ikke får den faglige støtte, de skal have.Begge dele kan en ekstra lærer eller pædagog hjælpe med at gøre bedre. For lærerne vil meget gerne løfte niveauet. Men det er efterhånden tydeligt, at lærerne bruger en stor del af undervisningen på at skabe ro, ligesom lærerne oftere oplever voldelige episoder. Det er vi nødt til at gøre bedre, og derfor foreslår Venstre:Flere to-voksenordninger i klasseværelserne: Vi vil sende fire milliarder kroner om året direkte ud til skolerne. Skolerne må selv bestemme, hvad de ekstra penge skal bruges til.Vi vil løse inklusionsproblemet: Vi vil afsætte en milliard kroner ekstra årligt til skolernes arbejde med at løse inklusionsproblemet.Stærke frie skoler: Det økonomiske løft af fri- og privatskolerne vil også give disse skoler bedre mulighed for at lykkes med inklusionen. Derudover vil vi gøre frie skoler endnu friere ved et serviceeftersyn af friskoleloven.Samtidig vil vi også have fokus på bedre fysiske rammer. For vi ved, at det også spille en stor rolle, hvorfor der med dette udspil vil være afsat 4,5 milliarder kroner ekstra til at forbedre vores skoler på det punkt over de næste år.Og samlet set vil det være med til at sikre, at alle børn og unge får en god skolegang, der er fuld af trivsel, ro og læring.Hele udspillet kan læses her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi skal afsøge et ekstra atomforsvar

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-skal-afsoge-et-ekstra-atomforsvar

ForsvarVi skal afsøge et ekstra atomforsvarAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister2. marts 2026 kl. 18:49I dag fortalte præsident Macron i Frankrig, at landet nu har rakt ud til en række ligesindede lande i forhold til at samarbejde om et fælles atomforsvar. Det sker i lyset af en sikkerhedssituation, hvor Europa skal løfte ansvaret for egen sikkerhed selv. Det faktum har også været det klare budskab fra vores amerikanske allierede.
Den invitation til at afsøge muligheden for et tættere samarbejde om atomvåben vil Danmark takke ja til. For vi står i en alvorlig situation, hvor krigen i Ukraine går ind i det femte år og hvor Rusland ser sig selv i konflikt med Vesten og forbereder sig på en krig mod NATO. Derfor er det også forsvarschefens militær-faglige anbefaling, at man afsøger et sådant samarbejde.Det ændrer ikke på, at for Danmark er NATO fortsat grundstenen i vores sikkerhedspolitik. Derfor skal arbejdet med Frankrig ses som komplementært til NATOs nukleare afskrækkelse og øvrige militære indsats.Frankrig er det eneste EU-land med atomvåben og en nær samarbejdspartner for Danmark på en lang række områder. Derfor er det oplagt, at vi sammen med en række andre ligesindede lande afsøger den her mulighed. For vi har brug for, at Danmark også her er med til at løfte Europas forsvarsevne.Den tidligere S-regering havde kun prioriteret, at vores forsvarsudgifter udgjorde 1,36 procent af BNP i 2022. Med Venstre i regering har vi nu løftet vores indsats til 3,5 procent af BNP i 2026. Et kvantespring, som kun har været muligt, fordi Venstre har vist forsvarsvilje, og vi samtidig har sikret en sund økonomi.Men i en situation, hvor spillepladen er fuldstændigt ændret med krig i Mellemøsten, den langtrukne krig i Ukraine og et USA, som går nye veje i sikkerhedspolitikken, så skal Danmark også tænke nyt og være parat til at gøre mere.Foreløbigt glæder jeg mig over, at vi får afsøgt muligheden for et samarbejde om en fransk atomparaply. Det samarbejde betyder umiddelbart ikke, at vi skal have atomvåben på dansk jord. Men det er rettidig omhu, at vi tænker i øget europæisk samarbejde – også når det angår atomvåben.Jeg har sagt det før. Når det gælder danskernes sikkerhed, så kommer jeg ikke til at gå på kompromis. Det er Venstres holdning både før og efter valget.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# [PDF] Vareindlevering.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/0/0/c/a/00caadb17c9b1e10ae5625948d1f034f387048d0/Vareindlevering.pdf

Vareindlevering til Venstre
Vores adresse fra den 6. december 2024 er:
Store Kongensgade 59B, 3. sal
1264 København K
Hvis du skal bruge parkering i forbindelse med vareindlevering, 
skal det aftales ved at sende en mail til venstre@venstre.dk
Vareindlevering foregår via:
1 Borgergade 24 (porten på billedet nedenfor) – der er tre meter i højden
2 Kør ind igennem porten og over til elevatoren i den gule bygning (se foto)
3 Brug dørtelefonen
Port, Borgergade 24
Elevator


---

# Retningslinjer mod krænkende adfærd

Source: https://www.venstre.dk/partiet/retningslinjer-mod-kraenkende-adfaerd

Retningslinjer mod krænkende adfærd
Venstre skal være et trygt og godt sted for alle, uanset om man går på arbejde, har engageret sig i det organisatoriske arbejde eller på anden måde er en del vores parti.Det er et ansvar, som vi i Venstre tager alvorligt. I den forbindelse har vi etableret en såkaldt ’Sexisme-hotline’, hvis du har været udsat for krænkende adfærd i regi af vores parti.Ordningen er anonym - og man vil ved henvendelse til vores hotline komme i kontakt med konsulenter fra Arbejdsmiljøcenteret, som har stor erfaring i håndtering af sager om seksuel adfærd. Her vil du blive tilbudt en samtale om det, du har været udsat for – og eventuelt et længere samtaleforløb, hvis der skulle være et behov for det.Sexisme-hotlinen kan kontaktes på telefonnummer 25552095.Foruden sexisme-hotlinen har Venstre etableret en uafhængig ordning med advokatfirmaet Norrbom Vinding. Skulle det i dine samtaler med konsulenterne på hotlinen blive vurderet, at der kan være tale om, at lovgivning kan være overtrådt, vil sagen blive taget videre.Norrbom Vinding kan kontaktes via venstre@norrbomvinding.com.Ordningen omfatter alle Venstres ansatte på Christiansborg, Bruxelles og i Venstres hovedkvarter, tillidsvalgte samt alle VU’s medlemmer.For yderligere spørgsmål kan man rette henvendelse til partisekretær Kristian Nørgaard på knn@venstre.dk eller 22274370.


---

# Vores holdning til brug af AI

Source: https://www.venstre.dk/partiet/vores-holdning-til-brug-af-ai

Vores holdning til brug af AI
Kunstig intelligens er blevet en del af den måde, moderne kommunikation bliver til på. Det gælder også for politiske kampagner. Læs her vores holdning til brugen af AI til kampagnebilleder og indhold til sociale medier.
I Venstre anvender vi i udvalgte tilfælde kunstig intelligens til at skabe billeder, der tydeligt og troværdigt understøtter vores politiske budskaber. Altså bruges teknologien til at illustrere situationer, stemninger eller hverdagsøjeblikke, som understøtter et budskab. AI er dermed en tilføjelse til de redskaber, vi i forvejen bruger: Stock photos såvel som photoshoots. Fælles for alle tre billedtyper er, at der er tale om opstillede situationer, der illustrerer et budskab.Et ansvarligt valgDet væsentlige for os er imidlertid, at vi bruger værktøjet ansvarligt i en politisk kontekst. For os giver brugen af AI mening, så længe det:Bidrager til troværdig, afbalanceret kommunikationSkaber mening og relevansVed landsdækkende kampagner tydeligt er deklareret, at et billede er AI-generetTeknologien er en del af fremtidens kommunikationsværktøjskasse. Vi mener derfor, at det er bedre at bruge den åbent, gennemtænkt og ansvarligt end at lade som om, den ikke findes.


---

# Et sikkert Danmark at vokse op i

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender/et-sikkert-danmark-at-vokse-op-i

Et sikkert Danmark at vokse op iDanmark i sikre hænder
Venstre vil:
Styrke Forsvaret og beredskabet, så vi opfylder NATO-løftet på samlet fem procent af BNP
Venstre kommer til at stå vagt om det danske forsvar. Selv om vi løfter Forsvaret betragteligt, er vi ikke i mål. Skal genopretningen lykkes, kræver det sikre hænder i Forsvarsministeriet. Samtidig kræver vores beredskab opmærksomhed. Her skal vi give tyngde til det nye danske totalberedskab. Begge dele vil vi levere på, for vi sætter danskernes sikkerhed først.
Have et stærkt politi, hårde straffe og fængselspladser på Balkan
Vi har skabt de økonomiske forudsætninger for, at både politiet og vores fængsler kan nå et fornuftigt niveau. Det arbejde skal fortsætte, og samtidig skal vi sørge for, at strafudmålingen er retfærdig og ikke krænker danskernes retsfølelse. Med længere straffe er der behov for flere fængselspladser, og vi vil derfor få etableret de aftalte fængselspladser i Kosovo.
Kriminelle udlændinge skal udvises, og vi må forlade Statsborgerretskonventionen om nødvendigt
Det er et stort problem, at forældede konventioner for ofte forhindrer os i at udvise kriminelle udlændinge, der har begået forfærdelige forbrydelser. Det er vi klar til at gøre op med. For der er desværre eksempler på, at Statsborgerretskonventionen står i vejen for, at dybt kriminelle udlændige kan udvises. Det vil vi arbejde intenst internationalt for at ændre i 2026, men lykkes det ikke, er vi klar til at udtræde af konventionen. For kriminelle udlændinge hører ikke hjemme i Danmark.
Gøre nye statsborgerskaber betingede de første fem år
Vi vil ikke længere acceptere, at nogle nye statsborgere kvitterer for vores tillid ved at begå grov kriminalitet i årene efter, at det danske pas er sikret.Derfor vil vi arbejde for, at statsborgerskaber fremover skal kunne fratages, hvis man begår grov kriminalitet og får en ubetinget fængselsdom i løbet af de første fem år efter erhvervelsen.
Danskernes tryghed og sikkerhed er en helt afgørende politisk prioritet for Venstre.
Siden den russiske invasion i Ukraine i 2022 er de nye sikkerhedspolitiske udfordringer blevet tydelige for enhver. Med Venstre i regering har vi sat gang i en markant genopbygning af det danske forsvar. Mange af de nyindkøbte forsvarskapaciteter er allerede på plads og operative, og de første hold med den nye udvidede værnepligt er for længst mødt ind på kasernen. Men vi er langt fra i mål. Der skal arbejdes fokuseret over en længere årrække, før Danmark fuldt ud kan leve op til vores forpligtelser i NATO, og før vores kampkraft er god nok til, at vi kan varetage vores egen sikkerhed. Vi skal også understøtte de ukrainske frihedskæmpere, der også kæmper for Danmarks sikkerhed.Udover et massivt løft af Forsvaret styrker vi også vores hjemlige beredskab og vores cybersikkerhed. Rusland fører en hybrid krig mod Vesten, hvor man går efter at ramme og lamme vores kritiske infrastruktur, og vi skal kunne håndtere de udfordringer, som det giver.Udlændinge og retspolitikI en mere usikker verden er det også afgørende, at trygheden mærkes i hverdagen. I Venstre arbejder vi for et veluddannet og handlekraftigt politi, som har de nødvendige ressourcer til at sikre et trygt og sikkert Danmark. Derfor har vi givet politiet flere muskler, og der er indført markant hårdere straffe for grove forbrydelser, som vi har indført. For alt for længe har vi set, at volds- og voldtægtsforbrydelser straffes for mildt. Det har vi heldigvis gjort op med, for hvis du begår kriminalitet i Danmark, så skal konsekvenserne være mærkbare. Straffen skal i højere grad stå mål med forbrydelsen.
Kommer man til Danmark for at udøve kriminalitet eller blot modtage passiv forsørgelse, så må man finde et andet sted at bo.
Selvom mange indvandrere, der er kommet til Danmark, bidrager meget positivt på arbejdsmarkedet og i lokalsamfund, så ser vi desværre fortsat, at ikke-vestlige indvandrere er overrepræsenteret i de statistikker, der handler om kriminalitet og tilknytning til arbejdsmarkedet. Det er afgørende, at vi byder de, der gerne vil arbejde i Danmark, velkommen. Men kommer man til Danmark for at udøve kriminalitet eller blot modtage passiv forsørgelse, så må man finde et andet sted at bo. Så skal man ud af Danmark.Vi skal derfor stille tydelige krav om job, uddannelse og danskkundskaber – og fastholde konsekvensen over for dem, der ikke vil bidrage. Samtidig betyder det også, at vi skal have et vågent øje på tilstrømningen af nye flygtninge og indvandrere, så vi ikke løser ét problem, mens der samtidig skabes et nyt.I Venstre vil vi sikre, at Danmark er sikkert og trygt at vokse op i – også for den næste generation.
Derfor har Venstre i regering:
Sat gang i genopbygning af Forsvaret med massive investeringer i vores sikkerhed
Vi har stået i spidsen for en ambitiøs genopbygning af Forsvaret efter årtiers nedprioritering. Da Venstre overtog Forsvarsministeriet, brugte vi 1,36 procent af BNP på forsvar. I 2026 kommer vi til at bruge 3,5 procent af BNP på forsvarsudgifter. Med et historisk forsvarsforlig, en accelerationsfond og yderligere aftaler investerer vi over en 10-årig periode mere end 350 milliarder kroner i at styrke vores forsvar. Og med den nye 2035-plan afsættes yderligere over 200 milliarder kroner i perioden til yderligere kampkraft, materiel og bemanding, en ligestillet og styrket værnepligt, mere tidssvarende kaserner og samtidig har vi sikret bedre vilkår for vores veteraner.
Rustet Danmark bedre til fremtidens kriser
Danmark står over for flere og mere komplekse kriser end tidligere. Ekstremt vejr, cyberangreb og hybride trusler stiller nye krav til både Forsvaret og beredskabet og til samfundets evne til at håndtere kriser på tværs. Derfor har Venstre taget ansvar for at styrke Danmarks beredskab i en mere usikker verden. Både med en akutplan på en milliard kroner i 2026 og med afsatte midler til at løfte opgaven i de kommende år.
Sikret hårdere straffe for voldsforbrydelser
Vi har fordoblet straffen for grov og særdeles grov vold. Den voldsforbryder, der førhen ville få en dom på to års fængsel, skal i fremtiden fire år i fængsel, og straffen er også hævet markant for blandt andet simpel overfalds- og gruppevold, overfalds- og gruppevoldtægt og vanvidskørsel. Alt det er muligt, fordi vi har besluttet at bygge nye fængsler og udbygge de eksisterende, så straffens længde igen bliver en politisk beslutning og ikke afgøres af, hvor meget fængselsplads, vi har til rådighed.
Styrket politiet og sikret flere ressourcer til håndteringen af økonomisk kriminalitet
Et stærkt politi er en forudsætning for et trygt samfund. Politiet skal have ressourcerne og redskaberne til at opklare den komplicerede, alvorlige kriminalitet, samtidig med at den borgernære kriminalitet tages alvorligt. Vi har sikret flere midler til politiet og ikke mindst til håndteringen af økonomisk kriminalitet. Vi har med et nyt politiforlig styrket politiet og anklagemyndigheden med knap seks milliarder kroner ekstra over de næste fem år.
Sikret, at flere kriminelle udlændinge kan udvises
Kommer man til Danmark for at begå kriminalitet, skal man ikke være her. Derfor har Venstre i regering lavet flere muligheder for straksudsendelser, så udlændinge kan udvises direkte fra fængslet i stedet for at afsone hele dommen og derefter blive løsladt. Vi har også med en ny udvisningsreform besluttet, at kriminelle udlændinge, der idømmes mindst ét års ubetinget fængsel for visse former for alvorlig kriminalitet, såsom grov vold, fremover skal kunne udvises.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater.Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres valgkamp på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Tryg velfærd for alle danskere

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender/Tryg-velfaerd-for-alle-danskere

Tryg velfærd for alle danskereDanmark i sikre hænder
Venstre vil:
Med Tillidsskolen sikre en tryg og lærerig skolegang for vores børn
Vi har i de seneste tre år gjort meget for at forbedre vores grundskole. Men uanset om vores børn går i folkeskole, privatskole eller friskole, så fortjener de en tryg og lærerig skolegang. Derfor vil Venstre styrke vores alle vores skoler og sikre bedre vilkår for vores børn. Derfor har Venstre præsenteret Tillidsskolen, hvor vi med en prioritering på fem milliarder kroner vil bane vejen for en skole med mere trivsel, ro og læring. Vi vil sende fire milliarder om året direkte ud på skolerne, for vi har tillid til, at det er de enkelte skoler, der bedst ved, hvordan man laver en god skole. Det giver fx mulighed for  flere timer med to voksne i undervisningen. Vi vil også afsætte en milliard kroner ekstra om året til skolernes arbejde med at løse inklusionsproblemet. Og så vil vi styrke de frie skoler, som ud over et økonomisk løft skal have endnu friere rammer.
Udvide seniorpensionen for at tage bedre hånd om nedslidte danskere
Et velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Seniorpensionsordningen er netop målrettet at sikre en værdig tilbagetrækning for nedslidte danskere. Den har været en stor succes. Vi vil udvide seniorpensionen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen. Det vil give mere tryghed til de danskere, der fx rammes af gigtsygdomme eller anden nedslidning, at de vil kunne få seniorpension op til ni år før pensionsalderen
Sikre et stærkt sundhedsvæsen med dig i centrum
Med en banebrydende sundhedsreform har vi lagt fundamentet for et forbedret sundhedsvæsen, hvor der er en langt bedre sammenhæng på tværs. Men vi skal blive endnu bedre med bedre lægedækning – også speciallæger – i hele landet og et stærkt fokus på væsentlige folkesygdomme som eksempelvis stress og demens. Venstre vil præsentere mere på sundhed inden valget.
Afsætte milliarder til at styrke den nære velfærd
Der er brug for en sund økonomi og reformer, prioritering og finansiering, hvis man skal kunne udvikle og styrke vores velfærd. Selvom vi i denne regeringsperiode har gjort enormt meget for at styrke vores velfærd, så er vi ikke i mål. Står det til os, skal vi investere mere, så vores kernevelfærd bliver verdensklasse, og vi er derfor villige til at investere mere i kernevelfærden end blot de stigende udgifter for at følge udviklingen i demografien.Danmark har i årevis været helt i top internationalt på udviklingsbistand. Det skal vi fortsat være, men vi skal – i lyset af, at vores massive investeringer i forsvar og sikkerhed også gavner bredt i vores nærområde – fokusere på de indsatser, som giver tydelig nytte. Derfor sætter vi et nyt mål for udviklingsbistanden, så Danmark er i top 10 internationalt, men som samtidig frigiver over seks milliarder kroner til investeringer i borgernær velfærd og i vores sikkerhed.
Venstre ønsker et velfærdssamfund baseret på frihed, ansvar og selvbestemmelse. Vi er et liberalt velfærdsparti, og glæder os over, at der er investeret massivt i velfærd under denne regering.
Ingen kan klare sig alene. Mennesker er sociale, og vi har brug for hinanden. Og når man har lært at tage ansvar for sig selv, er det også lettere at tage hånd om andre.Af den grund har Venstre altid bakket op om de frivillige foreninger og fællesskaber, der findes overalt i Danmark. Det er med den glød, at Venstre i sin tid stod bag grundlæggelsen af den danske højskolekultur, ligesom Venstre var en af de drivende kræfter bag skabelsen af det største fællesskab af dem alle: Velfærdssamfundet.Det sidste gør Venstre til Danmarks liberale velfærdsparti.
Vi går ikke op i, om det er det offentlige eller det private, som står for velfærden. Vi går op i at sikre, at danskerne får høj kvalitet og gode valgmuligheder.
Vi mener, at velfærdssamfundet er en grundpille i Danmark. Det giver os tryghed, og det skal vi kunne stole på, når det gælder. Du skal vide, at falder du, så vil velfærdssamfundets sikre hænder gribe dig.Og vi går ikke op i, om det er det offentlige eller det private, som står for velfærden. Vi går op i at sikre, at danskerne får høj kvalitet og gode valgmuligheder.Som et liberalt velfærdsparti ønsker vi at investere mere i vores velfærd, men vi er også optaget af, at pengene bliver brugt fornuftigt, og at der er styr på økonomien.Vores kernevelfærd står over for en række udfordringer, som vi er nødt til at forholde os til. Vi mangler både kloge hoveder og hænder i både vores sundhedsvæsen, skoler, dagtilbud og ældrepleje, og udgifterne til det specialiserede socialområde fylder stadig mere i budgetterne.Det er der behov for at tage hånd om, så vi fortsat har et stærkt velfærdssamfund med borgeren i centrum.For Venstre er det fortsat helt centralt at sikre en tryg velfærd for alle danskere.
Derfor har Venstre i regering:
Lavet den største sundhedsreform i næsten 20 år
Vi har gennemført en historisk sundhedsreform, der styrker det nære sundhedsvæsen og sikrer bedre sammenhæng for patienterne. Med flere læger, nye sundhedsråd og stærkere patientrettigheder bringer vi sundhedsvæsenet tættere på borgerne – uanset hvor man bor. I den forbindelse har vi indført nye kronikerpakker for borgere med blandt andet KOL, diabetes og hjertekarsygdomme. Det sikrer mere sammenhængende, målrettede og forudsigelige forløb for de danskere, der lever med kroniske sygdomme.
Nedbragt ventelisterne, og løftet psykiatrien og kræftområdet
Da regeringen tiltrådte, var der hver eneste dag historier om alt for lange ventelister i sundhedsvæsnet. Med en målrettet akutplan fik vi bragt ventetiderne ned på niveau med tiden før Coronaepidemien. Samtidig har vi sikret psykiatrien et varigt løft, så langt flere får hjælp i tide, og færre vil falde mellem to stole. Det gør vi ved tidligere indsats, bedre sammenhæng og nye patientrettigheder for børn og unge. Kræftområdet er ligeledes blevet løftet mærkbart, så der tilbydes hurtigere behandling og større tryghed for patienterne.
Sikret et historisk løft af den borgernære velfærd og nye muligheder for de ældre
Vi har givet den borgernære velfærd i kommuner og regioner et milliardløft. Det giver bedre mulighed for at levere velfærd og håndtere det stigende behov for hjælp og pleje til blandt andet vores ældre. Vi har styrket vores ældrepleje, så der bliver bedre muligheder for at levere en verdensklasse velfærd til dem, der har bygget vores samfund. Vi sikrer samtidig mere selvbestemmelse og frit valg for vores ældre, så de får større indflydelse på den daglige hjælp.
Givet nye muligheder for vores børn og unge samt styrket indsatsen mod mistrivsel
Folkeskolen skal ruste vores børn og unge bedst muligt til resten af livet, men vi tror på, at de på den enkelte skole bedst selv ved, hvordan det skal ske. Derfor har vi givet den enkelte folkeskole mere frihed til at tilpasse undervisningen og skolegangen til deres elever og lokale forhold. Samtidig har vi sikret, at grundskolens elever hurtigere kan få støtte, og skolerne bedre kan arbejde med forebyggende indsatser i forhold til fravær, lav faglighed og social trivsel. For de ældre elever har vi skabt den nye EPX-ungdomsuddannelse, der vil give flere muligheder for at starte i et godt ungemiljø tæt på hjemmet. Samtidig løfter vi de vigtige erhvervsuddannelserne markant.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater.Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Det skal være billigere at være dansker

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender/Det-skal-vaere-billigere-at-vaere-dansker

Det skal være billigere at være danskerDanmark i sikre hænder
Venstre vil:
Lave en skattereform, så danskerne beholder flere af deres egne penge
Med Venstre i regeringen har vi endegyldigt bevist, at modstillingen mellem skattelettelser og bedre velfærd er forkert. Det er ikke enten eller, men både og. Derfor vil Venstre igen i næste valgperiode sikre, at danskerne kan beholde endnu flere af deres egne penge.
Skabe tryghed om boligskatten og sikre flere ejerboliger
Venstrefløjen kigger sultent på boligejerne i jagten på pengetræer til at finansiere deres forbrugsfest. De danske boligejere betaler i forvejen en meget høj boligskat, og ny usikkerhed om beskatningen af din bolig er den helt forkerte medicin, når forbrugertilliden i forvejen er for lav. I stedet for at brandbeskatte boligejerne for at sænke priserne, skal man øge udbuddet af ejerboliger for at sænke priserne. For når syv ud af ti danskere drømmer om at købe egen bolig, så er det i høj grad et for lavt udbud af ejerboliger, som står i vejen for et velfungerende boligmarked. Derfor vil vi sikre, at der kommer langt, langt flere ejerboliger i særligt hovedstadsområdet, hvor udfordringerne er størst.
Gøre det billigere at være dansker og fastholde skattestoppet
De røde partier står i kø for at hæve skatter, afgifter og andre leveomkostninger, men vi siger nej. Det skal være billigere at være dansker. Derfor står Venstre også fast på skattestoppet, så en række skatter og afgifter er frosset i beløb. Det betyder samtidig en skattelettelse til danskerne på en milliard kroner frem mod 2035.
De fleste danskere har oplevet, at helt almindelige forbrugsvarer er blevet dyrere de seneste år. For Venstre er det altid afgørende med økonomisk fornuft og fokus på at gøre det billigere at være dansker.
Venstre har i regering haft fokus på at skabe blå resultater i et rødt Folketing, på at sikre en fortsat stærk dansk økonomi, og at gøre det billigere at være dansker. For hårdtarbejdende danskere fortjener at beholde flere af deres egne penge.Det har vi gjort, fordi de fleste danskere har oplevet, at mælk, oksekød og andre varer i indkøbskurven er blevet dyrere de seneste år. Og selvom inflationen igen er kommet under kontrol, og langt de fleste danskere - særligt dem i arbejde - har genvundet deres købekraft, så er forbrugertilliden fortsat på et lavt niveau. Bekymringer om Danmarks fremtidige økonomiske situation gør, at mange danskere holder på pengene
Hårdtarbejdende danskere fortjener at beholde flere af deres egne penge.
Venstre har med store personskattelettelser, lavere afgifter, afskaffelse af modregningen i folkepensionen, forhøjet ældrecheck og lavere betaling for daginstitutionspladser sat en lang række aftryk, der gør det billigere at være dansker. Det gør vi for at skabe luft i økonomien for helt almindelige familier.For en funktionærfamilie betyder det, at deres disponible indkomst kan blive løftet med mere end 15.000 kroner i 2026 som følge af vores politik i regering.Med de samlede skattelettelser alene i 2026 for 16,3 milliarder kroner er der tale om de største lettelser af skatten i et årti samtidig med, at vi har løftet velfærden.For Venstre er det altid afgørende med økonomisk fornuft og et fokus på at gøre det billigere at være dansker.
Derfor har Venstre i regering:
Sikret personskattelettelser for mere end 10 milliarder kroner til mere end tre millioner arbejdende danskere
Det skal kunne betale sig at arbejde, og danskerne fortjener at beholde flere af deres egne penge. Derfor har vi gennemført personskattelettelser til stort set alle danskere i arbejde, og vi har halveret topskatten for 280.000 danskere, så det bedre kan betale sig at yde en ekstra indsats. Læg dertil, at vi har afskaffet arbejdsmarkedsbidraget for unge under 18 år, givet skattefordele til dem, der arbejder op til og i de første år efter folkepensionsalderen samt afskaffet modregningen i folkepensionen.
Fjernet bøvlede punktafgifter og banket elafgiften helt i bund
Det betyder besparelser for alle danskere, at Venstre har sikret penge til at fjerne de fjollede punktafgifter, som samtidig gav urimelige byrder for erhvervslivet. Elafgiften er i 2026 og 2027 banket helt i bund, hvilket giver betydeligt flere penge mellem hænderne til den enkelte familie.
Sikret lavere egenbetaling for forældre med børn i daginstitutioner
Det betyder konkret, at danske familier kan spare gennemsnitligt 3.200 kroner per barn om året på daginstitutionsbetalingen.
Genindført håndværkerfradraget og udvidet servicefradraget
Det betyder blandt andet, at danske boligejere bedre kan få råd til at klimasikre eller energirenovere deres hjem, og at danske børnefamilier nemmere og billigere kan få hjælp i hverdagen til at få en hektisk hverdag til at hænge sammen
Er du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater. Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Et grønt Danmark, der blomstrer i byen og på landet

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender/Et-groent-Danmark-der-blomstrer-i-byen-og-paa-landet-1

Et grønt Danmark, der blomstrer i byen og på landetDanmark i sikre hænder
Venstre vil:
Nå ambitiøse klimamål uden nye skatter og afgifter
Venstre mener, at Danmark skal være et grønt foregangsland, og vi er derfor klar til at tage de nødvendige klimatiltag for at nå vores ambitiøse klimamål. Men vi har ført en ansvarlig økonomisk politik, så der er sat penge af til at indfri målsætningerne uden at indføre nye skatter og afgifter. Samtidig har vi med den grønne trepart banet vejen for, at vi når både klima-, miljø- og naturmål samtidig med, at vi har et levedygtigt fødevareerhverv, og derfor skal den grønne trepart også i fremtiden være et centralt omdrejningspunkt for dansk politik.
Klimasikre Danmark med udvidet håndværkerfradrag og større statslig involvering
Vi vil udvide det populære håndværkerfradrag, så man fremover kan få et højere fradrag for tiltag, der sikrer boligen mod vildt vejr. Det skal hjælpe danske boligejere med at gardere deres hjem mod vandmasser i kældre, haver og sommerhuse. Samtidig skal staten – sammen med de ansvarlige kommuner – spille en større rolle ved særlige projekter, der går på tværs af kommunegrænser for at gøre det mere realistisk at igangsætte de nødvendige klimasikringsprojekter i hele Danmark.
Tage et opgør med forbuddet mod atomkraft
Usikkerheden i verden betyder, at vi mere end nogensinde har brug for stabil, billig og ikke mindst grøn energi. Derfor bør vi ikke på forhånd udelukke grønne teknologier, der kan give adgang til grøn energi. Vi ønsker derfor at afskaffe forbuddet mod atomkraft i Danmark, så vi får muligheden for at se fordomsfrit på de forskellige teknologier og energiplanlægge på den måde, der giver bedst mening i en dansk sammenhæng.
Sikre rent drikkevand
For at sikre god beskyttelse af vores drikkevand skal vi stoppe med at bruge sprøjtemidler og anden kemi på de arealer, hvor det er nødvendigt. Det vil kræve, at arealers anvendelse ændres, og at der kan indføres lokale sprøjteforbud.
Et bæredygtigt Danmark handler om at sikre en ansvarlig grøn omstilling og at indfri vores ambitiøse, grønne målsætninger på en måde, hvor vi både styrker dansk økonomi og udnytter vores styrkepositioner - uden at pålægge danskerne unødvendige omkostninger.
For Venstre er den grønne omstilling af Danmark nemlig en bunden opgave. Det kræver, at vi er villige til at investere og prioritere finansiering til en klog og ansvarlig grøn omstilling af Danmark.Det handler om, at vi skal levere på vores langsigtede klimamål. Vi har allerede indfriet vores reduktionsmål for 2025, og vi er på vej til i 2030 at have sænket vores udledninger med 70 procent. Vi har netop vedtaget et nyt, ambitiøst 2035-klimamål på 82 procent, som vi vil indfri på en måde, der hverken svækker dansk konkurrenceevne eller gør det dyrere at være dansker.Med den grønne trepart har vi vist vejen til at fastholde Danmark som et stærkt og moderne landbrugsland, hvor vi udvikler en stærk og konkurrencedygtig fødevareproduktion, der bidrager til at indfri vores klimaambitioner og skabe et nyt grønt Danmarkskort.
Uanset om du bor i byen eller på landet, skal vi forberede hele Danmark på fremtidens vildere vejr med en styrket indsats for klimasikringen.
Et bæredygtigt Danmark kræver også, at vi har et vågent øje på udviklingen uden for de store byer, og at vi sikrer et vedvarende fokus på vækst og udvikling i hele Danmark. Vi vil fortsat kæmpe for vækst, udvikling og liv både i byerne og i landdistrikterne. For os kommer Danmark i bedre balance, når det er attraktivt at bo, leve og arbejde i hele landet. Vi skal understøtte de eksisterende erhverv i landdistrikterne, men også sikre de rette rammevilkår for nye erhvervsmuligheder og iværksætteri i hele landet.Og uanset om du bor i byen eller på landet, så skal vi forberede hele Danmark på fremtidens vildere vejr med en styrket indsats for klimasikringen. Det er rettidig omhu at forebygge klimaskader fremfor at skulle lappe på skaderne, når ulykken indtræffer.Målet er et grønt Danmark, der blomstrer både i byen og på landet.
Derfor har Venstre i regering:
Lavet en historisk grøn trepartsaftale, der sikrer udvikling på tværs af landet
Med den grønne trepart har vi vist, at vi både kan udvikle et stærkt og konkurrencedygtigt fødevareerhverv, indfri vores klimaambitioner og skabe et nyt grønt danmarkskort. Det er en fremsynet aftale, der vil betyde mere skov, mere natur og rent drikkevand for vores fremtidige generationer. Den sikrer også, at den danske fødevareproduktion fortsat kan være innovativ, bæredygtig og konkurrencedygtig.
Sikret markant mere dansk natur, biodiversitet og rent drikkevand til alle
Med den grønne trepart kommer vi frem mod 2045 til at plante 250.000 hektar ny skov – svarende til et område på størrelse med Lolland-Falster og Bornholm. Heraf skal 100.000 hektar være såkaldt urørt skov. Med den grønne trepart styrker vi natur og biodiversitet og tager større hensyn til drikkevandsbeskyttelse samt mindsker udledningen af kvælstof, hvilket vil bidrage til bedre økologisk tilstand i det danske vandmiljø, herunder søer, vandløb og fjorde.
Indfriet 2025-klimamålet - og er godt på vej mod 2030-målet
Vi har indfriet 2025-målet, og vi er godt på vej mod at indfri 2030-målet om 70 procent-reduktion. Vi har nu taget skridtet videre og fastsat et af verdens mest ambitiøse 2035-klimamål på 82 procent. Vi skal fortsat sikre en både ambitiøs og ansvarlig klimapolitik i Danmark.
Sikret, at 17-årige må køre bil uden ledsager og at pendlere i yderområderne får bedre forhold
Vi har sikret, at 17-årige nu må køre bil uden ledsager mellem kl. 05.00 og 20.00. Det giver de unge langt større frihed og muligheder for at passe fritidsjob og skole uden at være afhængige af bussen eller et lift af forældrene. Vi gør det mere attraktivt at bo i landdistrikterne med kørselsfradrag til studerende i yderkommuner og nye, fleksible løsninger på kollektiv trafik. Og vi har givet skattelettelser til dem, der er bosat i landdistrikterne og pendler til og fra arbejde.
Lavet en ambitiøs liberalisering af planloven for at sikre bedre vækstmuligheder i landdistrikterne
For at styrke mulighederne for helårsturisme kan man nu tage bygninger med kystnær placering i brug til nye turismeformål. Samtidig åbner vi for udlæg af 2.500 nye sommerhusgrunde i kystnærhedszonen og sikrer bedre muligheder for at placere nye boliger i det åbne land. Samtidig har vi taget de første skridt i retning af bedre klimasikring. Vi har blandt andet med den økonomiske plan afsat 15 milliarder kroner til indsatsen over de kommende år.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater. Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Et stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigere

Source: https://www.venstre.dk/politik/danmark-i-sikre-haender/Et-staerkt-erhvervsliv-der-goer-Danmark-rigere

Et stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigereDanmark i sikre hænder
Venstre vil:
Sænke selskabsskatten fra 22 procent til 20 procent
Når danske virksomheder skal konkurrere globalt, er deres rammevilkår vigtige. Når selskabsskatten er for høj, går det ud over investeringer og konkurrencekraft, og lige nu sænker landene omkring os desuden deres selskabsskat. Derfor mener vi, at selskabsskatten i Danmark skal sænkes fra de nuværende 22 til 20 procent. Det giver virksomhederne mere rum til at udvikle nye produkter, ansætte nye medarbejdere og udvide forretningen. På den måde kan vi holde hånden under både konkurrencedygtighed og lokale danske arbejdspladser.
Nedbringe virksomhedernes byrder med 25 procent
Bøvl, byrder og bureaukrati er en hæmsko for virksomhedernes produktivitet og vækst, og det skader vores konkurrenceevne. Vi vil sætte et håndfast mål om at fjerne 25 procent af de byrder, som erhvervslivet tynges af – uanset om de kommer fra EU eller danske regler. Og så vil vi sætte fart på indsatsen. Det er ikke let, men det er nødvendigt.
Sikre bedre vilkår for dansk erhvervsliv
Hvis danske virksomheder ikke kan tiltrække den nødvendige kapital, udvikle stærke idéer og skalere vores virksomheder, så risikerer vi gradvist at sakke bagud i den internationale konkurrence. Derfor skal vi ikke have en formueskat, der ødelægger værdiskabelsen og gør Danmark fattigere. I stedet vil Venstre præsentere forslag, der skaber bedre vilkår og forudsætninger for langsigtet vækst og styrket konkurrenceevne.
Danmark er en lille, åben økonomi, og vores velstand afhænger af, at danske virksomheder kan konkurrere internationalt. Venstre vil fortsætte arbejdet for et stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigere.
Hver eneste dag konkurrerer danske virksomheder mod virksomheder i Europa, USA og Asien om markeder, investeringer, arbejdskraft og kapital. Når andre lande investerer massivt i teknologi, innovation og bedre erhvervsvilkår for at styrke deres konkurrenceevne, stiller det krav til os. Konkurrencen skærpes, når sammenlignelige lande har sænket selskabsskatten for at tiltrække investeringer og styrke erhvervslivet, og derfor skal vi gøre det samme.Hvis Danmark skal kunne følge med, kræver det stærke danske virksomheder, et attraktivt erhvervsklima og ansvarlige reformer, der understøtter vækst, produktivitet og beskæftigelse. Hvis virksomhederne ikke kan få de medarbejdere, de har brug for, så risikerer de at måtte sige nej til ordrer, drosle ned eller flytte forretningen til udlandet. Og hvis den offentlige sektor ikke kan tiltrække tilstrækkeligt personale til ældreplejen, sundhedsvæsenet og skolerne, går det ud over kvaliteten i velfærden.Når flere danskere, er i arbejde, bliver Danmark rigere. Derfor er det glædeligt, at flere danskere bliver længere på arbejdsmarkedet, og at vi med nye ordninger tiltrækker international arbejdskraft under ordnede forhold, som kan og vil bidrage til det danske samfund. For når flere bidrager til det arbejdende fællesskab, styrkes det økonomiske grundlag for vores fælles tryghed, velfærd og den grønne omstilling. Vi har i denne regering med politiske tiltag sikret, at arbejdsudbuddet er vokset med 32.000, så flere bidrager til, at vi gør Danmark rigere.
Venstre vil altid være partiet, der har fokus på reformer, der skaber jobs, forbedrer produktiviteten og gør danske virksomheder mere konkurrencedygtige.
Men produktivitetsudviklingen i både Danmark og i Europa er udfordret. Hvis vi skal bevare vores velstand og konkurrenceevne, er vi nødt til at blive bedre til at skabe mere værdi med de samme ressourcer. Øget produktivitet er en af de mest effektive veje til et rigere Danmark.En del af udfordringen skyldes de mange regler og byrder, som virksomhederne møder. Ikke mindst som følge af EU-regulering, men også nationale regler og byrder skal bringes ned.Netop på dette område er SVM-regeringen ikke lykkedes godt nok. Der er brug for et stærkt og målrettet fokus på at sikre reduktioner af byrder. Det vil vi stille os i spidsen for.Venstre vil altid være partiet, der har fokus på reformer, der skaber jobs, forbedrer produktiviteten og gør danske virksomheder mere konkurrencedygtige. Vi vil fortsætte arbejdet for et stærkt erhvervsliv, der gør Danmark rigere.
Derfor har Venstre i regering:
Sikret ambitiøse arbejdsudbudsreformer
Vi har øget beskæftigelsen med reformer, der målt i arbejdsudbud, har været mere end fem gange så ambitiøse, som V, VLAK og S-regeringerne har formået tilsammen fra 2015 til 2022. Dermed har vi øget vores velstand svarende til mere end 30 milliarder kroner. Samtidig har vi afskaffet jobcentrene, som vi kender dem i dag, og slanket reglerne markant med mere frihed til den enkelte ledige samtidig med, at vi forenkler et alt for kompliceret system.
Taget ansvar for at reducere statens administrative udgifter
Med det statslige arbejdsprogram vil vi reducere statens administrative udgifter med 5,5 milliarder kroner frem mod 2030. I første omgang har vi i 2025 med opgavebortfald i staten reduceret antallet af administrative ansatte i staten med 1.000 personer.
Gennemført en ambitiøs iværksætterstrategi
Målrettet bedre vilkår for iværksætteri har vi lavet en ambitiøs iværksætterstrategi til 1.2 milliarder kroner, herunder skattelettelser for 800 millioner kroner, hvor vi blandt andet har fjernet lagerbeskatningen, fjernet iværksætterskatten, fjernet fantomskatten og lettet adgangen til kapital og arbejdskraft.
Forbedret rammevilkårene for familieejede virksomheder
Vi har lettet generationsskifteskatten for familieejede virksomheder fra 15 procent til 10 procent, og vi har sikret et retskrav for skematisk værdiansættelse ved generationsskifte, så de står på helt fast grund i denne vigtige situation. Det giver langt mere rimelige vilkår for de virksomheder, der er grobund for 800.000 lokale arbejdspladser rundt i hele Danmark.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk! Så håber vi, at du vil stemme på en af Venstres folketingskandidater. Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Oversigt over kandidattests til folketingsvalget 2026

Source: https://www.venstre.dk/politik/folketingsvalg2026/kandidattest-folketingsvalg

Oversigt over kandidattests til folketingsvalget 2026
Find her en oversigt over kandidattests til det kommende folketingsvalg, som afholdes tirsdag den 24. marts 2026.Er du i tvivl om, hvorvidt du er enig med Venstres folketingskandidater? Op til folketingsvalget laver diverse medier kandidattests. Ved at tage en af disse kan du se, i hvor høj grad din holdning matcher Venstres kandidater. Og måske opdage kandidater, du ikke havde overvejet at stemme på.Vi opdaterer siden her løbende med de forskellige mediers kandidattests i takt med, at de gøres tilgængelige:TV2s kandidattestDRs kandidattestAltingets kandidattestPolitikens kanddiattestAvisen Danmarks kandidattestBliv endnu klogere på Venstres kandidaterEn valgtest giver et godt overordnet indblik i, hvad kandidaten mener, men ikke en dybdegående forståelse. Ønsker du at blive endnu klogere på, hvad vores kandidater går til valg på, kan du med fordel tage til debatmøder, skrive til en af vores kandidater eller følge dem på sociale medier, hvor mange af dem løbende vil dele relevant politisk indhold. Vil du engagere dig yderligere, kan du også blive frivillig og dermed hjælpe til med at afvikle valget.
Tag Venstres resultattestSiden Venstre gik i regering, har vi leveret solide borgerlige resultater - trods et rødt flertal i Folketinget. Vil du se, hvad Venstre har gjort for dig i regeringsperioden? Så tag Venstres resultattest.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev, og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Amanda Heitmann

Source: https://www.venstre.dk/personer/amanda-heitmann

Amanda HeitmannFolketingskandidatHovedbestyrelsesmedlemJeg kæmper for et Danmark, hvor frihed, muligheder og ansvar går hånd i hånd. Som liberal vil jeg skabe rammerne for vækst, flere job og flere valgmuligheder både for den enkelte og for erhvervslivet. Det skal kunne betale sig at tage initiativ, starte virksomhed og skabe et godt liv for sig selv og sin familie. Jeg stiller op på Fyn og øerne, fordi Fyn skal have en stærk stemme på Christiansborg. Danmark skal hænge bedre sammen, så der er job, tryghed og udvikling i hele landet – ikke kun i de største byer. Jeg er valgt ind i Venstres hovedbestyrelse med flest stemmer. Det forpligter, og jeg vil være en stemme, der er tæt på virkeligheden og tæt på dem, jeg repræsenterer.Til daglig arbejder jeg som seniorrådgiver i Danmarks Pelagiske Producentorganisation med ansvar for interessevaretagelse i Danmark og EU. Jeg kommer fra en stilling som landbrugs-, miljø- og fiskerirådgiver i Europa-Parlamentet. Jeg er vokset op på Fyn med rødder i en fiskerfamilie, og det har formet mit syn på værdien af lokalt erhvervsliv og produktionsdanmark. Derfor vil jeg arbejde for stærkere vilkår for fiskeri, landbrug, gartneri og andre produktionsvirksomheder, så de kan skabe arbejdspladser på hele Fyn.Mine mærkesagerJeg arbejder for et Danmark i balance med – mindre bureaukrati, øget vækst og gode rammer for bageren, tømreren, landmanden, fiskeren, iværksætteren og alle dem, der får hjulene til at dreje.Tryg velfærd og ansvarlig udlændingepolitik – hvor børn, seniorer og syge får den nødvendige hjælp, og hvor dem, der vil Danmark og danske værdier, er velkomne, mens dem, der ikke kan opføre sig ordentligt, ikke skal være her.Et stærkt fællesskab – med gode vilkår for sport, idræt og kultur og udvikling i hele Danmark, også uden for de største byer.Storkreds:FynTelefon:30132694Kreds:SvendborgEmail:amanda.heitmann123@gmail.comFølg Amanda HeitmannPressebillede i høj opløsning:Hent her


---

# Anders Fausbøll

Source: https://www.venstre.dk/personer/anders-fausboll

Anders FausbøllFolketingskandidatJeg stiller op til Folketinget, fordi Danmark har brug for flere på Christiansborg, der ved, hvad det kræver at skabe værdi i praksis. Som iværksætter og konsulent har jeg i mange år arbejdet med at få organisationer til at fungere bedre. Jeg har set, hvad der sker, når gode idéer får lov at vokse – og hvad der sker, når de drukner i regler og systemer.Jeg vil arbejde for enklere love, færre unødvendige krav og bedre rammer for dem, der får hverdagen til at fungere – både i virksomheder og i den offentlige sektor. For at nå dertil er der brug for arbejdsro.De seneste år har budt på reform efter reform. Nu skal vi have ro til at få det, vi allerede har vedtaget, til at fungere ordentligt i praksis. Offentligt ansatte fortjener ro til at få nye rutiner til at fungere, så kvaliteten kan følge med ambitionerne. Og erhvervslivet fortjener ro til langsigtet planlægning og investering, så der kan skabes flere arbejdspladser.Forandring er nødvendig. Men ansvarlig ledelse handler også om at vide, hvornår det er tid til stabilitet.Udover at være folketingskandidat er jeg konsulent, iværksætter og ph.d. Jeg har i mange år drevet egen virksomhed og er tredobbelt vinder af Børsens Gazellepris for vækst. Privat bor jeg på Islands Brygge med min kone og vores to børn.Mine mærkesager:Flere iværksættere – der følger det, de brænder forDet skal være lettere at starte og drive virksomhed i Danmark. For mange gode idéer bremses af regler og systemer. Jeg vil arbejde for enklere rammer, så initiativ og engagement kan vokse. Det skal kunne betale sig at gøre sig umage, og det skal være muligt at skabe noget selv uden at blive kvalt i bureaukrati.Arbejdsro – tid til at få tingene til at virkeVi har brug for tid til at implementere allerede vedtagne reformer ordentligt i stedet for hele tiden at vedtage nye. Både erhvervslivet og den offentlige sektor fortjener arbejdsro, så de kan fokusere på at skabe værdi.Styrk forsvaret – et sikkert samfund til vores børnFrihed og tryghed kommer ikke af sig selv. Danmark skal kunne beskytte sig selv og være en troværdig allieret. Det kræver investeringer i både mandskab, moderne kapaciteter og ny teknologi. Et stærkt forsvar er fundamentet for vores frihed og en forudsætning for, at vi kan leve det liv, vi ønsker.Storkreds:KøbenhavnTelefon:51150897Kreds:Sundbyøster, ValbyEmail:anders@fausboll.netFølg Anders FausbøllPressebillede i høj opløsning:Hent her


---

# Anders Bo Larsen

Source: https://www.venstre.dk/personer/anders-bo-larsen

Anders Bo LarsenFolketingskandidatKommunalbestyrelsesmedlemJeg stiller op til Folketinget for Venstre, fordi jeg tror på, at politik skal tage udgangspunkt i mennesker og i de fællesskaber, der får vores samfund til at hænge sammen. Danmark bliver stærkest, når vi giver plads til initiativ, ansvar og lokale løsninger – og når beslutninger træffes tæt på virkeligheden. Jeg vil arbejde for et samfund med stærke lokalsamfund, gode vilkår for familier og en udvikling, hvor vi både passer på naturen og skaber muligheder for fremtiden.Jeg er folketingskandidat for Venstre i Københavns Omegn og byrådsmedlem i Egedal Kommune. Her arbejder jeg blandt andet med udvikling, klima og familieområdet. Jeg er uddannet ingeniør og arbejder til daglig som IT-manager, og jeg har tidligere været aktiv i Venstres Ungdom.Privat er jeg far, løber og gør-det-selv-menneske, og jeg holder af at se ting vokse – både i haven og i lokalsamfundet. Den samme tilgang tager jeg med ind i politik: at bygge løsninger, der holder i virkeligheden, og som skaber bedre rammer for børn, unge og familier.Mine mærkesager:Trygge børn og stærke unge – gode skoler, stærke fællesskaber og fritidsliv, hvor børn og unge trives og får mulighed for at udvikle sig.Et grønt Danmark med balance mellem natur og udvikling – vi skal passe på naturen og samtidig sikre plads til nye boliger og arbejdspladser.Mindre støj og bedre livskvalitet i byerne – en stærkere indsats mod trafikstøj og løsninger, der både gavner klimaet og hverdagen for borgerne.Storkreds:Københavns OmegnTelefon:50504311Kreds:HvidovreEmail:andersbolarsen@hotmail.comWebsite:https://andersbolarsen.dk/Følg Anders Bo LarsenPressebillede i høj opløsning:Hent her


---

# Andreas Fjord Larsen

Source: https://www.venstre.dk/personer/andreas-larsen

Andreas Fjord LarsenFolketingskandidatStorkreds:FynTelefon:27202157Kreds:Odense VestEmail:KandidatAndreas@pm.meWebsite:http://andreasfjord.venstre.dk/Følg Andreas Fjord LarsenPressebillede i høj opløsning:Hent her


---

# Politik

Source: https://www.venstre.dk/politik

Venstres politikHer på siden kan du danne dig et overblik over Venstres politik. I sektionen Venstres politiske udspil finder du partiets aktuelle forslag og udspil, og i sektionen politik A-Å kan du få indsigt i partiets holdninger til diverse politikområder. Du kan også læse om partiets principper og mærkesager eller dykke ned i partiets talearkiv.Politiske udspilPolitik A-ÅPrincipprogramMærkesagerVenstres resultaterTalerKommunalvalg 2025Regionsrådsvalg 2025NyhederFolketingsvalg


---

# Mærkesag: Venstre genopbygger Forsvaret

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/Venstre-genopbygger-Forsvaret

Venstre genopbygger ForsvaretFrihed er ikke en selvfølge. Vi har længe taget friheden for givet, og det er blevet udnyttet. I Venstre kæmper vi for at genopbygge Forsvaret, så vi kan værne om Danmarks og Europas sikkerhed.
Danmark og andre demokratiske lande skal vise, at vi står vagt om de liberale og demokratiske værdier, som er forudsætningen for en fredelig og tryg verden. Derfor har vi i Venstre været med til at sikre, at Danmark allerede i 2025 bruger over tre procent af vores BNP på forsvaret, så vi lever op til vores forpligtelse til NATO. Vi skal være en solid alliancepartner. Et styrket og moderniseret forsvarDen vigtigste ressource i Forsvaret er de ansatte. Uden dem ville der ikke være nogen til at passe på Danmark, og af samme årsag skylder vi dem et styrket og moderniseret forsvar. Derfor har vi i Venstre sørget for massive investeringer i vores egen kampkraft og bedre forhold for vores soldater, herunder bedre mulighed for efteruddannelse – og dermed øget incitament til at blive længere i Forsvaret.Vi har sikret fuld ligestilling i værnepligten, og værnepligtsperioden forlænges fra de nuværende fire måneder til 11 måneder. Samtidig har vi med et bredt flertal i Folketinget indgået en aftale om at accelerere opbygningen af Forsvarets kampkraft, så vi endnu hurtigere kan få opbygget det danske forsvar.Vi skal passe på dem, der passer på osFor Venstre har det længe været en topprioritet at passe bedre på vores veteraner. Vi har derfor været med til at styrke indsatsen for og støtten til vores lands veteraner med blandt andet en ny formodningsregel, så det fremover ikke er soldaten der skal bevise, at deres udsendelse har givet dem PTSD. Det bliver myndighederne, der skal bære bevisbyrden for, at det forholder sig anderledes.Veteranaftalen sørger også for, at der kommer flere tilbud til familier og børn af udsendte soldater, og at veteraner, som har været udsat for fysisk skade under deres udsendelse, sikres livslang dækning af udgifter til proteser.
AktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 8Forsvar11. oktober 2025 kl. 11:58Ny aftale om yderligere F-35 kampfly, øget tilstedeværelse i Arktis og Nordatlanten samt styrket evne til dronebekæmpelseRegeringen har sammen med forsvarsforligskredsen aftalt en række markante styrkelser af dansk forsvar.Forsvar12. september 2025 kl. 10:03Vi styrker Forsvaret og investerer i jordbaseret luftforsvarRuslands invasion af Ukraine har forandret vores sikkerhedspolitiske virkelighed. Krig i Europa er ikke længere noget, der hører historien til. Vi kan ikke tage vores fred og frihed for givet. Derfor investerer vi nu i nye jordbaserede luftforsvarssystemer. Der er tale om den hidtil største enkeltstående investering i genopbygningen af det danske forsvar.Forsvar26. april 2025 kl. 14:45Tiden er inde til at fjerne forbuddet mod atomkraftVerden er i opbrud, trusselsbilledet er dystert, og det understreger, at vi i langt højere grad må tage vare på os selv i Europa. Det gælder både, når det kommer til evnen til at forsvare os selv, men også når det kommer til vores energiproduktion.Forsvar23. april 2025 kl. 18:14Ny hærplan skal sikre det bedste forsvar af hele DanmarkVi skal kunne forsvare hele Danmark bedre. Og det kræver, at Hærens enheder er placeret bedst muligt rundt i hele landet. Derfor er vi glade for, at regeringen i dag kunne præsentere partierne bag forsvarsforliget for en ny hærplan, der sikrer, at vi får mest muligt ud af Hærens ressourcer og kapaciteter.Forsvar02. marts 2026 kl. 18:49Vi skal afsøge et ekstra atomforsvarI dag fortalte præsident Macron i Frankrig, at landet nu har rakt ud til en række ligesindede lande i forhold til at samarbejde om et fælles atomforsvar. Det sker i lyset af en sikkerhedssituation, hvor Europa skal løfte ansvaret for egen sikkerhed selv. Det faktum har også været det klare budskab fra vores amerikanske allierede.Forsvar06. februar 2026 kl. 11:29Danmark bruger 3,5 procent af BNP i 2026 på forsvarsudgifter3,5 pct. i 2026! Intet er vigtigere end danskernes tryghed og sikkerhed. Og vejen går gennem en genopretning og oprustning af det danske forsvar - og lige så vigtigt fortsat støtte til Ukraines frihedskamp.Forsvar18. januar 2026 kl. 15:38Upassende og ukloge tiltag fra TrumpVi står i en meget alvorlig situation, som tester vores viljestyrke og evne til at stå sammen. Jeg vil gerne dele mine tanker med dig om det, som vi står midt i. For i en allerede svær situation er Trumps trusler mod Danmark, mod Grønland og mod vores NATO-allierede nemlig uacceptable. Det er en helt forkert måde at gå til en i forvejen ophedet situation.Forsvar14. december 2025 kl. 21:10Danmark skal stå stærkere over for hybride truslerDanmark står i dag over for det mest alvorlige og komplekse trusselsbillede siden Anden Verdenskrig. Fjendtlige aktører forsøger målrettet at underminere vores samfund. Ikke med våben, men med desinformation, sabotage og cyberangreb, der kan lamme myndigheder, virksomheder og kritisk infrastruktur.Forsvar11. oktober 2025 kl. 11:58Ny aftale om yderligere F-35 kampfly, øget tilstedeværelse i Arktis og Nordatlanten samt styrket evne til dronebekæmpelseRegeringen har sammen med forsvarsforligskredsen aftalt en række markante styrkelser af dansk forsvar.Forsvar12. september 2025 kl. 10:03Vi styrker Forsvaret og investerer i jordbaseret luftforsvarRuslands invasion af Ukraine har forandret vores sikkerhedspolitiske virkelighed. Krig i Europa er ikke længere noget, der hører historien til. Vi kan ikke tage vores fred og frihed for givet. Derfor investerer vi nu i nye jordbaserede luftforsvarssystemer. Der er tale om den hidtil største enkeltstående investering i genopbygningen af det danske forsvar.Forsvar26. april 2025 kl. 14:45Tiden er inde til at fjerne forbuddet mod atomkraftVerden er i opbrud, trusselsbilledet er dystert, og det understreger, at vi i langt højere grad må tage vare på os selv i Europa. Det gælder både, når det kommer til evnen til at forsvare os selv, men også når det kommer til vores energiproduktion.Forsvar23. april 2025 kl. 18:14Ny hærplan skal sikre det bedste forsvar af hele DanmarkVi skal kunne forsvare hele Danmark bedre. Og det kræver, at Hærens enheder er placeret bedst muligt rundt i hele landet. Derfor er vi glade for, at regeringen i dag kunne præsentere partierne bag forsvarsforliget for en ny hærplan, der sikrer, at vi får mest muligt ud af Hærens ressourcer og kapaciteter.Forsvar02. marts 2026 kl. 18:49Vi skal afsøge et ekstra atomforsvarI dag fortalte præsident Macron i Frankrig, at landet nu har rakt ud til en række ligesindede lande i forhold til at samarbejde om et fælles atomforsvar. Det sker i lyset af en sikkerhedssituation, hvor Europa skal løfte ansvaret for egen sikkerhed selv. Det faktum har også været det klare budskab fra vores amerikanske allierede.Forsvar06. februar 2026 kl. 11:29Danmark bruger 3,5 procent af BNP i 2026 på forsvarsudgifter3,5 pct. i 2026! Intet er vigtigere end danskernes tryghed og sikkerhed. Og vejen går gennem en genopretning og oprustning af det danske forsvar - og lige så vigtigt fortsat støtte til Ukraines frihedskamp.Forsvar18. januar 2026 kl. 15:38Upassende og ukloge tiltag fra TrumpVi står i en meget alvorlig situation, som tester vores viljestyrke og evne til at stå sammen. Jeg vil gerne dele mine tanker med dig om det, som vi står midt i. For i en allerede svær situation er Trumps trusler mod Danmark, mod Grønland og mod vores NATO-allierede nemlig uacceptable. Det er en helt forkert måde at gå til en i forvejen ophedet situation.Forsvar14. december 2025 kl. 21:10Danmark skal stå stærkere over for hybride truslerDanmark står i dag over for det mest alvorlige og komplekse trusselsbillede siden Anden Verdenskrig. Fjendtlige aktører forsøger målrettet at underminere vores samfund. Ikke med våben, men med desinformation, sabotage og cyberangreb, der kan lamme myndigheder, virksomheder og kritisk infrastruktur.Næste


---

# Finanslov: Lavere forældrebetaling, styrket kvalitet og mere frit valg til familierne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/finanslov-lavere-foraeldrebetaling-styrket-kvalitet-og-mere-frit-valg-til-familierne

Økonomi og vækstFinanslov: Lavere forældrebetaling, styrket kvalitet og mere frit valg til familierneAf Stephanie Lose, Venstres næstformand og økonomiminister, og Anni Matthiesen, børne- og undervisningsordfører29. august 2025 kl. 11:07I Venstre har vi længe arbejdet for at styrke og frisætte vores velfærd, så det kommer vores børn og deres familier til gavn. Det leverer vi nu på med et finanslovsforslag, der gør børnepasning billigere og bedre - og som giver forældrene mere frit valg.
Alle børn fortjener en tryg hverdag i et dagtilbud, der passer til deres behov. Men børn er ikke ens, så der skal være mulighed for, at hver familie kan vælge lige præcis det pasningstilbud, der passer bedst til dem. Derfor har Venstre længe arbejdet for at styrke og frisætte velfærden til de yngste og gøre det billigere at være børnefamilie. Det leverer vi på nu. På den kommende finanslov gør vi nemlig børnepasningen både billigere og bedre, og vi giver forældrene mere frit valg.Med finanslovsforslaget afsætter vi i alt cirka 1,65 milliarder kroner årligt, som skal give mere frihed og handlerum til børnefamilierne og gøre livet med små børn billigere.Her vil vi for det første prioritere 1,1 milliarder kroner til at sikre flere hænder i daginstitutionerne. Det gør vi ved at ændre reglerne for minimumsnormeringer, så pædagogiske ledere ikke vil indgå i normeringerne. Det er forventningen, at man dermed vil kunne ansætte op mod knap 1.400 flere medarbejderne på tværs af landets kommuner. Det betyder, at vi styrker den lokale ledelse samtidig med, at der er mere tid til børnene.I forlængelse heraf nedsætter vi den maksimale forældrebetalingsandel fra 25 til 21,3 procent, så forældrene ikke oplever en stigning i forældrebetalingen, når dagtilbuddene nu bliver dyrere at drive samlet set. Derudover afsætter vi 350 millioner kroner årligt til at reducere forældrebetalingen yderligere, så det bliver billigere for børnefamilierne at have deres børn i et pasningstilbud. For en familie med et barn i vuggestue eller børnehave betyder det en årlig besparelse på 3200 kroner i gennemsnit per barn. Vi styrker det frie valgForuden at sikre bedre og billigere dagtilbud, så styrker vi også det frie valg. Vi afsætter lige over 100 millioner kroner til at sikre mere lige vilkår for private daginstitutioner og pasningsordninger. Vi sætter især ind for at rette op på åbenlys uretfærdig forskelsbehandling overfor privat pasningsordninger. For i dag kan forældrene ikke køre deres barn langsomt ind i en privat pasningsordning, samtidig med at de er på barsel og får barselsdagpenge. Det kan de godt, hvis de fx havde valgt en kommunal vuggestue eller dagpleje i stedet. De kan heller ikke få økonomisk fripladstilskud til en privat pasningsordning, hvilket kan afskære studerende, enlige eller andre med en lavere indkomst fra at kunne vælge en privat pasningsordning. Og de kan desuden heller ikke få det samme søskendetilskud. Det er ganske enkelt ikke rimeligt. Derfor har vi arbejdet for at lave reglerne om, så flere forældre får bedre muligheder for at vælge en privat pasningsordning, hvis det er det, de ønsker.Med regeringens finanslov vil vi sikre, at man kan køre barnet ind i en privat pasningsordning under barslen, få en friplads og få samme søskendetilskud i en privat pasningsordning som i de øvrige dagtilbud.Vi styrker også det frie valg ved at sikre mere lige økonomiske vilkår mellem kommunale og private dagtilbud ved at justere tilskudsberegningen og sikre større gennemsigtighed i beregning af tilskud til daginstitutioner. Det er vigtigt og noget, Venstre har arbejdet for længe. For mere lige vilkår sikrer reel konkurrence mellem tilbuddene, højere kvalitet og flere muligheder for børnefamilierne.Endelig foreslår vi at nedsætte en ekspertgruppe for kvalitet i dagtilbud, som skal se på de lovgivningsmæssige rammer på dagtilbudsområdet med henblik på at styrke kvaliteten.Alt i alt er vi stolte af de ting, vi kommer med i finanslovsforslaget, som kommer børnene og deres familier til gode. Meget af det er god Venstre-politik, som giver børnefamilierne mere frihed og bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Største lempelse af personskatterne i 10 år: Næsten 11 mia. kroner i skattelettelser til danskerne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/storste-lempelse-af-personskatterne-i-10-ar-naesten-11-mia-kroner-i-skattelettelser-til-danskerne

Økonomi og vækstStørste lempelse af personskatterne i 10 år: Næsten 11 mia. kroner i skattelettelser til danskerneAf Stephanie Lose, økonomiminister og Hans Andersen, skatteordfører14. december 2023 kl. 14:19Regeringen har i dag med flere af de blå partier landet en aftale om en ambitiøs skattereform. Det betyder blandt andet, at over 3 mio. arbejdende danskere får en skattelettelse, at 280.000 personer får halveret topskatten, og at arveafgiften sænkes.
Venstre gik til valg på løftet om at give skattelettelser til danskere i arbejde. Det gjorde vi, fordi vi mener, at danskerne fortjener at beholde flere af deres egne penge. Og fordi vi ønsker at gøre det mere attraktivt at arbejde for alle de danskere, der yder en indsats.I dag bliver det løfte til virkelighed.Regeringen har sammen med Danmarksdemokraterne, Konservative, Radikale og Nye Borgerlige i dag aftalt en personskattereform, som samlet set letter skatterne for næsten 11 mia. kr. – og aftalen er dermed den største lettelse af personskatten i 10 år.Der er ingen tvivl om, at skattereformen er et stort resultat for Venstre, som vi er meget stolte af. Og så viser det med al tydelighed, hvorfor Venstre har valgt at tage ansvar i regeringen – nemlig for at få skabt solide borgerlige resultater, som er med til at skabe øget tryghed om danskernes økonomi.Skattereformen leverer på det, vi har aftalt i regeringsgrundlaget – bl.a. højere beskæftigelsesfradrag og markante lettelser af topskatten. Og så indeholder aftalen nye ting, som partierne bag aftalen har bragt til bordet, og som gør det mere attraktivt at arbejde. I alt leverer den nye skattereform over 5.300 personer i øget arbejdsudbud. Og det er der brug for både i vores virksomheder og i vores velfærd, som mange steder har mangel på medarbejdere.Der skal lyde en stor tak til partierne, der har været med til at tage ansvar for en ny skattereform. Vores borgerlige kolleger, der er med i aftalen, har bragt gode forslag til bordet, og derfor sikrer skattereformen også lavere arveafgift og skattelettelser til danske seniorer, så det bliver mere attraktivt for dem at arbejde. Det er gode, borgerlige bidrag, som de øvrige blå aftalepartier har bragt ind i forhandlingerne, og som vi i Venstre bakker fuldt og helt op om.Tak for en god aftale, som samlet set leverer markante skattelettelser til danskere i arbejde, så vi sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde. Vi ser frem til mere konstruktivt samarbejde, hvor vi kan trække Danmark i en borgerlig retning.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre i regering har strammet udlændingepolitikken

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-resultater-i-regering/venstre-i-regering-har-strammet-udlaendingepolitikken

Af Hans Andersen, udlændinge- og integrationsordførerVenstre har strammet udlændingepolitikkenVenstre fører en stram og ansvarlig udlændingepolitik, hvor der er plads til dem, der kan og vil Danmark. For der er fortsat betydelige integrationsudfordringer i Danmark med for mange indvandrere på offentlig forsørgelse, kriminelle udlændinge og parallelsamfund. Derfor har Venstre i regering gennemført en række nye stramninger af udlændingepolitikken.
For Venstre er det afgørende, at der styr på tilstrømningen, og indvandrere og flygtninge skal mødes med konsekvente krav om at bidrage til fællesskabet og respektere dansk lovgivning og danske værdier. Lavere ydelser og arbejdspligtFor Venstre er lave ydelser en central del af en stram udlændingepolitik. Der skal være en betydelig økonomisk gevinst ved at være i arbejde frem for på offentlig forsørgelse. Derfor har Venstre fået afskaffet de røde partiers højere kontanthjælpsydelser til arbejdsløse indvandrere og gennemført en kontanthjælpsreform, så det bedre kan betale sig at arbejde.Som en del kontanthjælpsreformen har vi indført en arbejdspligt og skærpet optjeningsreglerne. Man skal ikke kunne komme til Danmark og fra dag et modtage høje velfærdsydelser. Det er også afgørende for, at Danmark ikke bliver en attraktiv asyldestination. Flere kriminelle skal udvisesKriminelle udlændinge hører ikke til i Danmark. Derfor har vi strammet udvisningsreglerne, så flere kriminelle udlændinge kan udvises. Kommer man hertil og udnytter vores gæstfrihed, skal det mødes med hårde konsekvenser.Samtidig har vi strammet reglerne for de udviste kriminelle udlændinge, der fortsat opholder sig på landets udrejsecentre. Når man er udvist, skal man rejse hjem, og gør man ikke det skal man ikke i mellemtiden kunne nyde godt af blandt andet danske velfærdstilbud eller frit kunne køre rundt i Danmark for at begå ny kriminalitet. Styrket indsats mod parallelsamfund og negativ social kontrolVenstre vil ikke acceptere parallelle retsinstanser eller at kvinder undertrykkes af hensyn til forældede religiøse og kulturelle æresnormer.Med Venstre i regering er der igangsat en lang række nye tiltag i kampen mod parallelsamfund, hvor det herskende værdisæt er uforeneligt med grundlæggende danske værdier. Straffen for æresrelaterede forbrydelser skal være hårdere, tildækningsforbuddet skal også gælde på uddannelsesinstitutioner og fætter-kusine-ægteskaber skal fremover ikke være tilladt.De såkaldte mæglings- eller shariaråd, som løser konflikter og afgør sager uden om det danske retssystem med bl.a. blodpenge, vil vi kriminalisere, så der ikke kan være tvivl om, at der er strafbart at underminere det danske retssystem.


---

# Ny reform af ungdomsuddannelser: Stort fremskridt for unge og landdistrikterne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-reform-af-ungdomsuddannelser-stort-fremskridt-for-unge-og-landdistrikterne

Folkeskole og uddannelseNy reform af ungdomsuddannelser: Stort fremskridt for unge og landdistrikterneAf Stephanie Lose, næstformand og økonomiminister og Anni Matthiesen, undervisningsordfører18. februar 2025 kl. 22:12Sammen med SF og DF har regeringen tirsdag aften præsenteret en aftale om en reform af ungdomsuddannelserne, som blandt andet etablerer en helt ny gymnasieuddannelse - den erhvervs- og professionsrettede gymnasieuddannelse, epx.
Med aftalen leverer vi på vores ambitioner om at sikre, at alle unge får mulighed får at starte på en gymnasial ungdomsuddannelse tæt på, hvor de bor, i et stærk ungdomsmiljø, hvor dørene til videre uddannelse er åbne, og der er tid til at modnes og afklares. Med aftalen sikrer vi, at de unge får flere muligheder i et uddannelsessystem, der passer til dem og deres fremtidsdrømme. Et uddannelsessystem, der passer til fremtiden. Samtidig sikrer vi, at de små, lokale gymnasier også vil eksistere i en tid, hvor ungdomsårgangene falder markant i store dele af landet. Ja, faktisk vil der blive flere uddannelsesmuligheder i alle dele af landet, for den nye epx skal være lige så udbredt, som det almene gymnasium er i dag. Og så afsætter vi over 100 millioner kroner til, at flere unge kan komme på efterskole.Positiv betydning for uddannelser i landdistrikterMed den nye epx-uddannelse giver vi endnu flere adgang til en gymnasieuddannelse efter 9. klasse. Den nye uddannelse skal især forberede de unge til erhvervsuddannelserne, og til uddannelse på erhvervsakademier og professionshøjskoler. Den bliver toårig med mulighed for et års overbygning, og så skal den være et tilbud til de unge, der savner en større kombination af det boglige og det praktiske i den daglige undervisning. For de unge, der ønsker det og er afklarede om deres uddannelsesvalg, er der stadig direkte adgang til erhvervsuddannelserne.Med aftalen hæver vi samtidig adgangskravet til de treårige gymnasiale uddannelser og styrker det faglige niveau. Derudover bliver htx integreret i stx på en måde, der sikrer dækning med et teknisk gymnasium udenfor de største byer, men hvor der fortsat kan opretholdes selvstændige tekniske gymnasier, der hvor der er grundlag for det.Derudover ruster vi ungdomsuddannelserne til en fremtid, hvor der nogle steder vil være markant færre unge på grund faldende ungdomsårgange. Det er en udfordring, der især gælder udenfor de største byer. Hvis vi ikke gør noget, risikerer en række lokale gymnasier at måtte dreje nøglen om. Med den nye epx-uddannelse skaber vi derfor rammerne for, at der i fremtiden er fagligt og økonomisk bæredygtige ungdomsuddannelser i hele landet. Den nye reform er et strukturelt svar på, hvordan vi fremtidssikrer ungdomsuddannelserne i landdistrikterne - og formentlig den selvstændige beslutning med størst positiv betydning for landdistrikternes uddannelsesdækning, der er truffet i årevis.Omlægning af 10. klasse Med reformen nedlægges 10. klasse på grundskolerne. Erfaringerne herfra integreres delvist i epx. For de unge, der bruger grundskolernes 10. klasse som et springbræt til fx erhvervsuddannelserne, hf og eux bliver epx et stærkt og sammenhængende ungdomsuddannelsestilbud med færre skift, et attraktivt ungemiljø og mere tid til afklaring og modning. Næsten fire ud af 10 unge går i dag direkte fra 9. klasse til ungdomsuddannelserne og erhvervsuddannelserne. Cirka seks procent af de unge bruger grundskolens 10. klasse som et springbræt til de tre-årige gymnasiale uddannelser. Lidt flere unge vil derfor forventeligt gå direkte fra 9. klasse til det almene gymnasium, det tekniske gymnasium eller handelsgymnasiet. Det skal gymnasieskolerne naturligvis være klar til, så der er fokus på en trivselsfremmende skolestart - også her med plads til modning og afklaring.Unge, der efter 9. klasse ikke har bestået folkeskolens afgangsprøve får mulighed for at gå på den forberedende grunduddannelse, fgu, og unge, der går i specialklasse, får mulighed for at tage 9. skoleår over to år.Flere penge til efterskolerneSeks ud af 10 af de unge, der der i dag tilvælger det 10. skoleår går på efterskole, og efterskole-traditionen er stærk i Danmark. I forhandlingerne har det været helt afgørende for Venstre at bevare efterskolerne, som har en helt særlig rolle i forhold til at sikre unge god trivsel, dannelse og fællesskaber. Derfor er vi glade for, at unge fortsat vil kunne få oplevelser for livet i 10. klasse på efterskolerne, ligesom vi er glade for, at der nu bliver sat over 100 millioner kroner om året af til, at flere unge fra lavindkomstfamilier kan få bedre mulighed for at komme på efterskole. Det vil også være muligt at tage optagelsesprøven til gymnasieuddannelserne i 10. klasse på efterskolerne.Samlet set investerer vi massivt i vores unge mennesker - i indhold af høj kvalitet, uddannelsesdækning i hele landet, forudsætninger for attraktive ungemiljøer og -fælleskaber for alle unge, flere valgmuligheder og mere tid til at vælge den rigtige vej i livet.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny reform skal give vores ældre mere selvbestemmelse og flere valgmuligheder

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-reform-skal-give-vores-aeldre-mere-selvbestemmelse-og-flere-valgmuligheder

Sundhed og velfærdNy reform skal give vores ældre mere selvbestemmelse og flere valgmulighederAf Stephanie Lose, økonomiminister og næstformand, og Hans Christian Schmidt, ældreordfører18. april 2024 kl. 19:36Regeringen (Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne) og et bredt flertal i Folketinget har aftalt en ambitiøs frisættelse af vores ældrepleje med en ny ældrereform. Så vores ældre medborgere får en bedre og mere tryg ældrepleje med mere selvbestemmelse og flere valgmuligheder samtidig med, at private virksomheder får mulighed for at byde ind på flere velfærdsopgaver på lige vilkår med det offentlige.
Nu leverer Venstre sammen med et bredt flertal i Folketinget en ambitiøs og omfattende frisættelse af vores ældrepleje, hvor vi giver medarbejderne mere tillid og mulighed for at bruge deres faglighed. Og hvor vores ældre får mere frit valg og større selvbestemmelse. For Venstre er det en absolut mærkesag at sætte vores ældrepleje fri. Så vores ældre medborgere kan fortsætte med at leve det liv, de ønsker.Som en del af reformen har vi aftalt at indføre ”helhedspleje”, der skal give vores ældre medborgere bedre og mere fleksible muligheder for, sammen med medarbejderne, at tilrettelægge hjælpen i hjemmet. Det er en helt anden tilgang end i dag, hvor hjemmeplejen i høj grad er bundet op på visitation af enkeltydelser - som vel og mærke ofte kræver fornyet visitation. Plejen og omsorgen skal fremover i højere grad tage udgangspunkt i den enkelte ældres behov, hvor de personlige ønsker bliver taget alvorligt.Med ældrereformen udvider vi også det frie valg, så man i fremtiden også kan vælge en privat leverandør, hvis man skal have genoptræning eller skal igennem et rehabiliteringsforløb.Og så har vi aftalt, at vores dygtige medarbejdere i langt højere grad bliver mødt med tillid til deres faglighed i stedet for kontrol. Det gør vi blandt andet ved at sikre langt færre tilsyn og mindre bureaukrati. Så det bliver et meget tættere samspil mellem den ældre og medarbejderne i forhold til at sikre den værdige ældrepleje. Når vi giver større tillid til medarbejderne og mere ansvar tæt på den ældre, så ønsker vi også, at brugen af faste teams i ældreplejen udbredes. Det vil understøtte, at det i højere grad er en fast gruppe af medarbejdere, som kommer i den ældres hjem. Det skal bidrage til både mere kontinuitet og helhed i plejen.Og så mindsker vi bureaukratiet. Det sker bl.a. gennem en ny borgernær visitationsmodel og et nyt, forenklet tværkommunalt tilsyn. Samtidig giver vi private leverandører bedre muligheder for at byde ind på flere opgaver i ældreplejen og dermed bidrage til at styrke kvalitet og innovation, samt de ældres frie valg.Målet for Venstre er at gennemføre den mest omfattende frisættelse af den offentlige sektor og forandre vores velfærdsstat til et velfærdssamfund. Så den enkelte borger får mere frihed, flere valgmuligheder og mere selvbestemmelse. Med den ambitiøse aftale om en ny ældrereform er vi et stort skridt tættere på at nå det mål.Tak til partierne – Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Konservative og Radikale Venstre – for at være med til at tage ansvar.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Den grønne trepart lander historisk aftale, hvor landbrug, klima og natur skal gå hånd i hånd

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/den-gronne-trepart-lander-historisk-aftale-hvor-landbrug-klima-og-natur-skal-ga-hand-i-hand-1

Klima og miljøDen grønne trepart lander historisk aftale, hvor landbrug, klima og natur skal gå hånd i håndAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister, Stephanie Lose, Venstres næstformand og økonomiminister, og Jacob Jensen, minister for fødevarer, landbrug og fiskeri24. juni 2024 kl. 21:04Den grønne trepart har i dag præsenteret en historisk aftale, der viser vejen til at gøre Danmark til et stærkt og moderne landbrugsland. Med aftalen sikrer vi, at vi kommer i mål med vores klimaambitioner og skaber et helt nyt grønt Danmarkskort. Samtidig laver vi de langsigtede rammer om et konkurrencedygtigt fødevareerhverv med gode danske arbejdspladser i hele landet.
Det er en stor aftale om et svært emne. Derfor tillader vi os at bruge lidt plads her på at folde den ud.Regeringen nedsatte i slutningen af sidste år den grønne trepart. Siden har regeringen sammen med parterne i den grønne trepart – Landbrug & Fødevarer, Danmarks Naturfredningsforening, Fødevareforbundet NNF, Dansk Metal, Dansk Industri og Kommunernes Landsforening (samt Concito som en særskilt videnspart) – forhandlet om en samlet aftale. Det har været lange, svære og intense forhandlinger med meget på spil for alle parter.Nu er aftalen landet, og med den tegner vi et helt nyt Danmarkskort med plads til både natur, landbrug og mennesker. Aftalen sikrer, at vi lever op til vores 2030-klimamål. Det sker bl.a. gennem udtagning af kulstofrige lavbundsjorde, indførelse af en CO2e-afgift på udledninger fra husdyr samt en markant styrkelse af indsatsen for udvikling og implementering af nye, grønne klimateknologier.Konkret indfører vi en CO2e-afgift med en effektiv sats på 120 kr. pr ton CO2e i 2030, stigende til 300 kr. pr. ton i 2035. Et bundfradraget på 60 pct. i afgiften på udledninger fra husdyr har til formål at begrænse stigningen i produktionsomkostningerne. Man kan desuden som landmand nedbringe sin afgiftsbetaling helt eller delvist, hvis man driver et klimaeffektivt landbrug med fx fodertilsætning og aflevering af gylle til biogas. Med en bruttoafgiftssats på 300 kr. pr. ton CO2e i 2030 stigende til 750 kr. pr. ton CO2e i 2035 er der et klart incitament til omstilling, og bundfradraget sikrer, at den effektive sats bliver lavere. Årene frem mod afgiften træder i kraft i 2030 skal bruges til investering, omstilling og tilpasning, ligesom den mere end 10-årige periode, før afgiften når sin top, skal bidrage til at sikre, at der gradvist kommer flere virkemidler, som den enkelte landmand kan tage i brug.Og så tager vi med aftalen store og vigtige skridt i retning af mere natur og biodiversitet, et sundt vandmiljø samt beskyttelse af vores drikkevand. Aftalen baner nemlig vejen for en historisk omlægning af det danske land. En del af det areal, der i dag bruges til at producere fødevarer, skal i fremtiden brugs til noget andet. Det gælder bl.a. heder, enge, ådale og moser, som historisk er kommet under ploven til landbrugsareal. Med målrettet og understøttet omlægning af arealer giver vi plads til mere natur. Samtidig skabes fundamentet for et sundere vandmiljø, sådan at der i takt med omlægningerne bliver plads til fremtidens effektive, højteknologiske landbrugsproduktion på de mest velegnede landbrugsarealer.Dansk landbrug har altid været under konstant forandring. Nu er sporene lagt til de kommende år og årtiers forandringer. Et vigtigt mål for Venstre er, at vi fortsat skal have et konkurrencedygtigt fødevareerhverv, hvor vi sikrer de mange, gode arbejdspladser i landdistrikterne. Derfor er det vigtigt med vores fokus på klimateknologier og virkemidler, der bringer landbruget videre med den grønne omstilling. Sammen med beskæftigelseseffekter fra f.eks. skovrejsning, pyrolyse og biogas skal det gøre det muligt at fastholde og udvikle arbejdspladser i vores landdistrikter i den kæmpe forandring, der venter. Regeringen vil på toppen af det fremlægge et landdistriktsudspil og en turismestrategi, som til den tid også skal bidrage til at skabe nye arbejdspladser i landdistrikterne.Med dagens aftale står vi vagt om dansk landbrug, naturen, vandmiljøet og klimaet, og vi har indgået en aftale, vi kan være stolte af. Ja, det har været svært at få enderne til at mødes. Ja, det har krævet mange og lange forhandlinger og overvejelser.Vi har i Venstre taget et kæmpe ansvar for en balanceret og fremtidssikret løsning. Og vi sikrer, at Danmark kan være et foregangsland, der kan være med til at skabe fremtidens løsninger, som udvikler dansk landbrug, når vores klimamål og passer godt på naturen og vandmiljøet.Afslutningsvis vil vi gerne sig tak til parterne i den grønne trepart. Der har været en vilje til at finde fælles løsninger og dermed også fra mange sider acceptere, at ikke alt blev, som man ønskede. Vi anerkender, at det på ingen måde er let at tage det ansvar, som regeringen nu vil gøre sit til at sætte handling bag.Nu venter der den kommende tid et arbejde i Folketinget, hvor vi skal have omsat aftalens elementer til konkrete løsninger. De skal føres ud i livet med respekt for de balancer, som er fundet i den grønne trepart.Aftalen kan i sin helhed læses her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Historisk sundhedsreform skal sikre et trygt sundhedsvæsen tættere på dig

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/historisk-sundhedsreform-skal-sikre-et-trygt-sundhedsvaesen-taettere-pa-dig

Sundhed og velfærdHistorisk sundhedsreform skal sikre et trygt sundhedsvæsen tættere på digAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, og Christoffer A. Melson, sundhedsordfører15. november 2024 kl. 13:55Vi har nu sammen med et bredt flertal i Folketinget indgået en historisk aftale om en reform af sundhedsvæsenet. Med sundhedsreformen styrker vi det nære sundhedsvæsen markant, bl.a. med en lægereform, der skal sikre, at alle danskere har en læge tæt på. Og vi indfører nye patientrettigheder, mere frit valg og nye kronikerpakker til danskere med fx diabetes, KOL og andre kroniske sygdomme.
Vi har i dag taget et afgørende skridt for at fremtidssikre og skabe et endnu bedre sundhedsvæsen til gavn for patienterne, de pårørende og sundhedsmedarbejderne.Med aftalen om en ny sundhedsreform, som Venstre og regeringen har indgået sammen med Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre, styrker vi bl.a. det nære sundhedsvæsen markant. Samtidig med, at der kan bygges videre på store fremskridt, som er opnået i sygehusbehandlingen gennem mange år.For Venstre har det været helt afgørende, at sundhedsvæsnet rykkes tættere på danskerne, så alle har adgang til lokale og attraktive sundhedstilbud, uden at man skal køre langt.Og med sundhedsreformen sætter vi midler bag målet om, at vi skal have mindst 5.000 praktiserende læger i 2035 – 1.500 flere end i dag – så vi sikrer, at alle får en læge tæt på, uanset hvor de bor. Derfor skruer vi bl.a. op for studiepladserne på lægeuddannelsen og opretter flere uddannelsespladser i Køge, Aalborg og Esbjerg.Vi sikrer også mere frit valg og stærke patientrettigheder, der altid har været en hjørnesten i Venstres sundhedspolitik.Med inspiration fra kræftpakkerne indfører vi bl.a. nye pakkeforløb for borgere med kroniske sygdomme som fx KOL, hjertesygdomme og diabetes, der får ret til en personlig behandlingsplan og sundhedstilbud inden for en bestemt tidsfrist. Kronikerpakkerne skal sikre en langt mere sammenhængende og målrettet behandling. Som noget nyt får danskerne også ret til hurtig behandling hos praktiserende speciallæger og ret til digitale sundhedstilbud, så man kan slippe for en tur på sygehuset eller egen læge. Vi indfører frit valg af sundheds- og omsorgspladser – og uden egenbetaling – så ældre efter fx en sygehusindlæggelse kan komme tættere på deres familie.Vi ændrer også på både strukturen, opgaverne og økonomien i sundhedsvæsnet. Som led i sundhedsreformen får Danmark fire stærke regioner og 17 nye sundhedsråd med folkevalgte fra både kommuner og regioner, som i fællesskab skal udvikle og styrke de nære sundhedstilbud.Alt sammen for at skabe et trygt sundhedsvæsen, hvor borgere og patienter fremover bliver mødt af den rette, trygge behandling tættere på deres hjem.Vi vil gerne takke Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre for sammen med Venstre og regeringen at tage ansvar for sundhedsvæsnets fremtid.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu sætter vi folkeskolen fri

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-saetter-vi-folkeskolen-fri-1

Folkeskole og uddannelseNu sætter vi folkeskolen friAf Anni Matthiesen, undervisningsordfører19. marts 2024 kl. 14:46Tirsdag har regeringen og LA, K, RV og DF indgået en aftale om at frisætte og løfte folkeskolen. Venstre har længe arbejdet for at sætte folkeskolen fri, så det absolut vigtigste kommer i fokus – nemlig elevernes faglige udvikling, dannelse og trivsel.
Med aftalen giver vi skolerne frihed til at indrette sig efter de behov, der netop er på deres skole.Vi vælger dermed at løsne tøjlerne, fordi vi har tillid til lærernes og pædagogernes faglighed.Vi giver blandt andet frihed til kortere skoledage og til at indrette undervisningen med f.eks. to voksne eller i små hold. Derudover får skolebestyrelserne mere indflydelse. Det har Venstre tidligere foreslået, fordi vi mener, at dem der er tættest på, også er dem, der bedst ved, hvad der vil gavne skolen.Derudover sikres mere praksisfaglighed i fagene og eleverne i udskolingen får flere valgmuligheder, da der indføres flere valgfag. Herunder et lokalt valgfag, som eksempelvis kan tilrettelægges i samarbejde med den lokale idrætsforening. Eleverne kan også vælge at starte i juniormesterlære, hvor de tilknyttes en virksomhed eller erhvervsskole 1-2 dage om ugen.Samtidig investerer vi 2,6 mia. kr. til at skabe bedre og mere tidssvarende faglokaler på skolerne og afsætter 0,5 mia. kr. til flere skolebøger, så vi understøtter den skærmfri undervisning.Og så sikrer vi, at folkeskolen i højere grad kan rumme flere elever med forskellige behov, da indsatsen over for de fagligt udfordrede elever og elever i mistrivsel styrkes. Det sker både ved at åbne for nye måder at skræddersy undervisningen på, bedre inddragelse af PPR samt kompetenceudvikling af lærerne i bl.a. specialpædagogik og klasseledelse, så vi kan sikre inkluderende læringsmiljøer og ro i klasseværelserne.Med aftalen sikrer vi et tiltrængt løft af folkeskolen, som skal sikre, at vores børn og unge klædes godt på til livet. Og ikke mindst baner vi vejen for, at den lokale folkeskole kan blive netop det – en ”folkets skole”, som både forældre, lærere og elever kan se sig selv i.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# 2030-plan ruster Danmark til fremtiden

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/2030-plan-ruster-danmark-til-fremtiden

Økonomi og vækst2030-plan ruster Danmark til fremtidenAf Torsten Schack Pedersen, Finansordfører7. november 2023 kl. 12:39Venstre og regeringen har tirsdag præsenteret en økonomisk ansvarlig 2030-plan. Den indeholder bl.a. ambitiøse reformer, en sænkelse af generationsskifteskatten, flere penge til iværksætteri og en opnåelse af vores 2 pct. forpligtelse til NATO allerede fra 2023.
Regeringens nye 2030-plan er en investering i fremtiden - i fremtidens velfærd, i fremtidens virksomheder og i fremtidens sikkerhed. Og ikke mindst er det en investering i en grønnere fremtid. Planen favner bredt, men er også en fremtidssikring af dansk økonomi, så der er råd til fortsat at investere i velfærd og klima og samtidig beholder danskerne og danske virksomheder flere af deres egne penge med solide skattelettelser. Du kan læse mere om alle 2030-planens mange ambitiøse elementer her.For Venstre går ansvarlig økonomisk politik hånd i hånd med at sikre fremtidens erhvervsliv og arbejdspladser. Derfor er det en vigtig nyhed, at vi nu sætter 1 mia. kr. årligt af til at forbedre forholdene for danske iværksættere. De skal nemlig være med til at løse vores samfunds største udfordringer og skabe danske arbejdspladser. Derfor gøder vi nu jorden for dem, så iværksætteriet kan spire og blomstre her til lands.Udover vores iværksættere har vi også i 2030-planen rum til at forbedre forholdene for de familieejede virksomheder. Fordi de er vigtige for lokalsamfund og arbejdspladser rundt i hele Danmark, kommer vi nu til at sænke skatten på generationsskifte og lave en ny model for værdiansættelse. Desuden vil et permanent F&U-fradrag sikre mere forskning og udvikling, til gavn for vores alles fremtid, vores virksomheder og ikke mindst dansk økonomi.
Venstre kan være stolt af de mange Venstre-resultater, som nu står i regeringens 2030-plan. Det viser nemlig én ting: At Venstre gør en forskel i regeringen, og vi får gennemført en masse god, borgerlig politik ved at tage ansvaret på os. Torsten Schack Pedersen, Finansordfører
Samtidigt skal vi sikre den nødvendige arbejdskraft, og det gør denne regering. Lad mig derfor blot fremhæve et par eksempler på de ansvarlige, ambitiøse reformer, der er med i regeringens 2030-plan. For vi har allerede gennemført ansvarlige, økonomiske reformer, der giver knap fire gange så meget, som de to forrige regeringer – tilsammen.Med blandt andet en lavere beløbsgrænse har vi gjort det lettere at rekruttere international arbejdskraft. Det er afgørende for dansk erhvervsliv og vores velfærdssamfund, at vi sikrer flere hænder i en tid med stor mangel på netop dette. Og international arbejdskraft er netop en af de vigtige grundpiller bag den sunde danske økonomi.Regeringen har også præsenteret en ambitiøs skattereform, og vi kommer til at følge op med tiltag på SU-området. Alt sammen ansvarlige og kloge reformer, der bidrager til at sikre mere arbejdskraft både i vores velfærd og hos vores virksomheder.  Vi afsætter økonomi til en genopretning af kræftområdet, som en del af de 5 mia. kr. årligt fra 2030 som tilføres til sundhedsområdet, ligesom psykiatrien får et løft på 3,2 mia. kr.Sidst, men ikke mindst, så præsenterede regeringen mandag en skattereform, der sænker skatten for 3,3 mio. danskere i arbejde, og halverer topskatten for 280.000 danskere. Samlet set kommer der skattelettelser for 10 mia. kr., hvilket er den største skattereform i 10 år.En 2030-plan kommer hele vejen rundt. Så i kort form kan også nævnes, at vi løfter domstolenes økonomi, så ventelisterne i retssystemet kan bekæmpes. Vi tilføjer klimaområdet milliarder, som skal bringe os tættere på 2030-målet om en 70 pct. klimareduktion. Og vi løfter velfærden med 32 mia. kr. årligt i 2030, så pengene følger mere end med, når vi bliver flere børn og ældre.Venstre kan være stolt af de mange Venstre-resultater, som nu står i regeringens 2030-plan. Det viser nemlig én ting: At Venstre gør en forskel i regeringen, og vi får gennemført en masse god, borgerlig politik ved at tage ansvaret på os.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-sikrer-at-det-bedre-kan-betale-sig-at-arbejde

Økonomi og vækstVi sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde Af Stephanie Lose, næstformand for Venstre og økonomiminister, og Christoffer Aagaard Melson, beskæftigelsesordfører13. oktober 2023 kl. 12:06Forskellen mellem at være på kontanthjælp og i arbejde er i mange tilfælde for lille. Det gør vi nu noget ved. For det skal kunne betale sig at arbejde. Der skal være en kontant gevinst ved at gøre en indsats. Regeringen har indgået tre aftaler, som gør det mere attraktivt at arbejde.
For det første har vi indgået en bred aftale om et nyt kontanthjælpssystem med Det Konservative Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre, der sikrer flere i arbejde, som forenkler reglerne, og som hjælper de børn, der vokser op i familier, hvor forældrene er på kontanthjælp. Den bedste hjælp, vi kan give de børn, som vokser op i hjem, hvor forældrene er på kontanthjælp, er et arbejde til mor og far. Det bidrager aftalen til. Med aftalen indfører vi derfor bl.a. et nyt indkomstfradrag, som betyder, at man kan tjene et vist beløb om måneden ved at arbejde uden at blive modregnet i kontanthjælpen. Samtidig indfører vi et nyt boligstøtteloft i kontanthjælpssystemet. Det sikrer, at der er en væsentlig økonomisk gevinst ved at tage et arbejde. Vi forsimpler systemet med færre satser og særordninger. For det andet har vi med Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti aftalt at indføre en arbejdspligt for personer på den nye mindstesats i kontanthjælpssystemet. For kommer man til Danmark, skal man mødes med krav om, at man forsørger sig selv. At møde et andet menneske med krav og forventninger er et signal om, at man regner dem for noget. Desværre er der for mange indvandrere, særligt kvinder med ikke-vestlig baggrund, der ikke er i arbejde. Med arbejdspligten stiller vi krav om, at man skal bidrage for sin ydelse. Og endelig har vi sammen med Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti aftalt at skærpe optjeningsreglerne for kontanthjælp. Dermed skal alle borgere fremover - uanset hvornår de er kommet til landet - opfylde et opholds- og beskæftigelseskrav, hvis de skal have en højere ydelse. Det betyder, at mere end 10.000 personer - primært med ikke-vestlig baggrund - overgår til den laveste ydelse i kontanthjælpssystemet. For vi skal møde mennesker med en forventning om, at man både kan og vil arbejde. Det er tre gode aftaler, som trækker Danmark i en bedre retning, og som leverer på flere ting, som Venstre gik til valg på. Tak til de partier, der har været med til at tage ansvar for en bedre og mere enkelt system, som gør det mere attraktivt at arbejde.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Bedre rammer for generationsskifte var godt nyt for både lokalsamfund og samfundsøkonomi

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/bedre-rammer-for-generationsskifte-er-godt-nyt-for-bade-lokalsamfund-og-samfundsokonomi

Økonomi og vækstBedre rammer for generationsskifte var godt nyt for både lokalsamfund og samfundsøkonomiAf Louise Elholm, erhvervsordfører, og Preben Bang Henriksen, skatteordfører8. april 2025 kl. 15:28Familieejede virksomheder er en hjørnesten i danske lokalsamfund og Danmarks økonomi. Dem må vi ikke risikere at tabe på gulvet i forbindelse med generationsskifte, og derfor sikrede vi i regeringen sammen med DD, LA, K, RV og DF, at det blev nemmere at give livsværket videre.
Aftalen om ”Et Stærkere Erhvervsliv” betød konkret, at vi sænkede den såkaldte generationsskifteskat fra 15 til 10 procent, så det blev billigere og mere attraktivt for søn eller datter at tage over, hvor deres forældre slap.Alternativet ville være, at det simpelthen ikke ville være muligt for næste generation at tage over, og at virksomheden så enten ville blive solgt til udlandet eller lukke.Udover skattelettelsen skabte vi ligeledes bedre rammer for de familieejede virksomheder ved at indføre retskrav på en skematisk værdiansættelse af virksomheden, så de fik forudsigelighed i generationsskiftet.Før aftalen førte det manglende retskrav til meget stor usikkerhed og urimeligt store regninger, som i praksis endte med at blokere for, at virksomheden kunne gå videre til næste generation. Det løste vi ved at gøre det nemmere at planlægge og foretage skiftet, fordi værdien af virksomheden er kendt på forhånd.Og sidst, men ikke mindst, så gjorde vi det mere attraktivt at forske og udvikle gennem en forhøjelse af forsknings- og udviklingsfradraget, ligesom vi gjorde det muligt for ejendomsvirksomheder at generationsskifte på lige fod med andre typer virksomheder med skattemæssig succession.Alt i alt var det en aftale, som vi i Venstre er utroligt stolte af. 850.000 danskere arbejder i dag i familieejede virksomheder. Det er 850.000 danskere, hvis karriere, arbejdsliv og privatøkonomi afhænger af, at virksomhederne kan udvikle sig over generationer i stedet for at lukke eller flytte til udlandet.Samtidig var aftalen en utrolig god nyhed for alle de lokalsamfund, som familieejede virksomheder udgør rygraden i. I dag er otte ud af ti virksomheder i provinsen familieejede: Det er dem, der skaber lokale arbejdspladser, det er dem, der sponserer trøjerne i den lokale håndboldklub, og det er dem, der sikrer liv i lokalsamfundet. Med aftalen sikrede vi, at det er nemmere for den lokale tømrer, fiskehandler eller smed at blive i lokalsamfundet en generation mere.Det er vi utroligt glade for, for bureaukratisk bøvl og brandbeskatning må ikke føre til virksomhedslukninger i småbyerne.Vi ser aftalen som et betydeligt blåt aftryk i den daværende regeringens politik, og vi vil gerne takke de øvrige regeringspartier samt alle aftalepartierne for et godt og konstruktivt samarbejde hele vejen igennem.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny økonomiaftale sikrer milliardløft til den borgernære velfærd

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-okonomiaftale-sikrer-milliardloft-til-den-borgernaere-velfaerd

Sundhed og velfærdNy økonomiaftale sikrer milliardløft til den borgernære velfærdAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, og Hans Andersen, finansordfører 28. maj 2025 kl. 13:30Venstre og regeringen har - sammen med Kommunernes Landsforening - indgået en stærk økonomiaftale for næste år, der giver et markant milliardløft til den borgernære velfærd.
Det er afgørende for trygheden hos såvel ældre, pårørende og børnefamilierne, at vi har et trygt velfærdssamfund.Derfor er vi i Venstre glade for, at regeringen og Kommunernes Landsforening har indgået en stærk økonomiaftale for næste år, der giver et markant milliardløft til den borgernære velfærd.Med aftalen får kommuner landet over gode rammer for at skabe mere velfærd tæt på borgerne. Vi løfter den kommunale serviceramme med 3,2 milliarder kroner i 2026. Det er det største realløft af kommunernes økonomi i 16 år. Det giver kommunerne bedre mulighed for at levere velfærd og håndtere det stigende behov for hjælp og pleje til blandt andre ældre.Vi sikrer samtidig, at der er ekstra penge til at investere i blandt andet dagtilbud og folkeskole.Anlægsrammen hæves med 2 milliarder kroner til i alt 22,3 milliarder kroner i 2026. Det gør det muligt for kommunerne at investere i bedre fysiske rammer for børn og unge – som klasselokaler, skoletoiletter, bedre indeklima og idrætsfaciliteter.Venstres formand har tidligere fremhævet behovet for at forbedre de fysiske rammer i landets daginstitutioner. Med økonomiaftalen bliver der skabt rammer for, at kommunerne kan investere i omegnen af 3 milliarder kroner i netop dét – heriblandt et bedre indeklima, i renovering af legepladser og mere tidssvarende faciliteter til de mindste. Det er et konkret løft af hverdagen for både børn og personale.Vi giver også kommunerne bedre muligheder for at sænke skatten. For hvis der er luft i kommunerne til skattelettelser, skal det komme borgerne til gavn. Samlet set skal skatteniveauet på tværs af kommunerne fortsat holdes i ro.Endelig fortsætter vi arbejdet med at forenkle og frisætte den offentlige sektor. Vi er enige med KL om nye regel- og forenklingsinitiativer, der skal skabe mere fleksibilitet og friere rammer for kommunerne.Alt i alt er vi i Venstre glade for en ansvarlig og ambitiøs økonomiaftale, hvor vi både sikrer investeringer i velfærden og større frihed til kommunerne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre i regering tager ansvar: Ny sundhedsaftale styrker sundhedsvæsenet og nedbringer ventetiderne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-tager-ansvar-ny-sundhedsaftale-styrker-sundhedsvaesenet-og-nedbringer-ventetiderne

Sundhed og velfærdVenstre i regering tager ansvar: Ny sundhedsaftale styrker sundhedsvæsenet og nedbringer ventetiderneSundheds- og indenrigsminister Sophie Løhde flankeret af Venstres næstformand og formand for Region Syd Stephanie Lose og formanden for Danske Regioner Anders Kühnau (S). Foto: Thomas Schønning23. februar 2023 kl. 13:28Venstres indenrigs- og sundhedsminister Sophie Løhde og Venstres næstformand Stephanie Lose præsenterede i dag sammen med formanden for Danske Regioner den nye akutplan for sundhedsvæsenet, som blandt andet skal nedbringe ventetiderne, styrke akutmodtagelserne og i det hele taget løfte aktiviteten og produktiviteten på landets sygehuse.
Det var en aftale med massive Venstre-aftryk, som regeringen sammen med Danske Regioner i dag præsenterede. Aftalen om en akutpakke skal løse nogle af de aktuelle udfordringer i sundhedsvæsenet, som lige nu går ud over både patienter og sundhedspersonale.Med aftalen tilføres der akut 2 milliarder kroner til sundhedsvæsenet, som blandt andet skal medvirke til at nedbringe ventetiderne for patienterne og gøre det lettere at skaffe flere dygtige kolleger til vores hårdt pressede sundhedspersonale.Flere elementer i aftalen er politiske tiltag, som Venstre tidligere har foreslået. Og det glæder Sophie Løhde, at det nu bliver til virkelighed.”Dagens aftale beviser for mig, at det lønner sig at tage ansvar. Med aftalen letter vi presset på sundhedspersonalet og sikrer en hurtigere behandling til de patienter, der står på venteliste. Med andre ord, så laver vi initiativer, som i den sidste ende sætter patientens behov i centrum. Det er klassisk liberal sundhedspolitik”, siger hun.Med aftalen følger også en robustgørelse af landets akutmodtagelser, ligesom der tages en stribe initiativer til at styrke rekruttering og fastholdelse på sygehusene og sikre mere tid til patienterne.Og det er noget, der glæder Venstres næstformand og regionsrådsformand i Region Syddanmark Stephanie Lose.“Det skal være trygt at være patient i Danmark. Derfor er jeg glad for, at dagens aftale sætter fokus på, hvordan vi sikrer dygtige medarbejdere omkring patienterne, eksempelvis gennem brug af flere faggrupper, mere fair fordeling af vagtarbejdet og fokus på det patientnære arbejde. Samtidig skal vi sammen med kommunerne styrke det samarbejde, der skal forebygge unødige indlæggelser og genindlæggelser. Det vil kunne lette presset på akutmodtagelserne”, siger hun.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Med iværksætterpakken sikrede Venstre skattelettelser og bedre forhold til iværksætterne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ivaerksaetterpakke-sikrer-skattelettelser-og-bedre-forhold-til-ivaerksaetterne

Økonomi og vækstMed iværksætterpakken sikrede Venstre skattelettelser og bedre forhold til iværksætterne21. juni 2024 kl. 14:34I regeringen sikrede vi sammen med en række partier en iværksætterpakke til 1,2 milliarder kroner, som gjorde det nemmere og mere attraktivt at vokse sin virksomhed stor i Danmark.
Det lykkedes for Venstre i regeringen sammen Konservative, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre at lande en iværksætterpakke, der tog fat om nældens rod, når det kom til danske iværksætteres største udfordringer.For selvom det var relativt let at starte virksomhed i Danmark, så var det en udfordring at vokse sig stor. Men iværksætterpakken adresserede netop de udfordringer, som iværksætterne stod med.Det drejede sig især om at tiltrække og fastholde talent, ligesom vi gjorde det nemmere at skaffe kapital. Samtidig fjernede vi en lang række af de torne, der gjorde livet surt for iværksætterne.Det drejede sig fx om ”fantomskatten”, ligesom vi afskaffede iværksætterskatten, som var skatten på unoterede porteføljeaktier.Oprindeligt var der i regeringsgrundlaget afsat 300 millioner kroner til en ny iværksætterstrategi. Regeringen endte med at finde 1,2 milliarder kroner til området, hvoraf 800 millioner kroner gik til skattelettelser.Det skulle også være nemmere at tiltrække og holde på talenter. Derfor forbedrede vi bl.a. ordningen for medarbejderaktier, ligesom vi gjorde forskerskatteordningen mere tilgængelig for de talenter, der kommer til danske virksomheder fra udlandet.Virksomhederne havde også brug for bedre adgang til kapital. Derfor gjorde vi med iværksætterpakken det nemmere at crowdfunde for unge virksomheder, ligesom vi hævede grænsen for at betale den højeste aktieavanceskat.Dertil sikrede vi med iværksætterpakken også, at beskatningen af at overdrage en virksomhed til sine medarbejdere blev lige så gunstig, som når en virksomhed overdrages til den nære familie.Vi forbedrede også aktiesparekontoen ved at forhøje indbetalingsloftet. Derfor udgør det i dag 174.200 kroner.Læs hele aftalen her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny bred aftale skal sikre, at flere unge kan få et fritidsjob

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-bred-aftale-skal-sikre-at-flere-unge-kan-fa-et-fritidsjob

Økonomi og vækstNy bred aftale skal sikre, at flere unge kan få et fritidsjobAf Stephanie Lose, økonomiminister og Venstres næstformand og Kim Valentin, beskæftigelsesordfører12. september 2024 kl. 12:55Regeringen og Venstre har sammen med et bredt flertal af Folketingets partier torsdag landet en aftale om fritidsjob, der sikrer de unge mere frihed, mere tillid, flere penge på lommen og mindre regelbøvl. Venstre har længe ønsket bedre vilkår for unge med et fritidsjob, og det ønske omsætter vi nu til borgerlig politik i regeringen.
Fritidsjob er en god investering i vores unge. Unge, der har haft et fritidsjob, klarer sig generelt bedre i arbejde og i uddannelse senere i livet, og fritidsjob giver en følelse af formål og selvstændighed, som tjener alle unge mennesker godt. Det skal vi støtte op om.Desværre er antallet af unge med fritidsjob faldende. Mens det i 1980’erne var syv ud af ti, der bestred et fritidsjob, ligger tallet i dag blot på fem ud af ti. Den udvikling skal vi have vendt, og det gør vi med solide, borgerlige løsninger: Mere incitament og mindre regelbøvl.Med aftalen er vi enige om at afskaffe arbejdsmarkedsbidraget for unge under 18 år, så de kan få lov til at beholde flere af de penge, som de bruger deres fritid på at tjene. Dermed sikrer vi, at det i endnu højere grad kan betale sig for de unge at stifte bekendtskab med arbejdsfællesskabet.Vi udvider også tidspunktet for, hvornår de unge 15-17-årige, der er færdige med grundskolen, kan arbejde. Derigennem gør vi det mere fleksibelt for unge.Og så tager regeringen initiativ til at gennemføre en række initiativer, som generelt gør det lettere for arbejdsgivere og foreningsliv at tilbyde unge et job. Selvfølgelig skal vores unge menneskers første møde med arbejdsmarkedet være trygt. Men når reglerne bliver for fjollede, må vi skride ind, så de ikke risikerer at tage arbejdsglæden fra vores unge. Konkret sikrer vi bl.a., at unge på 13-14 år får lov til at arbejde med alle slags ufarlige maskiner, uden at gå på kompromis med, at unge skal have en god og tryg start på arbejdslivet. Det vil betyde, at der vil blive reel mulighed for unge for at arbejde på caféer og restauranter.I Venstre tror vi på værdien af at arbejde uanset din alder, ophav eller livsvilkår. Når vi nu gør det nemmere for unge at tage og varetage et fritidsjob, så gør vi det netop for de unges skyld.Vi ønsker for flere unge, at de eksempelvis kan opleve følelsen af at spare op til noget, som de kan købe for deres helt egne penge. Vi ønsker for de unge, at de får den erfaring, økonomiske snusfornuft og selvtillid, der følger med at have et fritidsjob. Det er liberale værdier, som vi nu har omsat til borgerlig politik i regeringen.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi genindfører håndværkerfradraget

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-genindforer-handvaerkerfradraget

SkatVi genindfører håndværkerfradragetAf Troels Lund Poulsen, formand og forsvarsminister, og Stephanie Lose, næstformand og økonomiminister, Hans Andersen, finansordfører30. august 2024 kl. 09:41Rigtig mange danske familier går og drømmer om at forbedre eller renovere deres bolig. Måske trænger hjemmet til nye vinduer eller en varmepumpe, så de kan leve billigere og ikke mindst grønnere. Måske er der behov for en ekstra indsats for at klimasikre hjemmet i en tid, hvor oversvømmelser i Danmark desværre bliver hyppigere.
De drømme vil vi gerne hjælpe med at gøre til virkelighed. Vi mener, det skal være billigere for danskerne at få en håndværker til at gøre hjemmet til et tryggere og grønnere sted at bo.Derfor er vi i Venstre stolte af, at vi med regeringens finanslovsforslag for 2025 foreslår at genindføre håndværkerfradraget, som ellers blev droppet af den tidligere regering i 2022.I Venstre var vi kraftigt imod at afskaffe det populære fradrag, der hjalp mange familier med at få energirenoveret deres bolig. Vi har kæmpet for at genindføre det, vi gik til valg på at genindføre det i 2022, og nu leverer vi på det. Endda på en måde, så det kommer til at gælde allerede fra næste år.Det gør vi ikke blot, fordi danskerne skal have bedre mulighed for at investere i deres bolig. Det gør vi også for at skubbe på den grønne omstilling.Og så gør vi det, fordi det virker. I 2020 brugte mere end en kvart million danskere overalt i landet håndværkerfradraget. Det er et fradrag, der batter.Fradraget skal ikke kun handle om, at det skal gå til forbedringer, der for eksempel opvarmer familiens hjem på en grønnere måde. Fradraget skal også være med til at klimasikre boligerne, så de bedre kan stå imod et mere vildt vejr med fx flere skybrud og oversvømmelser. Også børnefamiliernes hverdag vil vi gerne forbedre. Derfor foreslår vi også med finanslovsforslaget at forbedre servicefradraget, så flere kan få råd til hjælp i hjemmet og mere kvalitetstid som familie.Udover 300 mio. kr. til at genindføre håndværkerfradraget afsætter regeringen også 100 millioner kroner årligt til at forbedre servicefradraget, der kan gøre det billigere at få hjælp i hjemmet.Alt i alt er genindførelsen af håndværkerfradraget og forbedringen af servicefradraget to vigtige Venstre-aftryk: Vi gør danskernes hverdag lettere– hvad end det handler om de fysiske rammer, tiden eller økonomien.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre styrker psykiatrien med et tiltrængt milliardløft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-styrker-psykiatrien-med-et-tiltraengt-milliardloft

Sundhed og velfærdVenstre styrker psykiatrien med et tiltrængt milliardløftAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, og Christoffer Melson, sundhedsordfører5. december 2025 kl. 16:41Børn og unge, der mistrives psykisk, venter i dag urimeligt længe på at få hjælp. Og der er for få sengepladser og sundhedsmedarbejdere i sygehuspsykiatrien, der er hårdt presset og har svært ved at give voksne med svære psykiske lidelser den nødvendige behandling. Det skal der rettes op på. Med en ny aftale mellem Venstre i regeringen, Danske Regioner og KL tilfører vi et milliardbeløb til psykiatrien.
Psykisk mistrivsel og sygdom rammer bredt og hårdt. Unge, som kæmper med angst eller depression, får for sent den rette hjælp. Og børn med psykiske lidelser, der er henvist til sygehuspsykiatrien, venter i månedsvis på at blive udredt og komme i behandling. Imens står forældre og søskende frustrerede tilbage.Det kan vi ikke være bekendt.Derfor lovede Venstre før valget at styrke psykiatrien, der i alt for mange år ikke har fået den opmærksomhed, den fortjener. Og det valgløfte leverer vi på med et milliardløft til psykiatrien, hvor vi både styrker behandlingstilbuddene på og uden for sygehusene.Med en ny aftale mellem Venstre i regeringen, Danske Regioner og KL sender vi godt to milliarder kroner ud i regioner og kommuner efter årsskiftet og i årene frem. Pengene er en del af en samlet investering, hvor vi som led i 10-årsplanen tilfører psykiatrien ekstra 4,6 milliarder kr. årligt i 2030. Det er et økonomisk løft på 35 procent i forhold til 2019. Pengene skal blandt andet bruges til flere sengepladser og mere sundhedspersonale i sygehuspsykiatrien, så mennesker med svær psykisk sygdom kan få en behandling af høj kvalitet i hele Danmark.Og samtidig forbedrer vi indsatserne uden for sygehuse, så fx børn og unge, der mistrives psykisk eller udviser symptomer på psykisk sygdom, kan få hjælp. Det skal bl.a. ske i nye lettilgængelige behandlingstilbud i alle landets 98 kommuner, hvor børnene sammen med deres familier kan henvende sig uden en henvisning fra egen læge.Vi indfører også nye patientrettigheder for at sikre, at børn og unge hurtigere får den rette hjælp.Fremover får børn og unge med psykiske lidelser ret til ét sammenhængende udrednings- og behandlingsforløb. Og mulighed for at vælge et privat sygehus, hvis regionerne ikke kan overholde fastsatte tidsfrister.Samtidig får unge mellem 18 og 24 år med depression eller angst ret til at blive behandlet inden for 30 dage. Og hvis det offentlige ikke kan tilbyde behandling inden for tidsfristen, så får de unge fremover ret til et privat behandlingstilbud uden egenbetaling. For i Venstre vil vi have et sundhedsvæsen, hvor patienten er vigtigere end systemet.I Venstre kæmper vi for at skabe en bedre og mere sammenhængende psykiatri med patienten i centrum. Det er denne aftale endnu et resultat af.Vi er ikke i mål med at skabe en stærk psykiatri – men vi er godt på vej.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Valgløfte indfriet: Nu fjerner vi tvangsfordelingen af gymnasieelever

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/valglofte-indfriet-nu-fjerner-vi-tvangsfordelingen-af-gymnasieelever

Folkeskole og uddannelseValgløfte indfriet: Nu fjerner vi tvangsfordelingen af gymnasieeleverVenstres politiske ordfører Morten Dahlin og Venstres børne- og undervisningsordfører Anni Matthiesen31. januar 2023 kl. 11:12Takket være Venstres indtræden i regering sikrer vi nu, at det ikke er forældres indkomst som afgør, hvor de unge må gå i gymnasiet
I dag tager Folketinget de første skridt i retning af at fjerne den tvangsfordeling af gymnasielever, som den tidligere regering indførte.I Venstre har vi altid ment, at det var forkert at tvangsfordele gymnasieelever alt efter, hvor meget eller hvor lidt deres forældre tjener.  For det er og bliver et sundt, liberalt princip, at det aldrig må blive forældrenes pengepung, der skal afgøre, hvor man må gå i skole.”Det er ikke fair, at det er forældreindtægten, som afgør, hvor et ungt mennesker kan gå i gymnasiet. Dette var en klar Venstre-mærkesag før valget, og det bliver nu til virkelighed, hvilket glæder mig meget”, siger Venstres børne- og undervisningsordfører Anni Matthiesen, som også sender lidt rosende ord i retning af regeringspartneren i S:”Det er jo en kendt sag, at Venstre og Socialdemokratiet har stået på hver sin side i den her sag. Så i den forbindelse vil jeg egentlig også gerne kvittere Socialdemokratiet for at komme Venstre i møde”, siger hun.Fordelingen af gymnasielever på baggrund af forældrenes indkomst blev indført sidste år af det daværende flertal i Folketinget.Men takket være Venstres blå mandater i regering vil aftalen fra sidste år nu blive rullet tilbage. Tilbagerulningen glæder også Venstres politiske ordfører Morten Dahlin.”Efter folketingsvalget stod vi med et rødt flertal, som i princippet kunne have videreført den eksisterende model. Men takket være bl.a. Venstres indtræden i regering skal kommende gymnasieelever nu ikke længere deles op i A, B eller C-hold alt efter, hvor meget deres forældre tjener”, siger Morten Dahlin og fortsætter:”Den kommende aftale er et eksempel på, at det lønner sig at tage ansvar. For var det ikke for den brede regering, så er der meget stor risiko for, at tvangsfordelingen var kommet for at blive. Derfor er jeg stolt af, at vi med Venstres aftryk i dag tager første skridt i retning af at få et meget mere frit skolevalg for vores unge”, afslutter Morten DahlinTilbagerulningen af tvangsfordelingen forventes færdigbehandlet inden vinterferien og kommer til at gælde for alle elever, der søger ind på et gymnasie i år.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre-sejr: Folkepensionister slipper for modregning

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-sejr-folkepensionister-slipper-for-modregning

ArbejdsmarkedVenstre-sejr: Folkepensionister slipper for modregningVenstres beskæftigelsesordfører Christoffer Aagaard Melson8. februar 2023 kl. 15:02Venstre har længe kæmpet for at sikre, at folkepensionister, der yder en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, ikke også bliver modregnet i deres folkepension. I dag tages første skridt i den retning.
For tusindvis af pensionister vil der i fremtiden være en ekstra genvist ved at tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet. For med et nyt lovforslag vil regeringen afskaffe den modregning, der hidtil har været i folkepensionen som følge af arbejdsindtægt. Det glæder Venstres beskæftigelsesordfører Christoffer Aagaard Melson."Mange seniorer har et stort ønske om at bidrage med lidt flere arbejdstimer, efter de er gået pension. Derfor glæder det mig meget, at vi i dag kan sige til de seniorer, at de i fremtiden ikke vil blive modregnet i deres pension, hvis de vælger at tage en ekstra tørn", siger Christoffer Aagaard Melson.Lovforslaget kommer til at gælde med tilbagevirkende kraft fra 1. januar i år, når det vedtages til foråret. Og udover at være en gevinst for den enkelte folkepensionist, så øger det også arbejdsudbuddet med 1000 ekstra sæt hænder til et presset arbejdsmarked. "Det er en klokkeklar mærkesag for Venstre, at så mange som muligt går på arbejde i Danmark. Derfor er det glædelige ved den her aftale, at vi både sikrer flere hænder på arbejdsmarkedet, samtidig med, at de folkepensionister der vil yde en ekstra indsats, nu også bliver belønnet for det", afslutter Christoffer Aagaard Melson.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Det skal være lettere at bo, leve, transportere og uddanne sig i hele landet

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/det-skal-vaere-lettere-at-bo-leve-transportere-og-uddanne-sig-i-hele-landet

LanddistrikterDet skal være lettere at bo, leve, transportere og uddanne sig i hele landetAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre, vicestatsminister og forsvarsminister, og Stephanie Lose, næstformand for Venstre, økonomiminister28. august 2023 kl. 12:16Det skal være lettere at bo, leve, transportere og uddanne sig i hele landet. Så kort kan det siges. Det har vi længe ment i Venstre, og det var også noget, vi gik til valg på. Nu leverer vi på det.
Regeringen vil i det kommende finanslovsforslag øge kørselsfradraget med 100 mio. kr. årligt i yderkommunerne.    Dermed foreslår regeringen skattelettelser til danskere, der pendler til og fra arbejde, og som bor i vores landdistrikter. Det skal bidrage til, at det i endnu højere grad kan betale sig at arbejde.  Derudover foreslår vi at indføre det fulde landevejsprincip på tværs af hele Danmark. Dermed gør vi det billigere at transportere sig til og fra vores dejlige småøer, så vi kan sikre en god sammenhæng med vores mange øsamfund.Det er to initiativer, vi kan være stolte af, som er med til at styrke vores landdistrikter. Og det kommer oveni i de forslag, vi allerede har været ude med, hvor vi vil afsætte midler til bl.a. et helt nyt landdistriktsudspil. Jeg glæder mig til, vi skal drøfte forslagene med resten af Folketingets partier.  Med finansloven for 2023 leverede vi en 1 mia. kr. stor skattelettelse til dansk erhvervsliv. Nu er vi klar til at give skattelettelser til danskere i arbejde i landdistrikterne. Og senere i år vil vi præsentere regeringens skattereform, hvor vi vil sænke skatten på arbejde markant.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Flere får mulighed for at skabe den børnefamilie, de drømmer om

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-resultater-i-regering/flere-far-mulighed-for-at-skabe-den-bornefamilie-de-drommer-om

Flere får mulighed for at skabe den børnefamilie, de drømmer omAlt for mange danskere kæmper for at få deres ønskebarn og har brug for hjælp til at skabe den familie, de drømmer om. Venstre har længe kæmpet for bedre hjælp til de danskere, der har behov for fertilitetsbehandling. Med Venstre i regering bliver det til virkelighed.
En af livets store gaver er at få børn og skabe den familie, man drømmer om. Desværre er nedsat frugtbarhed en udbredt sygdom. Op mod hver fjerde barnløse, som ønsker at få børn, har svært ved at blive gravide. Og omkring hvert niende barn i Danmark kommer til verden som et resultat af fertilitetsbehandling, og antallet er voksende.I Venstre har vi længe haft en klar ambition om at styrke hjælpen til enlige og par, som er ufrivilligt barnløse. Det har vi, fordi vi gerne vil bidrage til, at de mange danskere, der kæmper for at skabe en familie, får bedre muligheder for det. Derfor har vi givet mulighed for, at ufrivilligt barnløse kan få flere forsøg i fertilitetsbehandling, ligesom Venstre også har kæmpet for gratis fertilitetsbehandling til barn nummer to. De ambitioner bliver nu indfriet fra regeringens side.Med Venstre i regering afsatte regeringen sidste år 45 millioner kroner årligt på finansloven til, at kvinder i fertilitetsbehandling kan få flere reagensglasforsøg på de offentlige fertilitetsklinikker. Ved at hæve antallet af forsøg fra tre forsøg til op mod seks forsøg er det muligt at øge chancerne markant for at blive gravid.Nu har Venstre og regeringen desuden indført offentligt betalt hjælp til barn nummer to, så det også bliver lettere at få en lillebror eller lillesøster.
Hvis man brændende ønsker sig et barn, men ikke kan få det, er det en stor smerte. Derfor ønsker Venstre at styrke hjælpen til ufrivilligt barnløse, så flest muligt får mulighed for at skabe den børnefamilie, de drømmer om.
Til og med 2024 har det kun været muligt at få offentligt betalt hjælp til fertilitetsbehandling ved det første barn i det danske sundhedsvæsen. Men både den enkelte familie og det danske samfund har en stor interesse i, at drømmen om to børn kan opfyldes uden, at det kræver egenfinansiering. Derfor får ufrivilligt barnløse fra 1. december 2024 mulighed for at få vederlagsfri hjælp til barn nummer to.
I Venstre og i regeringen ønsker vi at styrke hjælpen til ufrivilligt barnløse, så flest muligt får mulighed for at skabe den børnefamilie, de drømmer om. Og det nye tilbud om gratis hjælp til barn nummer to ligger naturligt i forlængelse af, at vi har udvidet antallet af forsøg til reagensglasbehandling til første barn for enlige og par.
Venstre og regeringen har gennemført følgende: Brugerbetaling til barn nummer to afskaffesI dag er det kun muligt at få offentligt betalt hjælp til fertilitetsbehandling ved det første barn i det danske sundhedsvæsen. Men både den enkelte familie og det danske samfund har en stor interesse i, at drømmen om to børn kan opfyldes uden, at det kræver egenfinansiering. Derfor får ufrivilligt barnløse fra 1. december 2024 mulighed for at få vederlagsfri hjælp til barn nummer to. Flere behandlingsforsøg højner succesraten markantVenstre og regeringen afsatte sidste år 45 millioner kroner årligt på finansloven til, at kvinder i fertilitetsbehandling kan få flere reagensglasforsøg på de offentlige fertilitetsklinikker. Ved at hæve antallet af forsøg fra tre forsøg til op mod seks forsøg, er det muligt at øge chancerne markant for at blive gravid. Det er vigtigt at bruge den private kapacitet for at holde ventetiden nedeTid er en afgørende faktor i fertilitetsbehandling. Og der er stadig udfordringer med lange ventetider på de offentlige fertilitetsklinikker. Derfor er det også afgørende at anvende både det offentlige og det private sundhedsvæsen for hurtigst muligt at kunne tilbyde hjælp til ufrivilligt barnløse. Regionerne forpligtes fremover til at anvende privat kapacitet, hvis de er udfordret af lang ventetid på de offentlige fertilitetsklinikker. Kvinder har fået bedre muligheder for at opbevare deres ægAlle Folketingets partier har besluttet at ophæve den nuværende grænse på fem år for nedfrysning af æg i forbindelse med fertilitetsbehandling og sygdom. Det betyder, at kvinders befrugtede og ubefrugtede æg fremover vil kunne opbevares nedfrosset indtil kvinden fylder 46 år, hvis de er taget ud i forbindelse med fertilitetsbehandling eller sygdom. Tidligere har det været lovbestemt, at æggene skulle destrueres efter fem år. Investeringer i fertilitetsbehandling skal styrke områdetRegeringen investerer med den nye aftale 150 millioner kroner årligt fra 2025 i bedre hjælp til ufrivilligt barnløse, som blandt andet kan bruges til at ansætte fertilitetslæger, opbygge kapacitet og gøre brug af private fertilitetsklinikker. Det kommer oveni de 45 millioner kroner årligt, der blev prioriteret på finansloven for 2024 til at styrke fertilitetsbehandlingen i det danske sundhedsvæsen.


---

# Et historisk skridt for kvinders rettigheder

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/et-historisk-skridt-for-kvinders-rettigheder

Sundhed og velfærdEt historisk skridt for kvinders rettigheder25. april 2025 kl. 12:53Venstre, resten af regeringen og et bredt flertal i Folketinget gør nu 52 år gammel lovgivning på abortområdet tidssvarende. Vi hæver abortgrænsen, giver unge kvinder ret til at træffe egne valg – og understreger dermed kvinders grundlæggende ret til at bestemme over egen krop.
Den 1. juni 2025 træder en historisk modernisering af abortreglerne i kraft. Et bredt flertal i Folketinget har styrket retten til fri abort og dermed kvinders mulighed for selv at træffe beslutninger om egen krop og eget liv.I Venstre mener vi, at kvinder selv kan træffe beslutninger om deres egen krop og deres eget liv – ikke staten. Derfor er vi stolte over, at vi går forrest for at styrke kvinders rettigheder og frie, reproduktive valg.Med lovændringen sikrer vi, at:Abortgrænsen hæves, så kvinder får ret til fri abort indtil udgangen af 18. graviditetsugeUnge kvinder mellem 15 og 17 får ret til fri abort, så aldersgrænsen flugter med den seksuelle lavalderDer etableres ét nationalt abortnævn, der tager stilling til senaborter, så alle kvinder får ensrettet praksis, uanset hvor i landet de bor.Den udvidede abortgrænse betyder blandt andet, at kvinder og familier får bedre mulighed for at reagere på resultaterne af de fosterdiagnostiske scanninger. Første tilbud om scanning ligger i 1. trimester, men resultaterne af scanningen foreligger oftest først efter 12. gravitetsuge. Med den tidligere abortgrænse, har man som kvinde derfor ikke haft mulighed for at reagere uden at skulle søge om tilladelse fra et såkaldt abortråd – selv når beslutningen var truffet på baggrund af alvorlige fund. Det ændrer vi nu.Lande som England, Holland og Island har allerede ændret lovgivningen og hævet abortgrænsen de senere år, mens Sverige siden 1996 har haft en abortgrænse på 18 uger.Det er 52 år siden, kvinder i Danmark fik ret til fri abort. Dengang tog vi et historisk skridt for kvinders rettigheder. Nu tager vi endnu et.I store dele af verden svækkes kvinders ret til selv at bestemme. Mange kæmper dagligt for at bevare selv helt basale rettigheder. I Danmark går vi i den modsatte retning. Vi viser, at retten til abort er en grundlæggende sundhedsrettighed.Med moderniseringen af abortreglerne tager vi et markant skridt for ligestilling, frihed og respekt for den enkeltes ret til at bestemme over sit eget liv. Vi er stolte over, at Venstre går forrest for at styrke kvinders rettigheder og frie, reproduktive valg. Til gavn for kvinderne og for familierne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny aftale skal give kræftpatienter et bedre liv med og efter kræft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-aftale-skal-give-kraeftpatienter-et-bedre-liv-med-og-efter-kraeft

Sundhed og velfærdNy aftale skal give kræftpatienter et bedre liv med og efter kræftAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, og Christoffer Melson, sundhedsordfører27. november 2025 kl. 19:24400.000 danskere lever i dag med en kræftdiagnose. Det er en stigning på 100.000 på bare ti år. Det er utrolig positivt, at flere overlever eller lever længere med kræft. Men rigtig mange kræftpatienter får senfølger, der gør det svært at vende tilbage til livet. Det skal en ny kræftplan med 36 konkrete initiativer ændre på.
Kræftbehandlingen har gjort markante fremskridt de seneste 20 år, og i dag bliver langt flere end tidligere enten helt kræftfri eller lever længere med en kræftsygdom.Men det kan være en barsk omgang at komme igennem et kræftforløb, og mange får senfølger såsom ekstrem træthed, kroniske smerter eller angst for tilbagefald efter deres behandling.Ifølge Kræftens Bekæmpelse får syv ud af 10 kræftpatienter fysiske eller mentale senfølger, der forringer deres livskvalitet og kan gøre det svært at vende tilbage til dagligdagen med arbejde og samvær med familie og venner.Det er derfor afgørende, at de kan få den rette hjælp og støtte til at håndtere deres senfølger og vende tilbage til livet. Det får de ikke altid i dag, og på tværs af Danmark er der alt for store forskelle på de senfølgeindsatser, som tilbydes i de enkelte regioner.Det bliver der nu ændret på.Med en ny aftale om Kræftplan V mellem regeringen, KL og Danske Regioner, der indeholder 36 konkrete initiativer, styrker Venstre og regeringen blandt andet indsatserne på senfølgeområdet. Det skal sikre, at kræftpatienter ikke overlades til sig selv, men kan få ensartede tilbud af høj kvalitet, uanset hvor de bor i landet.Aftalen betyder, at alle regioner allerede i 2026 skal have etableret senfølgeklinikker, hvor kræftpatienter med komplekse senfølger kan få specialiseret og tværfaglig hjælp til at håndtere deres senfølger.Kræftplan V styrker også den palliative indsats, så patienter, hvis liv desværre ikke kan reddes, kan få en værdig afslutning på livet. Kræftpatienter skal blandt andet have adgang til specialiseret palliation og bedre smertelindring den sidste tid.Samtidig styrker Kræftplan V brugen af moderne teknologi som kunstig intelligens, der kan hjælpe lægerne med at opdage og behandle kræft. Det skal blandt andet sikre tidlig opsporing og gøre det muligt at skræddersy behandlingsforløb til den enkelte, så man kan reducere risikoen for alvorlige komplikationer efter for eksempel en operation eller kemoterapi.Venstre har i årtier været drivkraften bag de store fremskridt på kræftområdet – fra de første kræftplaner og -pakker til dagens historiske løft.Med Kræftplan V, der er den hidtil største målt i kroner og øre, bygger vi ovenpå og styrker endnu engang kræftområdet.Så de tusindvis af danskere, som hvert år rammes af en kræftsygdom, kan få den allerbedste behandling og hjælp og støtte til at vende tilbage til livet, når de er færdigbehandlet.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu slår Venstre og regeringen endnu hårdere ned på bandekriminaliteten

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-slar-venstre-og-regeringen-endnu-hardere-ned-pa-bandekriminaliteten

RetspolitikNu slår Venstre og regeringen endnu hårdere ned på bandekriminalitetenAf Preben Bang Henriksen, Retsordfører8. november 2023 kl. 13:34Den nye Bandepakke IV har mange stærke V-aftryk, der gør livet endnu mere surt for banderne og sikre danskernes tryghed. Blandt andet skærper vi nu straffen for ydmygelsesvold, indfører dobbeltstraf for bandernes økonomiske kriminalitet og sætter ind overfor bandernes mange knivoverfald.
Danmark er ikke Sverige. Heldigvis – i hvert fald når vi ser på bandekriminaliteten. Når der således er 30.000 rockere eller bandemedlemmer i Sverige, så har vi i Danmark 1300!Men succesen med de danske bandepakker skal ikke få os til at hvile på laurbærrene. For 1300 bandemedlemmer er stadig 1300 for meget.Derfor er det glædeligt, at regeringen nu har fået et massivt flertal bag sig til den seneste bandeaftale – en aftale med 44 forskellige tiltag, der i den grad har stærke V-aftryk.Vi sætter ind overfor ydmygelsesvold, hvor gerningsmanden – ud over selve ”hovedforbrydelsen” – tillige tvinger offeret til at kysse sine sko eller til andre og værre ydmygelser. Her hæver vi den sædvanlige straf med 50 %.Vi indfører dobbelt straf for bandernes økonomiske kriminalitet, så vi kan få ram på de bagmænd, der ikke selv nødvendigvis er direkte deltagere i kriminaliteten, men som alt andet lige spiller en afgørende rolle i at holde banderne i live.Også overfor de mange knivoverfald tager vi nu fat.  Alene sidste vinter blev der ifølge Politiets oplysninger begået mere end 100 knivoverfald. Derfor skærper vi også her straffen.Der er tale om  44 højrelevante tiltag overfor banderne. Det er rettidig omhu.  Det er dansk retspolitik.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu skærer vi igen ned på bøvlet i foreningslivet

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-skaerer-vi-igen-ned-pa-bovlet-i-foreningslivet

KulturNu skærer vi igen ned på bøvlet i foreningslivetAf Morten Dahlin, minister for byer og landdistrikter og Kim Valentin, kulturordfører19. august 2025 kl. 10:24Bøvl og bureaukrati har alt for længe spændt ben for foreningslivet og vores frivillige ildsjæle. Det er en stor trussel mod det forenings-Danmark vi kender og holder af, og det er noget, Venstre længe har taget meget alvorligt. Venstre i regering har allerede igangsat flere initiativer, som skal gøre livet lettere for foreningerne. Og nu præsenterer vi endnu et udspil, der skal gøre op med en stor del af de byrder, foreningerne oplever.
Et stærkt og velfungerende foreningsliv kræver, at vores frivillige ildsjæle ikke drukner i bøvl og papirarbejde. Det er vi i Venstre i høj grad bevidste om, og derfor lancerede vi i 2022 udspillet ”Venstre vil sikre mere frihed under ansvar for foreningslivet” og sidste år udspillet ”Slut med bøvl og bureaukrati i foreningslivet”.Ambitionen har hele tiden været klar: Frivillige skal bruge deres kræfter på mennesker – ikke papirarbejde, og vores foreninger skal have de bedst mulige betingelser. Som en del af regeringen har vi desuden presset på for at sikre, at vores ambition bliver til virkelighed. Det leverer vi nu på endnu en gang.I august 2024 præsenterede regeringen en række tiltag for at lempe byrderne i foreningslivet. Her nedsatte vi blandt andet et partnerskab med aktører fra foreningslivet, og bad dem om at komme med anbefalinger til, hvilke regler og byrder der bør sløjfes. På baggrund af partnerskabets anbefalinger har regeringen netop præsenteret et samlet udspil med en lang række initiativer.Vi vil bl.a. gøre det lettere for frivillige og foreninger at hente tilladelse til og afholde idrætsstævner, festivaler og andre arrangementer, der giver liv i Danmark og binder lokalsamfundene sammen. Helt konkret vil vi bl.a. forenkle reguleringen på byggeområdet for arrangementer, så konstruktioner ved idrætsstævner, markeder mv. ikke reguleres sammen med permanent byggeri.Vi vil også indføre en ”foreningsjournal” i form af en udvidet CVR-løsning, der skal inkludere foreninger, så banker mv. kan indhente relevante oplysninger og dokumenter ét sted. Det er et konkret Venstre-forslag, som nu bliver til virkelighed.Derudover vil vi styrke rekrutteringen og fastholdelsen af frivillige ved bl.a. at skabe større klarhed omkring, hvilke regler der gælder for ledige, efterlønnere mv., der ønsker at tage en tørn i det frivillige forenings-Danmark.Vi vil også videreføre partnerskabet, så det kan fungere som værn mod nyt bureaukrati for foreningslivet. Og så vil vi selvfølgelig fortsætte kampen i EU med at lempe GDPR-reglerne, så de bliver lettere at håndtere for foreningerne.Alle initiativerne kan læses her.I Venstre er vi stolte over, at vores mangeårige arbejde for at sikre bedre vilkår for foreningerne endnu en gang bærer frugt, og at mange af de ting, vi selv har foreslået, bliver til virkelighed.For det er noget, der vil kunne mærkes ude i foreningerne og blandt de frivillige trænere, ledere og bestyrelsesmedlemmer, som hver dag gør en uvurderlig indsats - og som fortjener den allerstørste tak.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Med ny aftale skal voldsforbrydere straffes hårdere

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/med-ny-aftale-skal-voldsforbrydere-straffes-hardere

RetspolitikMed ny aftale skal voldsforbrydere straffes hårdereAf Preben Bang Henriksen, retsordfører25. juni 2025 kl. 10:43Venstre har længe kæmpet for hårdere straffe for voldsforbrydelser. Det bliver nu til virkelighed. Regeringen har indgået en bred aftale om en strafreform, hvor straffen for en lang række forbrydelser hæves markant, og vi investerer massivt i de danske fængsler. Med aftalen fordobler vi straffen for den grove vold.
Alt for længe er for mange kriminelle sluppet for billigt. Når nogen begår alvorlig, personfarlig kriminalitet, skal konsekvensen være markant – både for ofrenes skyld og for retsfølelsen i samfundet.Nu har regeringen indgået en aftale om en strafreform med Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet, hvor det er lykkedes at sikre væsentligt højere straffe for en lang række voldsforbrydelser. Samtidig investerer vi i fængselspladser, fængselsbetjente og kriminalitetsforebyggelse.Straffen skal afspejle forbrydelsens grovhedDet er ikke rimeligt, at en gruppe voldsmænd, der overfalder sagesløse ofre på åben gade, i dag kan slippe med få måneders fængsel. Det ændrer vi nu.Med strafreformen fordobler vi straffen for grov og særdeles grov vold. Den voldsforbryder, der i dag vil få en dom på to års fængsel, skal i fremtiden fire år i fængsel. Vi hæver også straffen markant for bl.a. simpel overfalds- og gruppevold, overfalds- og gruppevoldtægt, vanvidskørsel og besiddelse af seksuelt overgrebsmateriale med børn.Det gør vi alt sammen for at sikre, at kriminalitet, særligt den personfarlige og voldelige, har tydelige konsekvenser.Historisk investering i det danske fængselsvæsenNår vi skærper straffene, skal vi naturligvis også sikre, at der er plads til de dømte. Derfor udvider vi kapaciteten markant med bl.a. nye fængsler, udbygninger og renoveringer – så vi samlet etablerer tusindvis af nye fængselspladser.Samtidig styrker vi rekrutteringen og fastholdelsen af fængselspersonale. Vi indfører en ny stilling som sikkerhedsbetjent, styrker indsatsen for et godt arbejdsmiljø og investerer i bedre sikkerhed.Med aftalen investerer vi også i den kriminalitetsforebyggende indsats, og tilbyder en hjælpende hånd til dem, der er villige til at vælge den kriminelle løbebane fra.Venstre leverer på retspolitikkenI Venstre står vi vagt om ret og rimelighed. Vi gik til valg på at hæve straffen for voldsmænd og voldtægtsforbrydere, og det leverer vi nu på.Vi straffer ikke af hensyn til den kriminelle. Vi straffer af hensyn til offeret og retsfølelsen.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Beredskab

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/beredskab

Venstres beredskabspolitik
Beredskabet
Danmarks sikkerhed og tryghed er under pres. Med krig i Europa, cyberangreb, sabotage mod kritisk infrastruktur og hyppigere ekstreme vejrhændelser står Danmark over for det mest komplekse trusselsbillede siden Anden Verdenskrig.For Venstre er det en kerneopgave at sikre, at samfundets funktioner opretholdes – også i krisesituationer. Det stiller krav om et samlet og langsigtet fokus på samfundssikkerhed og beredskab.
Totalberedskabet
Totalberedskabet er rammen for Danmarks samlede indsats for at forebygge, håndtere og genoprette efter kriser og i værste fald krig. Formålet er at sikre, at samfundets vitale funktioner kan opretholdes under pres.Totalberedskabet bygger på et fælles ansvar, hvor staten har det overordnede ansvar for samfundssikkerheden, og øvrige samfundsaktører bidrager inden for deres ansvarsområder. Samspillet på tværs af samfundets aktører er afgørende for Danmarks samlede robusthed.For Venstre er totalberedskabet grundlaget for et mere modstandsdygtigt Danmark.
Investeringer i beredskabet
Venstre har været drivkraften bag et markant økonomisk løft af beredskabsområdet. Investeringerne styrker både den akutte indsats og den langsigtede robusthed i samfundets kritiske funktioner.
Beredskabsaftalen
Med beredskabsaftalen for 2025-2026 er der afsat 608 millioner kroner samt varige midler frem mod 2033. Samlet er der afsat 1,9 milliarder kroner i perioden 2025-2033 til flere medarbejdere, mere træning og øvelsesaktivitet, specialiseret materiel, styrkelse af cybersikkerheden og en styrket operativ kapacitet i det statslige redningsberedskab.
Akutpakker
I 2026 afsættes ca. 1,2 milliarder kroner til en akutpakke, der lukker konkrete sårbarheder i Danmarks kritiske funktioner. Midlerne anvendes til nødstrøm og beredskabsudstyr på sygehuse, styrkelse af de kommunale redningsberedskaber, sikring af energi- og teleinfrastruktur samt opbygning af specialiserede kapaciteter i det statslige beredskab og i Grønland. Det styrker Danmarks evne til at håndtere alvorlige hændelser, herunder cyberangreb, sabotage og længerevarende strømsvigt.
Midler fra den økonomiske plan
For at forankre indsatsen prioriterer regeringen 1 milliarder kroner årligt i 2027-2030, stigende til 5 milliarder kroner årligt i 2035. Det sikrer et varigt løft af beredskabet og understøtter Danmarks samlede robusthed.
Cybersikkerhed
Truslen fra cyberangreb er vokset markant og stiller stadig større krav til Danmarks sikkerhed. Venstre prioriterer derfor en styrkelse af cybersikkerheden gennem en samlet strategi for cyber- og informationssikkerhed, der skal beskytte myndigheder, virksomheder og samfundskritisk infrastruktur. Strategien styrker både cybersikkerheden og Danmarks digitale suverænitet.Derudover skal vi arbejde for, at udenlandske påvirkningskampagner ikke får succes i Danmark. Det er helt uacceptabelt, at fremmede stater forsøger at påvirke danske valg. Valgenes integritet er fundamentet for vores demokrati – og det skal vi værne om med al den kraft, vi har.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Beskæftigelsespolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/beskaeftigelse

Venstres beskæftigelsespolitik
Det arbejdende fælleskab
Det er godt og sundt at være i arbejde. Når man løser en opgave, der er efterspurgt, bidrager man til det arbejdende fællesskab, mens man skaber værdi for andre og sig selv. Venstre kæmper for, at flere bliver en del af det fællesskab, som arbejdsmarkedet er.Lige nu har vi gode muligheder for at få flere med i det arbejdende fællesskab. De muligheder skal vi gribe.Det er ikke kun godt for den enkelte, der kan forsørge sig og sine, og som har noget at stå op til om morgenen. Det er også godt for samfundet. For når færre forsørges af det offentlige, og når flere forsørger sig selv, får vi bedre råd til at prioritere vores fælles velfærd og den grønne omstilling.
Det skal kunne betale sig at arbejde
Venstre mener, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, at uddanne sig og gøre en indsats. Vi mener, at ethvert menneske, der kan, har pligt til at tage ansvar for sit eget liv.Vi arbejder for, at det bedre kan betale sig at arbejde. For når flere arbejder, og når færre forsørges af det offentlige, får vi bedre råd til at tage os af de svageste i samfundet og til at prioritere vores fælles velfærd, den grønne omstilling og vores fælles forsvar. Venstre har de sidste mange år taget ansvar og dermed sikret, at det bedre kan betale sig at arbejde i Danmark i dag, end det kunne for år tilbage. Men selvom det er gået den rigtige vej, så var der i 2021 fortsat 225.000 danskere, der havde en lav økonomisk gevinst ved at arbejde.Derfor har Venstre været med til at lave en kontanthjælpsreform, der sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde. Med reformen indfører vi en arbejdspligt for personer, der ikke opfylder opholdskravet og beskæftigelseskravet. Det gør vi, fordi vi grundlæggende mener, at det er rimeligt, at alle bidrager, hvis de kan. Samtidig forenkler vi ydelserne, og vi hæver grænsen for, hvor meget man må tjene uden modregning. Det betyder, at det bliver mere økonomisk attraktivt at tage skridtet ind på arbejdsmarkedet.Det handler om rimelighed. For det er ikke rimeligt, når gevinsten i kroner og øre er meget lille ved at skifte kontanthjælpen ud med et arbejde. Der skal være en mærkbar økonomisk gevinst ved at tage et arbejde.Derfor har Venstre også sikret de største skattelettelser på arbejde i 10 år til over tre millioner arbejdende danskere. Det har vi, fordi vi grundlæggende mener, at danskernes penge ligger bedst i danskernes lommer. Og fordi vi ønsker at gøre det mere attraktivt at arbejde for alle de danskere, der yder en ekstra indsats.Vores mål er simpelt: Hvis du kan arbejde, så skal det også kunne betale sig for dig at arbejde.
NyhedStørste lempelse af personskatten i 10 årOver 3 millioner arbejdende danskere får en skattelettelse, 280.000 personer får halveret topskatten, og arveafgiften sænkes.Læs mere
En ny og mere fri beskæftigelsesindsats
Formålet med den aktive beskæftigelsesindsats er at hjælpe arbejdsløse ind på arbejdsmarkedet, så flere igen bliver en del af det arbejdende fællesskab. Det gælder både dem, der har stået uden for arbejdsmarkedet i kortere eller længere tid. Derfor skal den aktive beskæftigelsesindsats tage udgangspunkt i den enkelte borger.For Venstre har det længe været en prioritet at skabe en mere fri og enkel beskæftigelsesindsats. Venstre har tidligere foreslået at nedlægge jobcentrene i deres nuværende form. Det har vi gennemført med en historisk reform af beskæftigelsesindsatsen.Med afskaffelsen af jobcentrene i deres nuværende form bryder vi med et system, der i årevis har været præget af detailstyring, mange regler og manglende hensyn til, hvor langt borgeren var fra arbejdsmarkedet - samt hvilken indsats, der passede bedst til den enkelte.Kommunerne skal have mulighed for at organisere beskæftigelsesindsatsen, så den passer til de lokale forhold og behov. Det giver samtidig også mulighed for at tænke beskæftigelse sammen med fx social- og sundhedsindsatser.For den enkelte ledige betyder det en indsats, der i højere grad tager udgangspunkt i, hvad der virker - frem for hvad der skal dokumenteres. Vi fjerner unødvendige samtaler og tunge proceskrav og giver i stedet plads til faglighed og individuelle løsninger, der er lokalt forankrede og bygger på tættere samarbejde mellem borgere, virksomheder og kommunen.For Venstre handler det om at have en beskæftigelsespolitik, der hjælper flere i arbejde, og som sikrer, at færre parkeres på offentlig forsørgelse.
Forenings- og aftalefrihed
For at få flest muligt med ind i fællesskabet er det nødvendigt med et frit arbejdsmarked, hvor lønnen afspejler den enkeltes indsats, hvor der ikke er unødige benspænd eller organisatorisk monopolisering, og hvor arbejdstiden er fleksibel og tilpasset den enkelte virksomheds og den enkelte ansattes ønsker og behov.Et frit arbejdsmarked er baseret på aftaler mellem arbejdsmarkedets parter. Den lovgivende magt skal derfor blande sig mindst muligt i arbejdsmarkedets forhold.Venstre ønsker at sikre ordnede forhold på danske arbejdspladser med rimelige løn- og arbejdsvilkår for både danske og udenlandske lønmodtagere samtidig med, at vi respekterer den danske model og ikke fastsætter løn- og arbejdsvilkår fra politisk hold.I Danmark er det arbejdsmarkedets parter, der forhandler løn, og sådan skal det blive ved med at være.Samtidig er det Folketingets opgave at sikre foreningsfriheden, den frie og lige adgang til job og erhverv, samt at medlemskab af faglige organisationer reelt er frivilligt. Adgangen til et job eller til at drive erhverv må ikke gøres afhængig af, at man er medlem af en bestemt organisation.
Ordnede forhold på arbejdspladsen
For Venstre er det vigtigt, at man ikke bliver syg af at gå på arbejde. Derfor er det vigtigt, at vi arbejder for at sikre et godt arbejdsmiljø på arbejdspladserne. Målsætningen for en liberal arbejdsmiljøpolitik er at forebygge arbejdsskader og skabe den bedst mulige sikkerhed på arbejdspladserne.Det er et fælles ansvar for ledelse og medarbejdere at fremme et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø, der også skaber plads til mennesker uden fuld erhvervsevne.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Boligpolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/boligpolitik

Venstres boligpolitik
Flere skal kunne eje deres egen bolig
For Venstre er det en grundlæggende værdi, at danskerne har et godt sted at bo. Vi mener, at et godt og trygt hjem er fundamentet for det gode liv, og da syv ud af 10 danskere drømmer om at bo i en ejerbolig, så vil Venstre sørge for, at flere danskere kan få opfyldt den drøm.  For at flere kan eje deres egen bolig, skal der bygges flere ejerboliger. Venstre ønsker derfor, at det bliver nemmere og mere attraktivt at bygge flere ejerboliger. Særligt tæt ved byerne, hvor efterspørgslen er stor.
Boligpolitik med afsæt i tryghed
Venstres boligpolitik handler om tryghed. Der skal være tryghed for både boligejerne, andelshaverne og lejerne.For hjemmet er fundamentet for vores liv og hverdag. Det skaber rammen om familien og det enkelte menneskes udfoldelsesmuligheder. Mennesker går gennem forskellige livsfaser. Derfor skal vores boligformer være mangfoldige.Vi vil sikre en blandet beboer- og boligsammensætning i hele landet. Vi skal have et Danmark i balance. Vi skal skabe incitament til, at danskerne har lyst til og mulighed for at bo i hele Danmark. I både land og by.Hjemmet skal være et trygt og stabilt sted for alle, også i forhold til økonomi. Der skal være ro omkring den enkeltes boligøkonomi. Vi skal have forudsigelighed og kontinuitet, og derfor skal vi fastholde skattestoppet og samtidig fortsætte med at følge det nye ejendomsskattesystem meget tæt for at sikre mest mulig gennemskuelighed og hensigtsmæssighed.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Boligskat - Venstres holdning til boligskat

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/boligskattepolitik

Venstres boligskattepolitik
Ro og tryghed om din boligskat
Venstres boligpolitik handler om tryghed. Der skal være tryghed for boligejerne, andelsbolighaverne og lejerne – både nu og i fremtiden.Det handler om at sikre ro om boligejernes økonomi og fremtidens boligskat. For os er det afgørende, at boligejerne har sikkerhed omkring deres økonomi. Venstre er imod, at der skabes utryghed for boligejerne ved at åbne for nye boligskatter.Venstre står vagt om boligejernes tryghed og kæmper fortsat for, at boligskatterne og ejendomsvurderingssystemet sikrer et rimeligt beskatningsgrundlag.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Digitalisering

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/digitaliseringspolitik

Venstres digitaliseringspolitik
Vi skal gribe de digitale muligheder
Danmark er et digitalt foregangsland og ligger i top internationalt. Den styrkeposition ønsker Venstre at fastholde og udvikle. Digitalisering har allerede været en enorm gevinst for både borgere, virksomheder og samfund – og potentialet er langt fra udtømt.Venstre ser digitalisering som en del af løsningen på en lang række af de udfordringer, som Danmark står over for - fra den grønne omstilling til mangel på arbejdskraft i vores velfærdsektor og gode vilkår for erhvervslivet.Men vi skal ikke blot digitalisere for digitaliseringens skyld. Venstre vil fokusere på de digitale løsninger, der skaber reel værdi for mennesker og samfundet. Derfor vil Venstre forsætte med at investere i digitalisering på tværs af den offentlige og private sektor til gavn for borgere, forbrugere og virksomheder. AI skal skabe værdi for både borgere og samfundKunstig intelligens er et godt eksempel på ny teknologi, der kan skabe stor værdi, hvis den bruges rigtigt. Kunstig intelligens kan frigøre tid til kerneopgaver, forbedre servicen for borgerne og styrke konkurrenceevnen og produktiviteten i dansk erhvervsliv.Venstre vil bruge AI til at løse samfundsudfordringer og sikre danskerne bedre løsninger. Det skal ske med høj datasikkerhed og klare etiske rammer, så vi både bevarer tilliden, styrker kvaliteten i velfærden og skaber nye muligheder for det offentlige og erhvervslivet.Klare aldersgrænser og ansvarlige rammer på sociale medierVenstre har sikret en balanceret model for aldersgrænser på sociale medier. Der indføres en national aldersgrænse på 15 år, med mulighed for adgang fra 13 år med forældresamtykke. Det udskyder børns debut på sociale medier og understøtter platformenes egne alderskrav. Samtidig fastholder vi, at forældre har et afgørende ansvar for deres børns digitale liv. Staten skal sætte rammerne, men det er forældrene, der kan træffe den rigtige beslutning.Digitalisering må ikke skabe et A- og B-holdDet er dog vigtigt at have for øje, at ikke alle borgere besidder de samme digitale kompetencer. Mange danskere oplever, at den teknologiske udvikling går for hurtigt, og det kan være svært at følge med. De oplever derfor udfordringer i mødet med det offentlige system.Venstre ønsker ikke, at nogle borgere udelukkes fra dele af samfundet, når Danmark bliver mere digitalt.Digitaliseringen skal udvikles med fokus på brugervenlighed, og der skal ydes hjælp og vejledning, så flest muligt får gavn af digitaliseringen.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Energipolitik og Forsyningspolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/energipolitik

Venstres energi- og forsyningspolitik
Pålidelig, grøn og omkostningseffektiv energiforsyning
Danmark skal have en pålidelig, grøn og omkostningseffektiv energiforsyning, som vi kan producere selv. Det er helt afgørende, når vi skal løse klimaudfordringen og sikre en grøn omstilling af samfundet.Energi- og forsyningspolitik er nu også er blevet sikkerhedspolitik. Det er derfor helt afgørende både afgørende for klimaet og for vores sikkerhed, at vi fortsat omstiller os til grønne energikilder.  Atomkraft er en grøn energikilde, og verden har brug for atomkraft, hvis vi skal nå de globale klimamål og sikre stabil og omkostningseffektiv energiforsyning. Konkret vil Venstre arbejde for at afskaffe forbuddet fra 1985, der betyder, at atomkraft per definition ikke må indgå i dansk energiplanlægning. Samtidig vil vi arbejde på at fjerne eventuelle barrierer for forskning i atomkraftsteknologier herhjemme.Den grønne omstilling af Danmarks energiforsyning er godt undervejs og bidrager til, at vi er godt på vej til at indfri målet om at nedbringe Danmarks CO2-udledning med 70 procent i 2030 og 82 procent i 2035.Derfor har Venstre også været med til at sikre en markant udbygning af vedvarende energi, så vi endnu hurtigere kan få mere billig, grøn energi.Men vi er langt fra i mål, og vi skal være endnu mere ambitiøse. Venstre vil fortsat kæmpe for at sikre mere grøn energi. Det er vigtigt for vores klima og for vores sikkerhed.
En grøn håndsrækning til boligejerne
Rigtig mange danske familier går og drømmer om at forbedre eller renovere deres bolig. Derfor har Venstre også kæmpet for at få genindført håndværkerfradraget, som ellers blev droppet af den tidligere røde regering i 2022.Med finanslovsaftalen for 2025 genindførte vi håndværkerfradraget. Dermed kan danske boligejere igen få en håndsrækning til det næste grønne renoveringsprojekt derhjemme. Det gælder fradrag for fx etablering af omfangsdræn, nye vinduer og isolering af huset. Håndværkerfradraget giver danskerne bedre muligheder for at investere i deres bolig og det skubber på med at nå tættere på mål med den grønne omstilling.Dermed hjælper vi boligejerne med at foretage både investeringer i at klimasikre og energirenovere boligen, så man bedre kan stå imod vildere vejr med fx flere skybrud og oversvømmelser. Det er sund fornuft.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Erhvervspolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/erhvervspolitik

Venstres erhvervspolitik
Verdens bedste land at starte og drive virksomhed i
Det er en forudsætning, at pengene skal tjenes, før man kan bruge dem. Vækst og velstand er en forudsætning for velfærd. Uden et stærkt erhvervsliv, der skaber skatteindtægter, har vi ikke råd til velfærd. Derfor har Venstre en ambition om, at Danmark skal være det bedste land at starte og drive virksomhed i. Kilden til fornyelse er iværksætterne. Det gælder dem, der starter nye virksomheder, og dem, der sætter nye idéer i gang med udgangspunkt i de eksisterende. Vi har brug for iværksættere til at udtænke fremtidens løsninger og skabe fremtidens danske arbejdspladser. Iværksættere og vækstvirksomheder skaber fremgang og beskæftigelse.Selvstændighedskulturen er helt afgørende i et frit samfund. Selvstændighedskultur udspringer af lysten, evnen, viljen og muligheden for selv at sætte ting i gang.Lovgivningen skal være indrettet, så den ikke hindrer privat initiativ og selvstændighed. Der skal tænkes nye løsninger, og dele af den eksisterende regulering trænger til modernisering.Det skal være lettere og mere attraktivt at blive selvstændig. Vi skal oparbejde en stærkere iværksætterkultur og infrastruktur. Vi skal fortsat sørge for, at endnu flere iværksættere og vækstvirksomheder har de rigtige rammer for at vokse og blive fremtidens nye store danske arbejdspladser.Det kræver, at det bliver endnu lettere for virksomhederne at tiltrække kapital og de rigtige kompetencer. Og det kræver, at reguleringen i Danmark understøtter frem for at begrænse mulighederne for at starte og drive virksomhed.
Milliardaftale til at understøtte iværksætteri
Venstre har derfor i regeringen stået i spidsen for en milliardaftale, der understøtter dansk iværksætteri. Det betyder færre byrder, mindre bøvl og lettere adgang til kapital.  Aftalen styrker rammevilkårene for dansk iværksætteri ved blandt andet at fjerne udbytteskatten for unoterede aktier, afskaffe ”fantomskatten”, forhøje grænsen for den lave beskatning af aktieindkomst og sikre midler til udviklingen af iværksættertalenter. Det gør det lettere at være iværksætter og er med til at sikre dansk økonomis fremtid.
Det skal være lettere at drive virksomhed
Det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark. Virksomhedernes administrative byrder og bøvl skal reduceres, så virksomhederne kan bruge deres tid på produktionen frem for administrativt bøvl. Derfor har Venstre også foreslået at reducere erhvervslivets byrder med 25 procent.Byrder, bureaukrati og administrativt bøvl må ikke stå i vejen for danske virksomheder. Det gælder uanset, om der er tale om, iværksættere, små- og mellemstore virksomheder, vækstvirksomheder eller store etablerede virksomheder.
Bedre vilkår for de familieejede virksomheder
Venstre har taget de første skridt til at gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark. Det er blandt andet lykkedes Venstre at sænke generationsskifteskatten fra 15 procent til 10 procent og at indføre skematisk værdiansættelse for familieejede virksomheder.Det gør en stor forskel for familieejede virksomheder, at der nu er sikkerhed omkring overdragelsen gennem den skematiske værdiansættelse. Det bringer retssikkerheden tilbage og sikrer, at de familieejede virksomheder fortsat kan udgøre en hjørnesten i dansk erhvervsliv, der danner grundlag for godt 850.000 danskeres lokale arbejdspladser.Men ambitionerne rækker længere. Danske virksomheder er under hård international konkurrence. Derfor har vi også foreslået at sænke selskabsskatten fra 22 til 20 procent.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# EU-politik - Hvad er EU politik i Venstre?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/eu

Venstres EU-politik
Europa skal kunne forsvare sig selv
Vi vil styrke Europas forsvar og sikkerhed inden for NATO, så vi kan forsvare vores ret til at leve i frihed og fred. Med et mere usikkert verdensbillede er tættere europæisk samarbejde om forsvar, indkøb, mobilitet, træning og kapaciteter via EU nødvendigt, så vi står stærkere sammen og kan afskrække trusler mod Europa.
Your browser does not support the video tag.
Et frit EU kræver en stærk ydre grænse
Vi vil styrke EU’s ydre grænser og fortsat arbejde for at oprette modtagecentre for flygtninge uden for Europa. Det er kun menneskesmuglerne, der er tjent med, at migranterne skal ud på en farefuld sejltur over Middelhavet. Derfor skal migrationen stoppes inden den når de europæiske kyster, og dét kræver en stærkt fælleseuropæisk indsats.
Your browser does not support the video tag.
Ind med grøn energi, ud med Putins gas
Vi skal gøre os uafhængige af Ruslands olie og gas ved at styrke vores egne grønne energiløsninger. Derfor skal vi udbygge det fælleseuropæiske energinet, udrulle vedvarende energi og sikre forskning og innovation i verdensklasse.
Your browser does not support the video tag.
Samhandel gør Danmark rigere og Europa friere
Vi vil fortsat styrke det frie indre marked, som i årtier har øget den danske vækst, velstand og sikkerhed. Samtidig skal vi styrke vores eksisterende frihandelsaftaler med tredjelande og arbejde aktivt for at indgå nye.
Your browser does not support the video tag.
Mere sund fornuft i EU
De store globale udfordringer for Europa står i kø, og derfor skal EU ikke beskæftige sig med en masse spørgsmål, der kan klares hurtigere og bedre af medlemslandene.
Your browser does not support the video tag.
Du kan hente hele Venstres EU-program her.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Venstres familiepolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/familiepolitik

Venstres familiepolitik
Mere frihed og tryghed til familierne
At få børn er én af livets store glæder - og Venstre vil sikre de bedst mulige betingelser for, at man kan skabe det familieliv, man drømmer om.Derfor kæmper Venstre for:mere fleksibilitet i hverdagenhøj kvalitet og valgfrihed i dagtilbudtryghed under graviditet og fødselbedre hjælp til ufrivillig barnløshed
Mere fleksibilitet i hverdagen
Mange småbørnsforældre har en travl hverdag og kæmper med at få hverdagen til at hænge sammen.Derfor har Venstre foreslået en arbejdslivskommission, som bl.a. skal se på, hvordan forældre kan få mere fleksibilitet i de år, hvor børnene er små. Vi vil give børnefamilierne større mulighed for at indrette deres hverdag på en måde, der passer til dem.Læs mere om arbejdslivskommissionen.
NyhedUfrivilligt barnløse får nu gratis hjælp til barn nummer toVenstre og regeringen har indgået en aftale, som giver ufrivilligt barnløse gratis fertilitetsbehandling til barn nummer to, så flere familier får mulighed for at få en lillebror eller lillesøster.Læs mere
Frihed og kvalitet i daginstitutionerne
Venstre ønsker, at dagtilbudsområdet er det næste velfærdsområde, der frisættes. Det skal sikre dagtilbud af høj kvalitet og øget frit valg af dagtilbud, så alle børn kan få en tryg hverdag. Vi ønsker:mere lokal frihed til institutionernefærre rigide reglerbedre mulighed for at bruge fagligheden i hverdagenVi vil have dygtige pædagoger, ansvarlig ledelse og høj kvalitet – og mindre papirarbejde.Derfor arbejder Venstre for at fjerne unødvendige statslige og kommunale regler, der begrænser pædagogernes mulighed for at bringe deres faglighed i spil og tager tid fra deres samvær med børnene.
Venstre bakker om minimumsnormeringer
Venstre har stemt for, at der indføres minimumsnormeringer i daginstitutionerne for at give danske børnefamilier vished om, at der er nok voksne til stede, når de afleverer deres børn.Men god kvalitet i daginstitutionerne handler om mere end bare tal. Det handler også om god ledelse, dialog med forældrene og pædagogernes tid med børnene.
NyhedDaginstitutioner skal være næste skridt i frisættelsenFor Venstre er det næste naturlige skridt i frisættelsen af vores velfærdssamfund at sikre en frisættelse af børneområdet og daginstitutionerne.Læs mere
Bedre fysiske rammer i dagtilbuddene
Mange af landets børnehaver og vuggestuer er desværre slidte og utidssvarende. Derfor har Venstre:foreslået at prioritere midler til at forbedre de fysiske rammer i de danske daginstitutioner.sikret en historisk høj investering i kommunernes økonomi, så kommunerne blandt andet kan bruge cirka tre milliarder kroner til investeringer i daginstitutionerne. Disse penge kan bruges til at forbedre de fysiske rammer.Læs mere om økonomiaftalen med kommunerne.
Frit valg af dagtilbud
Forældre skal selv kunne vælge det dagtilbud, der passer bedst til deres barn. Derfor er frit valg og mangfoldighed i pasningstilbud afgørende for Venstre.Forældre kan have mange grunde til at vælge en privat daginstitution: ønsket om en særlig pædagogisk retning, muligheden for at komme i skovbørnehave eller fordi den private børnehave ligger tættere på hjemmet. Det skal de have frihed til.  Derfor arbejder Venstre for at sikre mere lige vilkår mellem offentlige og private dagtilbud, så det bliver nemmere at vælge den institution, der passer til barnets og familiens behov.
Politisk udspilVenstre styrker fødselsområdetI Venstre arbejder vi for, at alle gravide og fødende i Danmark får den bedst mulige oplevelse – før, under og efter fødslen.Læs mere
En tryg start på familielivet
Venstre arbejder for, at gravide og fødende kan få den tryghed, nærvær og støtte, de har brug for. Samtidig skal det være lettere at skabe den familie, man drømmer om.Venstre i regering har blandt andet sikret:gravides ret til hjemmebesøg af sundhedspersonale efter fødslenforældre- og fødselsforberedelse på mindre holdat man skal kende sin jordemoder gennem graviditetenflere forsøg ved fertilitetsbehandling for ufrivilligt barnløse samt offentlig betalt hjælp til barn nummer to26 ugers ekstra barsel til tvillingeforældre, så de kan få den bedst mulige start på forældreskabet
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Finanspolitik - Hvad er finanspolitik i Venstre?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/finanspolitik

Venstres finanspolitik
Ansvarlig økonomisk politik, der gør Danmark rigere
En ansvarlig økonomisk politik er afgørende for, at dansk økonomi er stærk, beskæftigelsen høj og, at dansk erhvervsliv kan konkurrere internationalt.For at kunne opruste forsvaret massivt og løfte velfærden er det nødvendigt at sikre en sund økonomi med fokus på vækst og beskæftigelse i hele Danmark.Venstre er garanten for, at der igen vil blive ført en økonomisk ansvarlig politik.
God velfærd kræver en sund økonomi
Når der er orden i økonomien, giver det frihed og mulighed for at prioritere Forsvaret og velfærden. Uansvarlige beslutninger kan modsat slå hul i statskassen og skabe utryghed for os alle. Venstre arbejder for en solid økonomi, hvor der er styr på indtægter og udgifter, og hvor endnu flere går fra passiv forsørgelse til et arbejde. Kun sådan får vi råd til at give hinanden den velfærd, vi fortjener.Venstre arbejder for en solid økonomi, hvor endnu flere går fra passiv forsørgelse til et arbejde. Vi har øget beskæftigelsen med reformer, der målt i arbejdsudbud, har været mere end fem gange så ambitiøse, som V, VLAK og S-regeringerne har formået tilsammen fra 2015 til 2022. Dermed har vi øget vores velstand svarende til mere end 30 milliarder kroner. Det er med ansvarlige reformer, at vi får råd til at give hinanden den velfærd, vi fortjener.
Vækst og udvikling i hele landet
Vækst og velstand er forudsætningen for velfærd. Finanspolitikken skal sikre, at der er plads til en sund privat sektor med plads til virkelyst, som kan skabe arbejdspladser i hele landet. Vi skal have fokus på, hvordan vi kan skabe vækst og få flere ind i det arbejdende fællesskab, så Danmark fortsat kan være et af verdens mest velstående lande.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Forsvarspolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/forsvarspolitik

Venstres forsvarspolitik
Det danske forsvar
Danskernes sikkerhed er den vigtigste prioritet for Venstre.Den aktuelle sikkerhedspolitiske situation er den mest alvorlige siden Den Kolde Krig. Den internationale orden er under pres, og med Ruslands fuldskalainvasion af Ukraine har Putin bragt krig tilbage på det europæiske kontinent. Og store dele af Afrika og Mellemøsten er fortsat ustabile. Derfor mener vi i Venstre, at Danmark skal løfte vores del af ansvaret og sammen med vores allierede fortsat kæmpe for frihed og fred. For den aktuelle sikkerhedspolitiske situation kalder på handling. Derfor er Venstre allerede i gang med at tage de nødvendige skridt for at sikre, at fremtidige generationer kan få samme trygge opvækst, som vi selv har haft, og at vi i Danmark fortsat kan leve i frihed og fred.For at værne om vores suverænitet og frihed er det nødvendigt, at Danmark har et stærkt forsvar med militære kapaciteter, der kan beskytte Danmark.Venstre er stolt af at være en del af det historiske løft af Forsvaret, som i de kommende år sikrer en hurtig og effektiv oprustning. Siden Venstre gik i regering, er Forsvaret blevet styrket med 365 milliarder kroner. Investeringerne i nyt materiel styrker Forsvarets operative evne og sikrer, at Forsvaret kan operere både til vands, til lands, og i luften.Med den økonomiske 2035-plan har Venstre været med til at sikre, at Danmark i 2026 opfylder NATOs målsætning om at bruge 3,5 procent af BNP på forsvar og sikkerhed. Dermed lever Danmark op til sine internationale forpligtelser. Både i dag og i fremtiden.Et stærkt forsvar og et trygt Danmark kræver både investeringer i materiel og personel. Derfor har Venstre taget ansvar for at styrke både rekruttering og fastholdelse af vores soldater. Det gælder blandt andet en udvidelse af værnepligtens varighed og med fuld ligestilling mellem kønnene.
Danmark står stærkere med internationale alliancer
Danmark er et lille land med store forpligtelser. Vores sikkerhed og frihed er dybt forbundet med stærke internationale alliancer – særligt samarbejdet med vores vestlige allierede.I en tid med øget global usikkerhed er det vigtigere end nogensinde, at vi styrker båndene til lande, der deler vores værdier om demokrati, frihed og retsstat. Med afskaffelsen af det danske forsvarsforbehold og det markante løft af det danske forsvar er Danmark i dag bedre rustet til at bidrage aktivt til den fælles sikkerhed. Venstre står fast på, at Danmark skal tage ansvar og være en aktiv medspiller, når vores fælles værdier og stabilitet er under pres.Vi skal stå side om side med vores allierede og tage medansvar for fred og sikkerhed i Europa og globalt.
Terror og sikkerhed
Terrortruslen er desværre en realitet, der også retter sig mod Danmark. Terrorisme udgør fortsat en trussel mod vores sikkerhed, vores demokratiske værdier og frihed.Terrorisme er en forbrydelse, der under ingen omstændigheder kan retfærdiggøres.Terrortruslen har eksisteret i mange år og ser ikke ud til at forsvinde. Selvom vi aldrig kan gardere os fuldstændigt mod terrorisme, kan vi gøre meget for at forebygge og beskytte. Samtidig skal vi værne om de grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder i det danske samfund, og frihed og tryghed skal gå hånd i hånd. Også når det gælder kampen mod terror.
Værnepligt
Rekruttering og fastholdelse af det nødvendige personel er vigtigt for et velfungerende forsvar. Derfor er Venstre gået forrest og har styrket og udvidet værnepligten, der er Forsvarets største rekrutteringsgrundlag. Vi har samtidig indført ligestilling mellem kønnene i værnepligten, så kvinder indkaldes på lige fod med mænd. Derudover har vi forlænget værnepligten til 11 måneder.Værnepligten er vigtig, men det er lige så afgørende at skabe gode vilkår for de fastansatte soldater. Derfor har Venstre været med til at sikre investeringer i bedre kaserneforhold og nye muligheder for videreuddannelse.Vores soldater fortjener ordentlige rammer og det er afgørende for både rekruttering, fastholdelse og Danmarks samlede forsvarsevne. Vi skal godt på dem, der passer på os.
Hjemmeværnet
Hjemmeværnet og dets store tilslutning er et tydeligt udtryk for det folkelige engagement i dansk sikkerheds- og forsvarspolitik. I 2025 blev der optaget 43 procent flere frivillige i Hjemmeværnet sammenlignet med året før. Det er med til at sikre, at Forsvaret forbliver tæt forankret i hele det danske samfund.Det glæder os, at flere og flere ønsker at tage del i Hjemmeværnets arbejde. Det er udtryk for stærkt medborgerskab og en vilje til at tage ansvar.Venstre ønsker at styrke Hjemmeværnet. Både materielt og gennem bedre uddannelsesmuligheder, så det fortsat kan spille en vigtig rolle i understøttelsen af Forsvarets opgaver i takt med det samlede løft af det danske forsvar.
NyhedNu sikrer vi bedre vilkår for vores veteranerVores veteraner fortjener at blive passet godt på efter den store indsats, de har ydet for vores land. Læs mere
Veteranerne skal støttes
De danske veteraner har ydet en stor og professionel indsats i nogle af verdens mest konfliktfyldte områder til gavn for Danmarks sikkerhed. Deres indsats fortjener både anerkendelse, støtte og reelle muligheder efter hjemkomsten. Derfor er vi stolte af at have forbedret vilkårene for fx veteraner med PTSD og deres familier.Det er en kerneopgave i Venstres forsvarspolitik at passe ordentligt på dem, der passer på Danmark.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Fødevare-, Landbrugs- og Fiskeripolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/fodevare-landbrugs-og-fiskeripolitik

Venstres fødevare-, landbrugs- og fiskeripolitik
Grøn omstilling af dansk landbrug
I Danmark producerer vi nogle af verdens bedste fødevarer. Det skaber tusindvis af arbejdspladser rundt omkring i hele landet – især i landdistrikterne – og det skal vi værne om. Samtidig står vi midt i en afgørende grøn omstilling, hvor vi skal sikre mere natur, renere drikkevand og lavere CO₂-udledning.Venstre ønsker et stærkt dansk landbrug - også i fremtiden. Derfor arbejder vi for at udvikle fødevaresektoren i Danmark – ikke afvikle.Den danske fødevareproduktion skal være innovativ, bæredygtig og klimavenlig – men også konkurrencedygtig og med til at skabe vækst i hele Danmark.
Historisk politisk aftale om dansk landbrug
I 2021 indgik vi en ambitiøs aftale om den grønne omstilling af dansk landbrug sammen med et bredt flertal i Folketinget.Regeringen har siden, med Venstre i spidsen, indgået en historisk grøn trepartsaftale, der sætter retningen for fremtidens fødevareproduktion og arealanvendelse i Danmark. Trepartsaftalen er indgået mellem regeringen, Landbrug & Fødevarer, Danmarks Naturfredningsforening, Fødevareforbundet NNF, Dansk Metal, Dansk Industri og Kommunernes Landsforening – og efterfølgende politisk forankret med et bredt politisk flertal i Folketinget. Aftalen viser, at vi sammen kan finde fælles løsninger for både klima, natur og dansk erhvervsliv.Aftalen indeholder blandt andet:Rejsning af 250.000 hektar ny skov - svarende til et område på størrelse med Lolland-Falster og Bornholm til sammen.Bedre natur og biodiversitet.Beskyttelse af det danske drikkevand.Mindre udledning af kvælstof.En CO2-afgift på landbruget med bundfradrag og grønne incitamenter.Vi har vist, at en CO₂-afgift kan skrues sammen, så landbruget belønnes for at tænke grønt – fx gennem gylle til biogas og fodertilsætning.
Danmark går forrest
Danmark går forrest i den grønne omstilling og har vist, at en model for en CO2-afgift på landbruget kan udformes klogt og ansvarligt, så vi både reducerer udledninger og fastholder en stærk fødevaresektor. Derfor arbejder vi for, at vores model for en grøn omstilling af landbruget kan inspirere andre lande, så vi globalt kan nå i mål med den grønne omstilling.
NyhedBred politisk aftale bag den historiske grønne trepartsaftaleAftalen skal sikre, at vi kommer i mål med vores klimaambitioner, skaber et helt nyt grønt Danmarkskort og langsigtede rammer om et konkurrencedygtigt fødevareerhverv.Læs mere her
Fiskeri
Fiskeriet har været en del af Danmarks DNA lige siden vores forfædre satte det første garn i vandet. I generationer har det været en del af livet langs vores kyster. Det skal det også være i fremtiden.Men i dag er fiskeriet mange steder presset og står over for en række udfordringer. Vi skal derfor sikre både arbejdspladser og et sundt havmiljø.Derfor er der indgået en bred politisk aftale, der skal sikre fiskeriet bedre rammer for den grønne omstilling. Aftalen betyder blandt andet, at CO2-afgiften suspenderes frem til 2029, hvorefter en gradvis indfasning påbegyndes med fuld indfasning fra 2030.Derudover indeholder aftalen vigtige tiltag for havmiljøet. Blandt andet indførsel af trawlfri områder i udvalgte havområder, der skal skåne naturen og beskytte fiskebestandene.For Venstre er det afgørende at sikre den rette balance, så vi fastholder arbejdspladser i fiskerierhvervet og skaber vækst i de kystnære lokalsamfund – samtidig med, at vi sikrer et sundt havmiljø og bæredygtige fiskebestande.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Iværksætteri | Vækst | Virksomhed

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/ivaerksaetteri

Venstres iværksætteripolitik
Gode vilkår for iværksættere
Kilden til fornyelse er iværksætterne. Det gælder dem, der starter nye virksomheder, og dem, der sætter nye ideer i gang med udgangspunkt i de eksisterende. Vi har brug for iværksættere til at udtænke fremtidens løsninger og skabe fremtidens store danske arbejdspladser. Iværksættere og vækstvirksomheder skaber fremgang og beskæftigelse.Derfor har det stor betydning, at der er gode vilkår for at blive selvstændig og iværksætter. Selvstændighedskulturen er helt afgørende i et frit samfund. Selvstændighedskultur udspringer af lysten, evnen, viljen og muligheden for selv at sætte ting i sving og til at klare sig uden hjælp og støtte fra det offentlige.Hvis vi skaber et folk, der er afhængigt af statstilskud, undergraver vi frihed og folkestyre. Lovgivningen skal være indrettet, så den så lidt som muligt hindrer privat initiativ og selvstændighed. Der skal tænkes nye løsninger, og dele af den eksisterende regulering trænger til modernisering.Venstre har en ambition om, at Danmark skal være det bedste land at starte og drive virksomhed i. Det skal være lettere og mere attraktivt at blive selvstændig. Vi skal oparbejde en stærkere iværksætterkultur.Vi skal sørge for, at iværksættere og vækstvirksomheder har de rigtige rammer for at vokse og blive fremtidens nye store danske arbejdspladser. Det kræver, at det bliver lettere for virksomhederne at tiltrække den tilstrækkelige kapital og de rigtige kompetencer, og det kræver, at reguleringen i Danmark understøtter, frem for begrænser, mulighederne for at starte og drive virksomhed.
Milliardaftale til at understøtte iværksætteri
Venstre har derfor i regeringen indgået en milliardaftale, der understøtter dansk iværksætteri. Det betyder færre byrder, mindre bøvl og at lettere adgang til kapital.  Det er afgørende for dansk økonomis fremtid at gode idéer kan vokse sig store og bidrage med vækst og arbejdspladser. Derfor styrker aftalen rammevilkårene for dansk iværksætteri ved blandt andet at fjerne udbytteskatten for unoterede aktier, afskaffe ”fantomskatten”, forhøje grænsen for den lave beskatning af aktieindkomst fra cirka 60.000 kroner til cirka 80.000 kroner og sikre midler til udviklingen af iværksættertalenter.  Det gør det lettere at være iværksætter og er med til at sikre dansk økonomis fremtid.
NyhedSkattelettelser og bedre forhold til iværksætterneRegeringen og en række partier klar med iværksætterpakke til 1,2 milliarder kroner, som skal gøre det nemmere og bedre at vokse sin virksomhed stor i Danmark.Læs mereEr du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Kirkepolitik - Religionsfrihed er en grundlæggende frihed

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/folkekirke-og-religion

Venstres kirkepolitik
Religionsfrihed er en grundlæggende frihed
Religionsfrihed er en grundlæggende frihed for alle borgere i Danmark. Den er grundfæstet i Grundloven. Der skal være frihed til at tro på den religion, man vil, så længe det sker med fuld respekt for andres ret til det samme.Folkekirken indtager en særstilling i Grundloven, og kirkens særstilling skal fastholdes. Venstre er tilhænger af, at medlemmer af folkekirken betaler kirkeskat.
En stærk folkekirke med frihed til menighedsrådene
I Venstre arbejder vi for en stærk folkekirke, hvor alle danskere har mulighed for at søge frirum. Folkekirken skal fortsat være en vigtig samfundsinstitution, hvor de frivillige ildsjæle i menighedsrådene har den frihed og fleksibilitet, der skal til for at forme og værne om vores folkekirker. Derfor har Venstre og regeringen indgået en aftale om en historisk forenkling af menighedsrådsarbejdet, som skal gøre det lettere og mindre administrativt tungt at sidde i menighedsrådene landet over.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Klimapolitik | grøn omstilling

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/klimapolitik

Venstres klimapolitik
Danmark skal være et grønt foregangsland
Danmark skal være et grønt foregangsland. Vi tror på, at et klimaneutralt samfund også er et bedre samfund. Derfor skal vejen til klimaneutralitet bygge på en sikker og effektiv energiforsyning. I Venstre tror vi ikke på, at vi kommer i mål med stopklodser for nye teknologier. Tværtimod skal vi tage imod fremtidens energikilder med åbne arme – uanset om de er sol, vind, nye former for atomkraft eller noget, vi endnu ikke har set. Teknologisk fremskridt og markedsløsninger er nøglen til en grøn omstilling, der også skaber arbejdspladser og vækst i hele landet.Venstre var sammen med et bredt flertal i Folketinget med til at vedtaget den klimalov, hvor vi har sat et mål om en 70 procent reduktion af drivhusgasser i 2030. Det er et ambitiøst mål, som vi er godt på vej til at indfri.
Ansvar og afgifter i balance
Klimapolitik skal være ambitiøs, men også ansvarlig. Vi skal stille krav til både os selv og vores erhvervsliv, men vi må aldrig glemme konsekvenserne for danskernes hverdag. Derfor arbejder Venstre for en klimapolitik, hvor byrderne fordeles retfærdigt, og hvor vi skaber grøn omstilling gennem incitamenter, ikke forbud. Vi tror på, at det kan lade sig gøre at mindske udledninger og samtidig sikre økonomisk fremgang.
MærkesagVi skal gå forrest i klimakampenVores børn må aldrig spørge os, hvorfor vi ikke tog klimaet alvorligt. Derfor skal Danmark være et land, der går forrest, opfinder og udvikler de løsninger, der er brug for i hele verden. Læs mere
Kystsikring og klimatilpasning
Klimaforandringerne er ikke bare noget, der sker i fremtiden. De er her allerede. Flere skybrud, højere vandstande og kraftigere storme stiller nye krav til beskyttelsen af vores boliger, arbejdspladser og infrastruktur. Derfor har vi afsat midler til en accelerationspakke til hurtigere kystbeskyttelse og lavet større klimatilpasningsplaner, hvor der afsættes midler til f.eks. sandfodring, bedre håndtering af højtstående grundvand, etablering af diger og højvandsmure. Vi skal investere i løsninger, der gør Danmark mere modstandsdygtigt, både langs kysterne og inde i byerne.
Internationalt udsyn og grønne arbejdspladser
Danmark udleder kun en lille brøkdel af verdens samlede CO2, men vi kan gøre en kæmpe forskel, hvis vi tør gå forrest som leverandør af de bedste løsninger. Venstre mener, at vi skal tænke vores klimapolitik globalt. Det kræver et åbent samfund, stærke handelsforbindelser og et erhvervsliv, der kan eksportere grøn teknologi til resten af verden. Derfor ønsker Venstre et mål for eksport af grøn teknologi. Vi er nemlig blandt de bedste i verden til at udvikle grønne teknologier, og vi eksporterer allerede en god del. Det skal dog blive til meget mere, for det er sund fornuft, både for klimaet, men også for dansk økonomi.Grøn omstilling handler heller ikke kun om at reducere. Det handler også om at udvikle. Danmark har stærke traditioner for forskning og innovation, og Venstre ønsker at styrke det, der gør os i stand til at finde morgendagens løsninger. Vi skal gøre klimaudfordringen til en erhvervsmulighed, hvor vi skaber nye job og nye eksporteventyr. Den grønne omstilling skal ikke koste Danmark dyrt – den skal gøre Danmark rigere, grønnere og stærkere.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Kultur

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/kulturpolitik

Venstres kulturpolitik
Dansk kultur
Venstre er over 150 år gammelt og har rødder i højskolebevægelsen og oplysningstankerne. Vi ønsker at sætte kreativiteten, opfindsomheden og virketrangen fri. Venstre ønsker ikke, at staten skal dirigere kulturen. Og vi har respekt for, at dansk kultur er rodfæstet i sproget, folkekirken og vores institutioner, men samtidig altid er i udvikling.Vi ved, at dansk kultur igennem hele historien har udviklet sig med input fra omverdenen. Vi danskere har sat vores eget præg på kulturen.Venstres kulturpolitik handler i sin essens om at skabe gode rammer for, at dansk kultur kan udvikle sig og nå ud til så mange mennesker som muligt. Det betyder, at vi skal fjerne bureaukratiske barrierer, for eksempel for frivillige foreninger, og vi skal investere i kulturen. Af samme grund har Venstre i de seneste års finanslovsprioriteter foreslået nye investeringer i dansk kulturliv for mere end 150 millioner kroner årligt. Og med de seneste finanslove har Venstre i regering været med til at sikre et markant løft af kulturen.
Kvalitet og bredde i dansk kultur
Den liberale kulturpolitik har udviklet sig – og skal fortsat udvikle sig – nedefra gennem andelsbevægelsen, højskolerne, aftenskolerne, idrætsforeningerne og meget mere. Det vil sikre en fortsat stærk dansk kultur.Der skal være frie og gode udviklingsmuligheder for det frivillige og folkelige foreningsarbejde, og rammerne for udviklingen af det brede fritids- og kulturliv skal sikres af både offentlige og private bidrag.Den liberale kulturpolitik udspringer altid af en bæredygtig kulturel fødekæde. Det giver kulturlivet et rekrutteringsgrundlag af udøvere, som har potentialet til at bidrage til dansk kultur og kulturlivets mangfoldighed. Derved vil Danmark få et alsidigt kulturliv, der giver de bedste betingelser for, at en kunstner eller idrætsudøver kan professionalisere sig og nå det højeste niveau, inden for sit felt og derved bidrage med dansk kultur og kvalitet i verdensklasse.Der skal være gode muligheder for et frit og aktivt kulturliv i de nære medmenneskelige fællesskaber. Derved styrker vi mangfoldigheden i dansk kunst og kultur.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Kvalificeret arbejdskraft

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/kvalificeret-arbejdskraft

Venstres politik om kvalificeret arbejdskraft
Bedre adgang til kvalificeret arbejdskraft
I Danmark har vi brug for kvalificeret arbejdskraft. De seneste par år har vi været ramt af stor mangel på arbejdskraft. Når virksomhederne mangler kvalificeret arbejdskraft, risikerer vi, at dansk økonomi går i stå. Venstre har i mange år taget ansvar for at reformere Danmarks økonomi, blandt andet ved at gøre det mere attraktivt for danskerne at træde ind i arbejdsfællesskabet og dermed give danske virksomheder bedre adgang til kvalificeret arbejdskraft. Det er blandt andet på grund af, at Venstre har taget ansvar for dansk økonomi med ambitiøse reformer, som eksempelvis den stigende folkepensionsalder i takt med stigende levealder, at dansk økonomi er kommet godt igennem de seneste kriser. International arbejdskraft bidrog i 2023 med omkring 300 mia. kr. til økonomien og har stået for cirka 40 pct. af beskæftigelsesfremgangen det seneste årti.Venstre har sikret virksomheder bedre adgang til den kvalificerede internationale arbejdskraft, som både virksomheder og velfærden har brug for.Og regeringen har aftalt en ny certificeringsordning, som giver certificerede virksomheder lettere adgang til kvalificeret arbejdskraft fra udvalgte lande vi har gode erfaringer med at samarbejde med. Ordningen sænker beløbsgrænsen til 300.000 kroner og stiller krav om ordnede forhold samtidig med, at bureaukratiet holdes nede.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Landdistrikter og øer

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/landdistrikter-og-oeer

Venstres politik om landdistrikter og øer
Du skal kunne bo og leve godt i alle dele af Danmark
Det er vigtigt, at Danmark hænger sammen på tværs af land og by. Venstre ønsker, at der er frihed til at leve et godt liv med mange muligheder i alle dele af landet. For uanset om man bor ved den jyske vestkyst eller i indre København skal man kunne have en velfungerende hverdag. Det kræver blandt andet en god infrastruktur på tværs af landet, bred adgang til arbejdspladser og uddannelsessteder og gode rammevilkår for de lokale virksomheder, så vi skaber liv og vækst i lokalområderne. Det er vigtigt for Venstre, at alle dele af Danmark er attraktive og velfungerende, men naturligvis ikke ens. Det bliver aldrig det samme at bo på en gård i Kværs, som at bo i en lejlighed i København. Og det skal det heller ikke være, for by og land kan noget helt forskelligt – og det er nok meget godt. Vi har alle forskellige ideer om det gode liv, og hvor det leves bedst. Netop derfor arbejder Venstre for, at det gode liv kan leves i alle dele af Danmark.
NyhedVenstre leverer markante resultater for landdistrikterne Venstre har altid været partiet, der kæmper for vækst, udvikling og liv i landdistrikterne. Med Venstre i regering er der derfor sikret konkrete politiske resultater til gavn for vores landdistriktsområder.Læs mere
Venstre har tidligere fremlagt et landdistriktsudspil, hvor vi blandt andet foreslog at sikre bedre og hurtigere internet i landdistrikterne og på småøerne, at det skal koste det samme at rejse til søs som på landevejen, og at vi vil styrke turismen i hele landet. Alt dette har Venstre leveret på i regeringen. Vi har været med til at sikre, at Bredbåndspuljen fortsætter i årene 2025-2027, så forbindelsen er hurtig i alle dele af Danmark. Derudover har vi indført et fuldt landevejsprincip, så prisen for at sejle med færge sidestilles med prisen for at køre samme afstand ad landevej. Og så har vi præsenteret en ny ambitiøs strategi for dansk turisme, hvor vi sikrer, at turismen fortsat kan være en dansk styrkeposition, som bidrager til økonomisk vækst, skaber arbejdspladser og styrker mulighederne i hele landet. Venstre arbejder for at styrke dansk turisme både i landdistrikterne og i de større byer. Derfor er Venstre imod at indføre en turismeskat – både i København og i andre kommuner, hvor turismen blomstrer. Vi vil ikke være med til at lægge en skat på almindelige danskere, der vil på tur rundt i det danske land. Samtidig bidrager udenlandske turister økonomisk til både hovedstaden og andre populære danske rejsedestinationer. Derfor kan vi ikke se fornuften i at gøre det endnu dyrere at besøge vores dejlige land.
Vi liberaliserer planloven og sikrer mere frihed til by- og landsbyudvikling
I Venstre tror vi på, at vi kan skabe endnu bedre rammer for vækst i landdistrikterne. Men det kræver, at vi lader borgere, iværksættere og virksomheder tilpasse deres bolig og udvikle deres virksomhed uden, at unødvendige regler spænder ben. Derfor har vi sikret en liberalisering af planloven, der gør, at byer og landsbyer får bedre muligheder for at udvikle sig i tråd med de lokale ønsker. Fx har vi sikret bedre muligheder for at tage overflødiggjorte bygninger i brug til nye formål, sikret nye udviklingsmuligheder i kystnærhedszonen på øerne og sikret mere lokal selvbestemmelse i planloven.
NyhedNy turisme-strategi og friere lukkelov skal sikre vækst i hele DanmarkTurismen skal fortsat være en dansk styrkeposition, som bidrager til økonomisk vækst, skaber arbejdspladser og styrker mulighederne i hele landet.Læs mere her
Et stærkt og sammenhængende Danmark i bedre geografisk balance
I Venstre tror vi fuldt og fast på, at det er muligt at skabe et Danmark i bedre geografisk balance. Hvor det er muligt at leve, bo og uddanne sig i hele vores smukke land. Men det kræver politisk handling og blik for, hvor vi på Christiansborg skal træde mere til og understøtte lokalsamfundene – og hvor vi omvendt skal træde et skridt tilbage og lade de frie lokale initiativer få mere plads. Derfor har Venstre i regeringen været med til at præsentere et landdistriktsudspil, der skal sikre en bedre geografisk balance på tværs af landet – og hvor vi allerede er i fuld gang med at implementere de mange gode initiativer.Vi har blandt andet uddelt 200 millioner kroner i tilskud til de kommuner, der bidrager mest med udbygning af vedvarende energi på land og kommer årligt til at fordele yderligere 200 millioner kroner frem mod 2035. Vi har givet 17-årige med kørekort mulighed for at køre uden ledsager i tidsrummet 05.00-20.00, så unge får mulighed for at transportere sig til og fra fx arbejde, læreplads, skole eller fritidsjob. Og så har vi indført et befordringsfradrag til studerende og elever, der er bosat i de 25 yderkommuner fra 2026, så vi sikrer en økonomisk håndsrækning til unge mennesker, der er bosat i landdistriktsområderne og på øerne.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Ligestillingspolitik - Hvad er ligestilling for Venstre?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/ligestilling

Venstres ligestillingspolitik
Lige rettigheder for alle
Venstre kæmper for et mangfoldigt samfund, hvor der er frihed til forskellighed. For os handler ligestilling om lige muligheder og om at kunne være sig selv og leve sit liv uden frygt for forskelsbehandling, diskrimination og vold. Forskellighed er ikke en byrde, men en berigende styrke.Det betyder, at vi ønsker lige rettigheder og muligheder for alle - uanset køn, seksuel orientering mv. Vi ønsker et samfund, hvor der er plads til at være sig selv, og hvor man kan bidrage med sine evner og kompetencer. For Venstre handler ligestilling i Danmark grundlæggende om, at alle skal have lige muligheder for at udfolde sit potentiale og leve sit liv, som man ønsker. Venstre arbejder for at skabe lige muligheder.For Venstre handler ligestilling ikke om, at alle skal opnå de samme resultater. Ligestilling handler om at sikre lige muligheder og lige rettigheder. Køn, seksuel orientering mv. må aldrig blive en faktor, der påvirker menneskers muligheder for at udfolde sit fulde potentiale. I Venstre er vi derfor dedikerede til at skabe de rammer, der sikrer, at alle har mulighed for at træffe deres egne valg, forfølge egne ambitioner og leve sit liv, som man ønsker.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Naturpolitik og Miljøpolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/natur-og-miljopolitik

Venstres natur- og miljøpolitik
Venstre arbejder for et grønnere Danmark
Venstre arbejder for et grønnere Danmark med rig natur, hvor dyr og planter trives. Vi kæmper for mere bæredygtighed, vild skov, renere drikkevand og genanvendelse af plastik.Natur og miljø er et fælles ansvar – men også et personligt ansvar. Når vi sparer på ressourcerne, vælger mindre miljøbelastende produkter, reducerer affaldsmængden og bekæmper forurening bidrager vi alle til at beskytte miljøet og passe på naturen.
Grøn trepart betyder bedre dansk miljø og natur
Den grønne trepartsaftale indeholder en lang række initiativer, der vil gøre Danmark grønnere og mere naturvenligt, samtidig med, at vi udvikler dansk landbrug. Aftalen indeholder initiativer såsom mere dansk skov, bedre vandmiljø og en indsats for at styrke biodiversiteten.
Mere dansk skov
Med den grønne trepartsaftale er ambitionen, at der frem mod 2045 skal rejses 250.000 hektar ny dansk skov, svarende til et areal på størrelse med Lolland-Falster og Bornholm. Heraf skal 100.000 hektar være såkaldt urørt skov, hvor naturen kan udvikle sig frit og skabe bedre biodiversitet. De resterende 150.000 hektar bliver produktionsskov, som kan drives bæredygtigt og skabe arbejdspladser.
NyhedBred politisk aftale bag den historiske grønne trepartsaftaleAftalen skal sikre, at vi kommer i mål med vores klimaambitioner, skaber et helt nyt grønt Danmarkskort og langsigtede rammer om et konkurrencedygtigt fødevareerhverv.Læs mere her
Et bedre dansk vandmiljø
Det danske vandmiljø er presset. Med den grønne trepartsaftale skal kvælstofudledningen mindskes markant, hvilket vil gavne den økologiske tilstand i det danske vandmiljø, søer, vandløb og fjorde.Et af de vigtige værktøjer hertil er arealomlægning, der skal gennemføres med rimelig kompensation til og med fokus på de områder, hvor udfordringen er størst.Målet er et sundere vandmiljø med mindre grad af algevækst og iltsvind - til glæde for både fisk, dyreliv og mennesker.
Biodiversitet
Biodiversiteten er i tilbagegang, og Venstre ser det som en bunden opgave at vende udviklingen, så vores børn og børnebørn også kan få glæde af den smukke danske natur.Vi vil indføre en samlet lov om natur og biodiversitet med klare mål og virkemidler, der tager højde for Danmarks samlede arealanvendelse, herunder sameksistens med landbrug, udbygning af vedvarende energi og en samtænkning med havplanen.
Beskyttelse af drikkevandet
For Venstre er det afgørende at sikre rent drikkevand til danskerne. Det er fantastisk, at vi kan drikke vandet fra hanen. Det skal vi værne om, så fremtidige generationer også har adgang til rent drikkevand.Den grønne trepart indeholder også vigtige initiativer til beskyttelse af drikkevand. Tiltag såsom skovrejsning, udtagning af jord, samt mere natur bidrager til drikkevandsbeskyttelsen.Vi har samtidig allerede taget en række initiativer til beskyttelse af drikkevandet i de boringsnære beskyttelsesområder, forlænget Drikkevandsfonden og prioriteret midler til at beskytte danskerne mod PFAS i drikkevand.Og der bliver behov for flere indsatser. Også de kommende indsatser skal ske på et solidt, fagligt og sagligt beslutningsgrundlag, der kan tænkes sammen med de store indsatser, der gennemføres i den grønne trepart.
Mindre affald i naturen
Den grønne omstilling kræver, at vi bruger ressourcerne bedre. Vi skal genbruge og genanvende mere – fx ved at erstatte engangsservice med mere bæredygtige alternativer. Samtidig skal vi arbejde for, at langt mindre affald ender i naturen, fordi det ødelægger naturen for både planter, dyr og mennesker.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Offentlig sektor | Frit valg & udbud | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/offentlig-sektor

Venstres politik for den offentlige sektor
En moderne offentlig sektor
En effektiv og serviceorienteret offentlig sektor er afgørende for et velfungerende samfund. Den offentlige sektor er til for borgernes skyld – og ikke omvendt. Den skal være velfungerende og samtidig være en spændende arbejdsplads for medarbejderne. Vi skal turde tro på fagligheden hos de offentligt ansatte og sikre fortsat fornyelse af den offentlige sektor. Det betyder også, at vi skal give mere frihed til offentligt ansatte, så de har mere tid til at yde den nære velfærd og bruger mindre tid på bureaukrati.Velfærdssystemet skal være indrettet, sådan at borgerne har den størst mulige valgfrihed. Venstre vil forene social tryghed med størst mulig frihed og selvstændighed for det enkelte menneske. De offentlige serviceopgaver – såsom sygehuse, børnepasning, ældrepleje m.m. – skal fortsat moderniseres på grundlag af princippet om frit valg for borgerne mellem offentlige og private serviceleverandører.Frit valg skal sikre borgerne retten til at vælge den service, der passer dem bedst. Frit valg skal samtidig fremme udviklingen af bedre serviceydelser gennem konkurrence.Venstre ønsker at fremme konkurrenceudsættelse og offentlig-privat partnerskab, således at vi sikrer, at skatteydernes penge bruges bedst muligt.
Mere frit valg
Alle danskere er ikke ens. Vi har forskellige behov og holdninger. Derfor er alle løsninger heller ikke lige gode for den enkelte dansker. Vi vil styrke det frie valg for den enkelte dansker. Samtidig skal den offentlige sektor frigøres fra bureaukratiske regler, der fratager den enkelte ansatte selvbestemmelsen i hverdagen i mødet med borgeren. Frit valg og brug af private aktører er sund fornuft. Det handler om at sikre borgerne reel indflydelse og den bedste service. Ved at udsætte offentlige opgaver for konkurrence højnes kvaliteten, og servicen forbedres. Derudover sikrer frit valg, at borgerne kan vælge på baggrund af personlige præferencer frem for at være påtvunget forudbestemte løsninger i metermål. Brugen af private aktører er derfor udtryk for sund fornuft.Venstre værner om danskernes ret til frit valg og ønsker, at det frie valg skal fremmes og udvikles gennem frigørelse i den offentlige sektor. Vi er begyndt med frisættelse af ældreområdet og folkeskolen, der giver mere lokal selvbestemmelse og bedre mulighed for den enkelte ansatte til at træffe faglige beslutninger i hverdagen.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Pension

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/pensionspolitik

Venstres pensionspolitik
Et stærkt pensionssystem - nu og i fremtiden
Vi har et stærkt pensionssystem i Danmark. Det system skal vi værne om.For vi skylder vores ældre, at de kan få en værdig alderdom – uanset om de selv har sparet op til deres alderdom eller ej. Venstre ønsker derfor at opretholde folkepensionen, så folkepensionen fortsat er et tilbud til alle, uanset hvem man er. Et velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Derfor vil Venstre bevare seniorpensionen. Men det skal også være attraktivt at spare op til sin egen alderdom. Derfor har vi blandt andet lettet skatterne på pensionsindbetaling, da vi havde regeringsansvaret fra 2015-2019. Det sikrer, at det bedre kan betale sig for lavtlønnede danskere at spare op til pensionen. Og den nuværende regering har sikret afskaffelse af en række modregningsregler for folkepensionister, så det også kan betale sig at arbejde, efter man har rundet folkepensionsalderen. Danskerne lever i dag i længere tid, og de lever længere med et godt helbred. Det er glædeligt. I takt med at vi lever længere, er der også brug for, at vi bliver længere på arbejdsmarkedet. Det har vi brug for, hvis vi også i fremtiden skal have råd til vores forsvar, fælles velfærd og den grønne omstilling.Derfor har Venstre stået i spidsen for gradvist at hæve tilbagetrækningsalderen, så den følger udviklingen i danskernes levealder. På den måde sikrer vi, at danskernes tilbagetrækningsalder stiger, i takt med at levealderen stiger. Det, mener vi, er rimeligt. Og det giver os råd til at investere i vores kernevelfærd og vores sikkerhed.Men vi mener også, at vi skal diskutere, om vi på den lange bane kan gøre tilbagetrækningssystemet mere fleksibelt. I Venstre er vi optagede af, at danskerne har et godt arbejdsliv - både som unge og seniorer.  Vi ved, at mange børnefamilier er pressede og har svært ved at få arbejds- og familieliv til at gå op i en højere enhed, og at mange danskere bliver ramt af stress, længe før de overhovedet når pensionsalderen.Derfor har vi foreslået at nedsætte en arbejdslivskommission, der vil kunne se på, hvordan vi kan sikre danskerne et bedre og mere fleksibelt arbejdsliv. Gennem hele livet. Vi vil ikke kun tale om arbejdslivets længde. Det væsentlige er, at danskernes arbejdsliv er godt og fleksibelt gennem hele arbejdslivet.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Venstres psykiatripolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/psykiatri

Venstres psykiatripolitik
En styrket psykiatri
Flere danskere kæmper i dag med psykiske udfordringer, og konsekvenserne kan være store - både for den enkelte, de pårørende og for samfundet. Når mennesker har brug for hjælp, er det afgørende, at hjælpen er tilgængelig, fagligt stærk og sammenhængende.For Venstre er det vigtigt, at alle borgere har de bedste muligheder for at leve et liv med størst mulig livskvalitet. Derfor vil vi løfte hele den psykiatriske indsats og styrke de tidlige og forebyggende tilbud.Vi skal gribe flere – og også støtte de pårørende – inden psykiske udfordringer udvikler sig til egentlig sygdom. Og vi vil sikre, at mennesker med komplekse psykiske sårbarheder får den rette støtte og behandling.Derfor gik Venstre til valg på et gradvist løft af psykiatriens økonomi, så vi har øget bevillingen med 4 milliarder kroner om året efter 10 år. Det har vi leveret på.Venstre sikrer et milliardløft af psykiatrienVenstre gik til valg på at give psykiatrien et historisk løft. Det valgløfte har vi leveret på. Med en fuldt finansieret 10-årsplan for psykiatrien tilfører vi området et milliardløft, hvor psykiatrien gradvist styrkes – med et økonomisk løft på 4,6 milliarder kroner ekstra årligt i 2030. Det svarer til en stigning på 35 proent i forhold til 2019.Det skal sikre hurtigere og mere sammenhængende behandling, stærkere patientrettigheder, kortere ventetider og bedre rammer for både patienter og personale, så mennesker med psykiske lidelser får den hjælp, de har brug for. Vi skal sikre, at Danmark har et sundhedsvæsen i verdensklasse. Det gælder hele sundhedsvæsnet.Læs mere om Venstres visioner for en 10-årsplan for psykiatrien.Vi holder hånden under børn og ungeAlt for mange børn og unge oplever mistrivsel, som kan få alvorlige konsekvenser for både skolegang, sociale relationer og vejen ind i voksenlivet. Med 10-årsplanen prioriterer Venstre en tidlig og målrettet indsats, så børn og unge kan få den rette hjælp i tide.De lettilgængelige kommunale tilbud skal styrkes og videreudvikles i hele landet, så børn, unge og deres familier kan få hjælp hurtigt og uden en lægehenvisning.Samtidig indfører vi nye patientrettigheder til børn og unge. Alt for mange børn og unge må i dag vente i månedsvis på udredning og behandling i psykiatrien. Derfor indfører vi en ny sammenhængende patientrettighed, der skal sikre hurtigere og mere koordinerede forløb for børn og unge. Unge mellem 18 og 24 år med angst eller moderat depression får desuden ret til hurtig psykologhjælp uden egenbetaling. Hvis regionen ikke kan tilbyde hjælp inden for 30 dage, kan de i stedet benytte sig af en privatpraktiserende psykolog.På den måde holder Venstre hånden under børn og unge, så mistrivsel ikke udvikler sig til langvarige og alvorlige problemer.Læs også om Venstre mange andre tiltag på sundhedsområdet.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Retspolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/retspolitik

Venstres retspolitik
Et veluddannet og dynamisk politi, der skaber tryghed lokalt
Danskernes tryghed og sikkerhed er afgørende. Venstre ønsker med sin retspolitik at sikre et veluddannet og dynamisk politi, som har de ressourcer, det kræver at sikre et trygt Danmark. Det skal blandt andet ske gennem mere synligt politi.For at sikre den bedste service og den størst mulige opklaringsprocent skal politiet altid arbejde med den mest moderne teknologi og det mest effektive udstyr. Politiet skal have de nødvendige redskaber og ressourcer til både at opretholde den lokale tryghed og til at opklare kompliceret og alvorlig kriminalitet. Desuden skal det internationale politisamarbejde fastholdes og udbygges.Det kriminalpræventive arbejde i lokalområderne og den lokale forankring er noget af det, Venstre vægter højt. For Venstre er det vigtigt, at danskerne oplever at politiet rykker ud, når man tilkalder politiet. Venstre fik i forhandlingerne om den seneste politiaftale sikret en politigaranti, der skal sikre, at politiet rykker ud ved blandt andet indbrud i private hjem, i voldssager og i forbindelse med narkotikasalg ved eller omkring skoler.
NyhedVenstre styrker politiet markant For Venstre er danskernes tryghed og sikkerhed afgørende. Vi har længe arbejdet for en oprustning af dansk politi. Med et nyt politiforlig giver vi nu politiet markant flere muskler, og særligt den økonomiske kriminalitet får en tiltrængt og nødvendig opprioritering.Læs mere
En straf at sidde i fængsel
Det er centralt for Venstres retspolitik, at alle, der begår kriminalitet, skal retsforfølges hurtigt og effektivt, og at sanktionerne skal være mærkbare. Det er afgørende i forhold til at sikre tilliden mellem borgerne ved at skabe en sikkerhed for, at samfundet tager forbrydelser alvorligt og møder dem med en passende reaktion. Det bør hele tiden overvejes, om straffen står mål med forbrydelsens alvor.Alt for længde har vi set, at volds- og voldtægtsforbrydelser straffes for mildt. Derfor har Venstre i årevis kæmpet for at skærpe straffen for vold og voldtægt.Med Venstre i regering har vi vedtaget en omfattende strafreform, som sikrer strengere straffe for personfarlig kriminalitet. Straffen for grov og særdeles grov vold fordobles, og straffen for en lang række volds- og voldtægtsforbrydelser skærpes markant. Også straffen for vanvidskørsel hæves.Den enkelte sanktion skal afmåles individuelt, så den passer til forbrydelsens art, grovhed og den dømte. Det vil fortsat være op til domstolene at fastsætte straffen i den enkelte sag. Men normalniveauet for vold- og voldtægtsforbrydelser skal være betydeligt højere.  Samtidig skal vi i højere grad sikre hjælp til ofrene og øge den kriminalitetsforebyggende indsats – af hensyn til offeret og fremtidige ofre.Det må aldrig blive antallet af fængselspladser, der dikterer retspolitikken i Danmark. Derfor er Venstre optagede af, at der er tilstrækkelig kapacitet i de danske fængsler. Med strafreformen har Venstre sikret historiske investeringer i det danske fængselsvæsen. Det giver flere pladser, bedre sikkerhed og bedre forhold for fængselspersonalet.For Venstre er det afgørende, at straffen afspejler forbrydelsens alvor. Både af hensyn til offeret og retsfølelsen.
NyhedVoldsforbrydere skal straffes hårdereRegeringen har indgået en bred aftale om en strafreform, hvor straffen for en lang række forbrydelser hæves markant, og vi investerer massivt i de danske fængsler. Med aftalen fordobler vi straffen for den grove vold.Læs mere
Bandekriminalitet og kriminelle familier
Venstre vil fortsætte den hårde kurs over for banderne. Vi oplever lige nu, at bandemedlemmer får historisk hårde domme, og næsten en tredjedel sidder i fængsel. Det er en direkte konsekvens af de strafskærpelser, Venstre har fået gennemført. Jo flere bandemedlemmer, der sidder bag tremmer, desto bedre.Senest har Venstre med Bandepakke IV taget endnu en række tiltag i brug i kampen mod banderne. Blandt andet er der indført dobbeltstraf for bandernes økonomiske kriminalitet.Venstre har også foreslået, at kriminelle familier fremover sidestilles med bander, så deres alvorlige kriminalitet kan straffes efter bandeparagraffen – og dermed i visse tilfælde straffes med det dobbelte. Vi vil desuden skærpe straffen for bestillingskriminalitet. Hvis man bestiller andre til at begå alvorlig kriminalitet som drab, eller lader sig bestille til at begå alvorlig kriminalitet, skal straffen skærpes med en tredjedel.Bandekriminalitet og kriminelle familier, der begår systematisk kriminalitet, er undergravende for trygheden og tilliden i samfundet. Derfor ønsker Venstre, at der slås hårdt ned på bandemedlemmer, kriminelle familier og deres forbrydelser.
Den kriminelle lavalder
I Venstre ønsker vi, at den kriminelle lavalder skal være 15 år. Selvom ungdomskriminaliteten har været faldende siden 2006, er der stadig problemer med den hårde kerne af unge kriminelle. Venstres retspolitik bakker derfor op om et ungdomskriminalitetsnævn, der sikrer den fornødne balance mellem den konsekvens og den hjælp, som et ungt menneske skal mærke for at komme ud af en kriminel løbebane.Det skal være muligt at skræddersy sanktionen, så den er mest effektiv i den konkrete sag - også selvom den pågældende er under 15 år.
Overvågning
Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet kan opnås med mange redskaber – herunder videoovervågning. Venstres retspolitik støtter brugen af videoovervågning på særligt udsatte steder. Men vi anerkender også, at øget brug af overvågning kan være et unødvendigt indgreb i borgernes rettigheder.Derfor er det vigtigt, at retssikkerheden altid har en central plads i overvejelser om de regler, der skal gælde for overvågning, i takt med at teknologien bliver mere avanceret.
Privat ejendomsret
Frihed betyder også, at mennesket har ret til udbyttet af sin egen indsats. Den private ejendomsret er en grundpille i et frit samfund og i Venstres retspolitik. Privat ejendomsret er den vigtigste garanti for såvel økonomisk som politisk frihed. Når ejendomsretten er fordelt på mange private ejere, har ingen enkeltperson magt til at bestemme over andre.Venstre ønsker samtidig, at borgerne får en ordentlig sagsbehandling og erstatning, når staten foretager ekspropriation og overtager en privat ejendom, som ejes af borgeren.
Fornyelse af Grundloven
Grundloven sikrer de grundlæggende frihedsrettigheder og er det vigtigste retlige fundament for vores demokratiske samfund. I grundloven kan man i lyset af vores historie og kulturelle traditioner finde en række grundlæggende værdier og principper for vores samfund.Grundloven kan og skal kun ændres, hvis der er et reelt behov og massiv opbakning i befolkningen til det. Venstre mener ikke, at der er noget tvingende behov for at ændre grundloven på nuværende tidspunkt.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Rigsfællesskabet

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/rigsfaellesskabet

Venstres politik om rigsfællesskabet
Et stærkt og respektfuldt samarbejde
Venstre ønsker at bevare rigsfællesskabet med Færøerne og Grønland med respekt for de færøske og grønlandske befolkningers ønsker. Vi vil styrke og modernisere samarbejdet til gavn for befolkningerne på Færøerne, i Grønland og i Danmark. Både på Færøerne og i Grønland er der ønsker om egne forfatninger og en større stemme i udenrigspolitikken. Venstre bakker op om disse ønsker, så længe de sker med respekt for Grundloven.Arktis er i stigende grad blevet en brik i stormagternes geopolitiske spil. Derfor arbejder Venstre målrettet for at fastholde Arktis som et lavspændingsområde gennem tæt samarbejde i rigsfællesskabet og markante investeringer i forsvar og sikkerhed.
Arktis-pakker
Med to arktiske pakker er der samlet investeret 88 milliarder kroner i hele Kongerigets sikkerhed. Investeringerne styrker forsvar, overvågning og myndighedsberedskab i Nordatlanten og bidrager til stabilitet og suverænitetshåndhævelse i Arktis.Det er samtidig afgørende, at Forsvarets igangværende oprustning også har et tydeligt fokus på Nordatlanten, herunder nye skibe og droner, som styrker sikkerhed, tilstedeværelse og stabilitet i Arktis.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Statsborgerskab

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/statsborgerskab

Venstres statsborgerskabspolitik
Statsborgerskab
Det at få dansk statsborgerskab som udlænding er ikke en rettighed. Det er noget, man skal gøre sig fortjent til. Derfor mener Venstre, at der skal være strenge krav for at få dansk statsborgerskab.Udlændinge, der ønsker dansk statsborgerskab, med de dertil hørende rettigheder, skal beherske det danske sprog på et højt niveau, kende det danske samfund, dansk kultur og historie samt godtgøre, at de kan bidrage til det danske samfund ved at være selvforsørgende. Udlændinge, der har begået alvorlige forbrydelser, skal være udelukket fra at få dansk statsborgerskab.Herudover er det vigtigt for Venstre, at udlændinge, der ønsker dansk statsborgerskab, respekterer og tilslutter sig grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder det danske demokrati. Derfor skal de skrive under på at ville overholde grundloven. Venstre arbejder for, at det tillægges større betydning, i tillæg til de stramme objektive kriterier, at udlændinge, der tildeles dansk statsborgerskab, har tilsluttet sig grundlæggende danske og demokratiske værdier.
Vi vil arbejde for, at nye statsborgerskaber indledningsvist gøres betingede
Dansk statsborgerskab er det fornemmeste, man kan få af det danske samfund. Man bliver statsborger i et af verdens bedste lande. Et land, som mange tager til sig og bidrager positivt til.Desværre har vi gennem tiden set for mange eksempler på nye statsborgere, der ikke har levet op til tilliden, og som tværtimod har begået kriminalitet og skabt utryghed i vores samfund. Det gælder ikke mindst indvandrere fra MENAPT-landene.Har man først modtaget statsborgerskab, er det stort set umuligt at få frataget det igen, som reglerne er i dag.Vi vil ikke længere acceptere, at nogle nye statsborgere kvitterer for vores tillid ved at begå grov kriminalitet i årene efter, at det danske pas er sikret.Derfor vil vi arbejde for, at statsborgerskaber fremover skal kunne fratages, hvis man begår grov kriminalitet og får en ubetinget fængselsdom i løbet af de første 5 år efter erhvervelsen. I det omfang vores internationale forpligtelser forhindrer dette, vil Venstre arbejde for at få dem ændret.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Skattepolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/skat

Venstres skattepolitik
Det skal være billigere at være dansker
Læs mere om regeringens skattestop her.Skattestoppet er omdrejningspunktet for Venstres skattepolitik. Det skal ikke være dyrere at være dansker. Det skal ikke være dyrere at drive virksomhed. Derfor går Venstre til valg på et fortsat skattestop.Venstre mål er, at vi gradvist sænker skatter og afgifter, så det bliver billigere og nemmere at være dansker. Det skal ske i et tempo, hvor det ikke går ud over velfærden.Skattestoppet har været en helt central del af Venstres økonomiske politik siden 2001 og betyder grundlæggende, at ingen skat eller afgift bliver sat op, uden at andre skatter eller afgifter bliver sat tilsvarende ned.
Det skal kunne betale sig at arbejde
Fremgang i et samfund forudsætter, at det kan betale sig at uddanne sig, at arbejde, at spare op, at investere og at løbe en risiko. Derfor skal samfundet være sådan indrettet, at det overalt tilskynder til arbejde, privat initiativ, selvstændighed og virkelyst – ligesom bureaukrati skal bekæmpes.Vi betaler skat for at sikre et velfungerende velfærdssamfund. Men det er lige så afgørende for velfærdssamfundet at sikre, at det kan betale sig at arbejde, og at vores konkurrenceevne styrkes.Derfor har Venstre gjort det billigere at være dansker. Vi har samlet set sikret skattelettelser for over 13 mia. kr. varigt til gavn for danskerne og for dansk erhvervsliv. For en funktionærfamilie med to børn kan deres disponible indkomst blive løftet med 15.530 kroner i 2026, som følge af Venstres politik i regering. Det er penge, som nu bliver i danskernes egne lommer.Venstre har leveret mærkbare skattelettelser til dem, der arbejder, skaber og investerer. Og vi har været en drivkraft bag skattelettelser, der mærkes i hverdagen og styrker arbejdsudbuddet. Beskæftigelsesfradraget er blevet hævet, og vi har halveret topskatten for mere end 280.000 hårdtarbejdende danskere.
NyhedStørste lempelse af personskatten i 10 årOver 3 millioner arbejdende danskere får en skattelettelse, 280.000 personer får halveret topskatten, og arveafgiften sænkes.Læs mere
Vi har også afskaffet modregningen i folkepensionen af egen arbejdsindtægt for seniorer i arbejde – fordi vi ved, at erfarne medarbejdere spiller en vigtig rolle på arbejdsmarkedet og fortjener anerkendelse.Iværksættere har fået forbedrede vilkår med lavere skat og færre benspænd, og for familieejede virksomheder har vi gennemført en markant lettelse af generationsskifteskatten – fra 15 til 10 procent – så flere danske virksomheder kan blive i familien og fortsætte med at skabe lokale arbejdspladser.
Skattevæsenet skal genopbygges
Der har gennem årene været alt for mange dårlige sager i SKAT – og derfor er det danske skattevæsen endt i en alvorlig tillidskrise. Arbejdet er godt i gang – men vi er langt fra i mål.Tilliden til skattevæsnet er en hjørnesten i vores samfund. Det er derfor afgørende, at vi sikrer gennemsigtighed og får ryddet op i de mange dårlige sager, der har udfordret danskernes tillidDet er et fortsat vigtigt arbejde, fordi det er afgørende, at alle danskere har tillid til SKAT.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Skattestop | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/skattestop

Venstres skattestopspolitik
Det må ikke blive dyrere at være dansker
Skattestoppet har været en helt central del af Venstres økonomiske politik siden 2001.  Venstre har sikret, at regeringen samlet set vil nedbringe de danske skatter og afgifter med et skattestop. Venstre vil ikke gøre det dyrere at være dansker eller drive virksomhed.Venstres skattestop i regering indebærer følgende:I det omfang, der træffes beslutning om at hæve skatter eller afgifter, skal andre skatter eller afgifter tilsvarende reduceres, så der samlet set ikke opkræves mere i skat eller afgift.Tobaks- og nikotinafgifter er undtaget fra dette princip, og der gælder desuden en undtagelse for erhvervsbeskatning, såfremt provenuet føres tilbage krone for krone til erhvervene.Allerede aftalte indekseringer af satser og beløbsgrænser, der fastholder de enkelte skatter og afgifters reale økonomiske virkning, er ikke omfattet af skattestoppet.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Socialpolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/socialpolitik

Venstres socialpolitik
Social tryghed
Social tryghed er omdrejningspunktet for Venstres socialpolitik. Forudsætningen for social tryghed er, at enhver, der kan forsørge sig selv, gør det. Til gengæld har vi et medansvar for de mennesker i vores samfund, der ikke kan klare sig selv, og vi har pligt til at yde ordentlig hjælp til dem.De stærke og raske har et ansvar for at støtte de svage og de syge. Det indebærer, at de stærke og de raske skal opmuntres til at gøre en indsats på arbejdsmarkedet i så lang tid som muligt. En god socialpolitik er kendetegnet ved, at de svageste i samfundet får hjælp. Socialpolitikken er et meget vigtigt område i det danske velfærdssamfund.Medansvaret for de svageste skal kendetegnes ved, at vi skal yde hjælp i respekt for det enkelte menneskes integritet. Men også at hjælpen skal være udformet sådan, at modtageren føler et personligt ansvar for, og har tilskyndelse til, selv at bringe sig ud af sin sociale situation.De mennesker, som ikke kan forsørge sig selv gennem arbejde, skal sikres en rimelig levefod. Den sociale indsats skal navnlig komme de særligt udsatte grupper til gode.Venstres socialpolitik vil sikre, at alle kan udnytte deres ressourcer og deres evner maksimalt. Vi fremmer social tryghed bedst ved at give alle mulighed for at få en uddannelse og et arbejde. Derfor er det vigtigt, at man forsøger at hjælpe mennesker til et aktivt arbejdsliv. Ingen skal på forhånd opgives eller parkeres på passiv forsørgelse på kanten af samfundet. For en sådan laden stå til fører uvilkårligt til skel i samfundet.I den forbindelse har Venstre i regering været med til at permanentgøre det sociale frikort, som giver socialt udsatte mulighed for at tjene op til 40.000 kroner om året uden at blive modregnet i deres offentlige ydelser. Det er god socialpolitik, som skal give udsatte borgere mulighed for at få en fod indenfor døren på arbejdsmarkedet.
Forhold for socialt udsatte
Venstre mener, at et velfærdssamfund skal kendes på de forhold, det byder sine allersvageste borgere. Det gælder for eksempel stofmisbrugere, hjemløse, prostituerede og i det hele taget mennesker, der lever på randen af det etablerede samfund. For Venstre er alle borgere ligeværdige og har krav på respekt fra andre borgere og fra det offentlige.Venstre mener, at stofmisbrugere, der ønsker at komme i behandling, skal have hurtige og effektive tilbud. Derfor har vi indført behandlingsgaranti for stofmisbrugere samt frit valg mellem godkendte private og offentlige behandlingstilbud. Og ved at gå i regering har Venstre været med til at lancere et værdighedsudspil, som skal sikre bedre hjælp til de allermest udsatte.
Handicappolitik
Venstre ønsker, lige muligheder for alle – uanset køn, alder, handicap, religion og andet.Vi ønsker et mangfoldigt samfund, hvor der er plads til at være den, man er, og et samfund, hvor man kan bidrage med sine evner og kompetencer. Derfor skal mennesker med handicap ikke diskrimineres. Indirekte og direkte forskelsbehandling af mennesker med handicap er og bliver forkert.Venstre ønsker, at flere mennesker med handicap bliver en del af fællesskabet. Flere skal i uddannelse og i beskæftigelse. Det vil gøre en stor forskel for den enkelte og for samfundet. En bedre livssituation for udsatte og mennesker med handicap er ikke kun en prioritet i Venstres socialpolitik, men også i vores uddannelses-, beskæftigelses- og sundhedspolitik. Venstre ønsker også, at flere med handicap får den rette hjælp i tide, og at ressourcerne i højere grad bruges på borgerne fremfor administration og bureaukrati. I den forbindelse har Venstre i regering været med til at indgå en historisk rammeaftale på handicapområdet, som skal sikre bedre indsatser for mennesker med handicap samt en bæredygtig og forudsigelig økonomi for kommunerne.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Sundhedspolitik - Hvad er Venstres politik om sundhed?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/sundhedspolitik

Venstres sundhedspolitik
Et sundhedsvæsen med patienten i centrum
Et velfungerende sundhedsvæsen er afgørende for et trygt og godt liv. I Venstre står vi fast på, at adgangen til sundhedsydelser skal være fri, lige og gratis – og at kvaliteten skal være i top og på niveau med de bedste i verden.Sundhedsvæsenet er til for borgernes – ikke systemets – skyld. Det er hjørnestenen i Venstres sundhedspolitik. Vi ønsker et sundhedsvæsen, hvor patienten får klar information og oplever nærhed og sammenhæng i behandlingen.Patienterne skal have klare rettigheder – såsom behandlingsgarantien, der giver patienterne et værn mod uværdig behandling og lange ventetider på hospitalet eller i psykiatrien.Borgerne skal have fuld indsigt i egne patientdata og let adgang til information og hjælp, når de har behov for det.
Et trygt sundhedsvæsen – tættere på dig
For ofte falder patienterne mellem to stole, når de er i kontakt med sundhedsvæsenet. Særligt for dem, som både er afhængig af kommunal og regional behandling, halter det med sammenhængen i behandlingsforløbet. Det skal vi gøre bedre.Derfor står Venstre i spidsen for at sikre et trygt sundhedsvæsen tættere på borgerne med den største sundhedsreform i 20 år. Reformen skal skabe bedre sammenhæng i sundhedstilbuddene, styrke patienternes rettigheder og sikre behandling af høj kvalitet – uanset hvor i landet, man bor.I dag er der for få praktiserende læger i mange egne af landet. Det skal vi ændre. I 2035 skal der derfor være mindst 5.000 praktiserende læger – det er 1.500 flere end i dag.Mange danskere lever med kroniske sygdomme som KOL, diabetes og hjertekarsygdomme. De oplever ofte at blive projektledere i deres eget sygdomsforløb og må rejse langt for at få den nødvendige behandling. Derfor indfører vi kronikerpakker som en klar patientrettighed, så kronikere oplever en bedre og mere sammenhængende behandling tæt på.Der er for store forskelle på tværs af regionerne. Nogle steder får borgerne hurtig og effektiv behandling - andre regioner halter bagefter. For Venstre er det afgørende, at vi får gjort op med det postnummerlotteri, der desværre stadig præger sundhedsvæsenet. Fx er der paradoksalt nok færrest læger de steder, hvor der bor flest syge. Alle borgere skal have adgang til et sundhedsvæsen af høj kvalitet - uanset hvor i landet man bor.Venstre har også taget ansvar for et massivt løft af psykiatrien. Med 10-årsplanen investerer vi i forebyggelse, bedre sammenhæng i den psykiatriske indsats og nye rettigheder for bl.a. børn og unge.  Læs mere om 10-årsplanen for psykiatrien her.
Det skal være trygt at skabe en familie
Venstre arbejder for, at det skal være trygt at skabe en familie. Derfor har vi både sikret bedre hjælp til fertilitetsbehandling og mere tryghed i graviditets- og fødselsforløbet.Bedre hjælp til ønsket om børnStadig flere oplever i dag udfordringer med at få de børn, de drømmer om. Venstre har derfor styrket fertilitetsområdet med konkrete initiativer:Fordoblet antallet af reagensglasbehandlinger fra tre til seks forsøg i den offentlige fertilitetsbehandling. Det giver håb og bedre chancer til dem, der kæmper med barnløshed.Offentlig betalt fertilitetsbehandling til barn nummer to, så drømmen om at udvide familien med en lillebror eller lillesøster lettere kan blive til virkelighed.Ophævet den femårige tidsbegrænsning for nedfrysning af æg, så alle kvinder kan opbevare nedfrosne æg med henblik på at få hjælp til at få børn på et senere tidspunkt.En tryg graviditet og fødselDer skal være gode rammer for en god og tryg start på familielivet. Derfor har vi sikret:Ret til hjemmebesøg for alle fødende af en jordemoder eller sundhedspersonale, hvis de er blevet udskrevet kort efter fødslen.Udbredelse af ’Kendt jordemoder’-ordning, så langt flere gravide møder den samme jordemoder gennem hele graviditets- og fødselsforløbet.Fødselsforberedelse på små hold, særligt for førstegangsfødende, så der bliver mere tid og plads til individuel og målrettet vejledning.Bedre ammevejledning, så familier får den støtte, de har brug for i den første tid med deres nyfødte.Forbedre arbejdsvilkår og trivsel for personalet på fødeafdelingerne, så der er hænder og tid til god og tryg hjælp til de fødende. Læs mere om aftalen om styrkelse af fødselsområdet her.
Historisk løft af kræftområdet
Danmark står stærkt i kampen mod kræft. Flere overlever sygdommen eller lever med den i længere tid. Det er resultatet af mange års politisk prioritering, dygtigt sundhedspersonale og teknologisk udvikling.Men kræft er stadig den sygdom, der koster flest danskere livet. Én ud af tre danskere rammes af kræft i løbet af livet - og for mange er behandlingen kun begyndelsen.Op mod 60 pct. af alle kræftpatienter oplever fysiske eller psykiske senfølger efter kræft, der kan vare i måneder eller år. Det kan være smerter, tandskader, udmattelse, angst eller frygt for tilbagefald. Derfor skal vi blive bedre til at gribe kræftpatienterne – også efter behandlingen er overstået.Derfor står Venstre bag en ny Kræftplan 5, hvor vi sikrer det største økonomiske løft af kræftområdet nogensinde. Med planen investerer vi 600 millioner kroner i 36 konkrete initiativer, der både styrker behandlingen og sikrer bedre livskvalitet under og efter et kræftforløb.Kræftplanen betyder blandt andet:Senfølgeklinikker i hele landetStyrket tilskud til tandbehandling efter kræftMere individuel støtte, så kræftforløb i højere grad tilpasses den enkeltes behov og ønsker.Læs mere om Kræftplan 5 og de 36 initiativer her.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Transportpolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/transportpolitik

Venstres transportpolitik
Det skal være muligt at komme fra A til B i hele Danmark
Venstres transportpolitik bygger grundlæggende på friheden for den enkelte til selv at definere sit transportbehov og vælge transportform. Der skal være plads til både den individuelle og den kollektive transport. Det betyder også, at vi fra politisk side har et stort ansvar for at sikre, at vi både styrker den kollektive transport i hele landet og samtidig vedligeholder og udbygger vores vejnet. En god infrastruktur er en afgørende forudsætning for vækst, velstand og velfærd i vores land. Det har afgørende betydning for, at vi alle kan udnytte vores tid så optimalt som muligt og gør det lettere for danskerne at komme på arbejde og besøge familie og venner - og så er det samtidig vigtigt for vores virksomheder, der er afhængige af at få leveret og udsendt deres varer, services og produkter i hele landet, nemt og hurtigt. Venstre vil derfor fortsat investere i moderne, effektiv og sammenhængende infrastruktur, der øger fremkommeligheden for danskerne, og som:Binder familier og venner tættere sammen og styrker sammenhængskraften i samfundet ved at styrke infrastrukturen i hele landet.Understøtter den grønne omstilling, idet fremtidens transport vil køre på grønne drivmidler.Sikrer grundlaget for vækst og velstand i landdistrikterne såvel som i byerne, så vores virksomheder kan levere deres varer og produkter og lette adgangen til kvalificeret arbejdskraft.Har den rette geografiske balance. Ingen dele af Danmark må hægtes af – hverken by eller land – og det skal være let at komme på tværs af vores land.Giver danskerne kortere transporttid til og fra arbejdspladsen, uddannelsesstedet eller fritidsaktiviteten, uanset om man er bosiddende på landet eller i byen.
Infrastruktur skal understøtte den grønne omstilling
Venstres transportpolitik vil styrke mobiliteten i hele landet og dermed sikre et Danmark i balance.Vi skal investere for at kunne rumme fremtidens grønne transport - både til lands, til vands og i luften.Den grønne omstilling af vores transport er i fuld gang. Vi skal bidrage til omstillingen og forsat udvikle og skabe incitamenter og muligheder for, at vi kan få alle borgere og virksomheder med på den grønne omstilling de kommende år.Venstre ønsker, at vi i 2030 har en million grønne biler på vejene – og gerne endnu flere. For at få grønne køretøjer i hele landet, skal der opbygges en vidt forgrenet og passende grøn lade- og tankningsinfrastruktur uden ”sorte pletter” rundt omkring og med en god balance.Denne grønne omstilling gælder ikke kun for personbiler, men også den tunge transport. Branchen er klar til at investere i de grønne teknologier og løsninger, så vi skal understøtte med den nødvendige infrastruktur.På samme vis arbejder Venstre for en grønnere transport i luften med blandt andet Danmarks første grønne indenrigsrute. Og så arbejder vi for at understøtte den grønne omstilling af vores indenrigsfærger, så vi så hurtigt som muligt får en CO2-neutral færgedrift i Danmark.
Ny mangeårig infrastrukturaftale
Venstre indgik i juni 2021, sammen med Folketingets partier, en stor aftale om massive investeringer i fremtidens infrastruktur. Vi glæder os over, at vi er i fuld gang med at implementere de mange vigtige projekter, som både dækker over endnu flere vejprojekter og en styrkelse af den kollektive transport. På den måde sikrer vi, at Danmark bindes endnu bedre sammen, og vi understøtter vækst, udvikling og mobilitet i hele landet.
Nej tak til skadelig trafikstøj
Et veludbygget vejnet er afgørende for danskernes mobilitet. Men for de danskere, der bor tæt op ad motorveje, motortrafikveje og større landeveje kan den daglige støj fra trafikken være til stor gene – og i værste fald have negative helbredsmæssige konsekvenser. Det ønsker vi at gøre op med i Venstre. Som både oppositions- og regeringsparti har Venstre gennem årene haft stort fokus på de alvorlige menneskelige konsekvenser ved langvarige gener fra trafikstøj. Derfor har Venstre været med til at afsætte tre milliarder kroner til bekæmpelse af trafikstøj frem mod 2035.
Venstre har leveret konkrete resultater i regering
I regering har Venstre arbejdet for konkrete transportpolitiske resultater, der kan mærkes i danskernes hverdag.Vi har blandt andet sat en stopper for de såkaldte ”usynlige p-bøder”, så parkeringsselskaberne ikke længere kan eftersende digitale p-bøder til danskerne, Vi vil ikke have selskaber, der opbygger en forretningsmodel på usynlige parkeringsafgifter. Derfor har vi fjernet muligheden for, at parkeringsselskaberne kan eftersende p-afgiften, så danskerne igen kan være trygge ved, at en afgift kun kan sidde fysisk i forruden. Vi har også givet 17-årige med kørekort mulighed for at køre uden ledsager i tidsrummet 05.00-20.00, så unge mennesker får mulighed for at transportere sig til og fra fx arbejde, læreplads, skole eller fritidsjob. Det giver vores unge mennesker mere frihed i deres hverdag og kan særligt være en hjælp for unge i landdistrikterne. Samtidig har Venstre igangsat et stort fokus på fremtidens kollektive transport i Danmark. Vi har blandt andet været med til at nedsætte et ekspertudvalg, der har undersøgt fremtidens mobilitetsbehov i hele landet. Vi kommer derfor til at fortsætte det vigtige arbejde med at gentænke vores kollektive trafik og tænke i skræddersyede transportløsninger til alle dele af landet, så der fremover er velfungerende og effektive transportløsninger både på landet og i byerne.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Uddannelsespolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/uddannelsespolitik

Venstres uddannelses- og forskningspolitik
Videregående uddannelser
Venstre ønsker et uddannelsessystem, der åbner døre til frihed og fællesskab. Vi tror på, at alle - uanset hvor de bor og hvilken baggrund de har – skal have mulighed for at dygtiggøre sig, tage ansvar og forme deres egen fremtid.Det kræver et uddannelsessystem med høj faglighed, stærk kobling til erhvervslivet og med flere fleksible uddannelsesveje, så flere kan tage en uddannelse, der giver mening og værdi på arbejdsmarkedet.Der skal være gode muligheder for at uddanne sig i hele Danmark. Det skal ikke være nødvendigt at flytte til de største byer for at tage en uddannelse. Derfor har Venstre prioriteret at oprette nye uddannelser uden for de største universitetsbyer – blandt andet med nye medicinuddannelsespladser i Aalborg, Esbjerg og Køge, og en tandlægeuddannelse i Odense.Uddannelse skal tænkes ind hele livet, så danskerne kan blive dygtigere gennem hele livet. Derfor skal det være lettere at efter- og videreuddanne sig når behovet opstår. En håndværker skal for eksempel kunne bruge sin erfaring til at videreuddanne sig til ingeniør – uden at skulle helt starte forfra.
Venstre skaber resultater i regering
I regering har Venstre igangsat et gennemgribende reformarbejde af hele uddannelsessystemet – fra grundskolen til de videregående uddannelser. Vores mål er at løfte kvaliteten i hele uddannelsessystemet.Vi har gennemført en omfattende reform af kandidatuddannelserne, som giver de studerende flere uddannelsesmuligheder. Med et nyt kandidatlandskab styrker vi kvaliteten med flere undervisningstimer, tættere samarbejde med erhvervslivet og mere fleksible muligheder for videreuddannelse.
NyhedEt uddannelses-system til fremtidens arbejdsmarkedFremtidens studerende får nu flere muligheder, bedre uddannelsesveje og mere kvalitet i uddannelserne. Læs mere her
Vi har sikret et historisk kvalitetsløft på næsten to milliarder kroner til de professions- og erhvervsrettede videregående uddannelser. Med en ny reform styrker vi kvaliteten med flere undervisningstimer, mindre hold, bedre praktikforløb og tættere kobling til arbejdsmarkedet. Vi giver samtidig bedre muligheder for deltidsstudier, meritordninger og efteruddannelse uden deltagerbetaling, så flere kan bygge videre på deres kompetencer gennem hele livet. Det skal sikre, at uddannelserne også i fremtiden tiltrækker dygtige og engagerede unge - uanset om de drømmer om at blive pædagog, sygeplejerske, socialrådgiver eller datamatiker.
NyhedVi styrker de videregående uddannelserVi styrker velfærdsuddannelserne og uddannelser rettet mod erhvervslivet og særligt den grønne omstilling.Læs mere her
Vi har desuden gennemført en SU-reform, der skaber bedre balance i SU-systemet og frigiver midler til at investere i bedre undervisning og øget kvalitet. Antallet af SU-klip vil fremover følge den normerede studietid, med mulighed for lån i op til to ekstra år. Samtidig fastholder vi gode støttemuligheder for borgere med behov for handicaptillæg og for enlige forsørgere.
Fremtidens forskning, der styrker Danmark
Forskning giver os ny viden, udviklinger vores samfund og sikrer fremtidens arbejdspladser. Venstre vil prioritere både grundforskning og anvendelsesorienteret forskning, så vi får ny og brugbar viden til gavn for både borgere og virksomheder.Forskning af høj kvalitet er en vigtig forudsætning for, at erhvervslivet kan udvikle nye produkter og tjenesteydelser og dermed sikre videnstunge arbejdspladser i Danmark.Venstre ønsker at fastholde målet om at investere en procent af BNP i offentligt finansieret forskning, og midlerne skal bruges strategisk, så de understøtter danske styrkepositioner og erhvervslivets behov. Venstre ønsker, at danske universiteter og forskningsmiljøer skal være blandt de bedste i verden, både hvad angår forskning og undervisning. Det kræver målrettede investeringer og et tæt samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv.Samtidig ønsker vi at sætte den grønne forskning i front. Venstre har foreslået, at to tredjedele af stigningen i nye forskningsmidler skal gå til grøn forskning. Danmark og verden står over for store klimaudfordringer, og danske virksomheder er globale spillere i udviklingen af grønne løsninger. Derfor er det afgørende, at Danmark har et stærkt grønt forskningsmiljø, der kan understøtte de danske virksomheder og den grønne omstilling.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Udenrigspolitik - hvad mener Venstre?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/udenrigspolitik

Venstres udenrigspolitik
Pligt til at forsvare Danmark og vores frihed
Putins brutale invasion af Ukraine er en fundamental ændring af sikkerhedssituationen i Europa, og dermed også for Danmark. Det er i dag tydeligt, at vestlige værdier som frihed og demokrati er under pres fra lande som Rusland og Kina. Derfor skal Danmark have et tæt samarbejde med vores allierede, særligt gennem NATO og EU.Venstre er gået forrest og har været med til at vedtage en styrkelse af udenrigstjenesten. Vi styrker blandt andet Danmarks diplomatiske tilstedeværelse i landene omkring Rusland. Samtidig var vi i spidsen for den kampagne, der – med et flertal fra danskerne – sikrede en afskaffelse af forsvarsforbeholdet. Og vi har vedtaget vigtige forsvarsaftaler, som sikrer et løft af det danske forsvar. Det gør vi, fordi Danmark kun kan være sikkert i fremtiden, hvis vi i højere grad selv tager ansvar for vores sikkerhed.
MærkesagVi genopbygger ForsvaretI Venstre kæmper vi for at genopbygge Forsvaret, så vi kan værne om Danmarks og Europas sikkerhed.Læs mere
Menneskerettigheder
De grundlæggende menneskerettigheder skal respekteres. Derfor skal de ikke tilsidesættes af hverken diktatoriske dekreter eller demokratiske afstemninger. Det internationale samfund har en forpligtelse til at forsvare menneskerettighederne – også når det kræver våbenmagt for at stoppe tyranner i tide.Af samme grund bør Danmark være aktiv i internationale operationer, der har til hensigt at fremme demokrati og frihedsrettigheder. Danmark har en interesse i en stærk international retsorden, som betyder, at staters adfærd skal følge international lov, herunder folkeretten. De grundlæggende menneskerettigheder skal altid veje tungere end staters ret til at forsøge at kontrollere deres egne borgere.Derfor mener Venstre, at Danmark skal tage ansvar internationalt. Og vi støtter en udenrigspolitik, hvor militær indgriben sker, når det er nødvendigt for at beskytte grundlæggende menneskerettigheder og vores fælles sikkerhed i Europa og i Danmark. Respekten for menneskerettighederne og internationale flygtningekonventioner betyder, at vi har pligt til at hjælpe flygtninge. Flygtninge skal som udgangspunkt ikke gøres til indvandrere, men have midlertidig opholdstilladelse med henblik på tilbagevendelse til hjemlandet, så snart forholdene tillader det. Derudover skal flygtninge først og fremmest hjælpes i nærområder frem for at flygte gennem flere lande – for til sidst at søge beskyttelse i Danmark. Det har Venstre været med at sikre gennem regeringens afrikastrategi, og det vil vi forsat arbejde for gennem vores udviklingspolitik.
Internationalt samarbejde og globalisering
Danmark skal være en fri og selvstændig nation. Det sikrer vi bedst ved at indgå i forpligtende internationale fællesskaber, hvor vi samarbejder med andre nationer om at sikre frihed og fred i verden. Dansk udenrigspolitik skal gribe globaliseringens muligheder. Fri bevægelighed over landegrænserne for mennesker, kapital, informationer og idéer bidrager til at skabe udvikling og bevare frihed og fred. Dette skyldes blandt andet, at tætte forbindelser mellem lande og befolkninger øger forståelsen for forskelle i kultur og national identitet.Fri adgang til og udveksling af informationer er en grundlæggende betingelse for det åbne samfund. Det er det stærkeste værn mod autoritære og undertrykkende regimer. Samtidig skal vi ikke være naive over for, at fremmede magter kan misbruge fri udveksling af information og udnytte det til at undergrave demokratiet. Derfor arbejder Venstre fortsat for at styrke vores cybersikkerhed i Danmark og på europæisk plan.
Aktiv partner i international sikkerhed
Danmarks sikkerhed skal forsat sikres gennem det internationale fællesskaber samt bygge på de grundlæggende værdier og interesser, som Europa og andre vestlige nationer deler. Det er af afgørende sikkerhedspolitisk betydning, at vi fortsat udbygger og fastholder vores internationale samarbejde samt vores samarbejde med de øvrige EU-lande og andre demokratier. Tiden er ikke til at lukke os om os selv, men i stedet til at styrke vores alliancer.Med afskaffelsen af forsvarsforbeholdet samt løftet af Forsvaret kan Danmark for alvor være parat og i stand til at deltage aktivt i forsvaret af vores alliancer. I Venstre har vi altid været fortalere for, at Danmark påtog sig sin del af byrden, og det glæder os derfor, at Danmark vil have de militære kapabiliteter til at deltage i militære øvelser og operationer både inden og uden for rigsfællesskabets grænser. Det er afgørende, at Danmark spiller en aktiv rolle i at fastholde den internationale sikkerhed, særligt i tider præget af uro.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Udlændingepolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/udlaendingepolitik

Venstres udlændingepolitik
En stram og konsekvent udlændingepolitik
Venstre ønsker, at vi som samfund tager hånd om de flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, der kommer til Danmark og har et reelt behov for vores beskyttelse. Men vi siger også, at flygtninge som udgangspunkt skal vende hjem, når der er fred og sikkert i deres hjemlande. Det er og har aldrig været meningen, at flygtninge i Danmark skal opnå permanent opholdstilladelse og blive i Danmark for evigt. Flygtninge skal bidrage, så længe de er en del af det danske samfund, og samtidig skal de rustes bedst muligt til at vende tilbage til deres hjemland.Integration er først og fremmest et personligt ansvar. Indvandrere og flygtninge, der kommer til Danmark, skal bidrage til fællesskabet, overholde danske love og respektere grundlæggende danske værdier.Danmark skal også være åbent for dem, der kan og vil. Danske virksomheder skal have gode muligheder for at få den nødvendige kvalificerede international arbejdskraft for at klare sig i den globale konkurrence, men samtidig er det vigtigt, at vi sikrer medarbejderne løn- og arbejdsvilkår, så det stemmer overes med de regler, som gælder i Danmark. Venstre har sikret virksomheder bedre adgang til den kvalificerede internationale arbejdskraft, som de har brug for.
Kriminelle udlændinge har intet at gøre i Danmark
Det er afgørende for Venstre, at vi byder dem velkommen, der gerne vil arbejde i Danmark, og som respekterer vores værdier. Men alt for mange udlændinge, særligt fra MENAPT-landene, undergraver vores samfund ved at begå grov kriminalitet og skabe utryghed. De mennesker har ikke noget at gøre i Danmark.Desværre tager Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i for mange tilfælde større hensyn til den kriminelle udlænding end til offeret, hvilket begrænser vores mulighed for at udvise dem. Derfor skal Danmark fortsætte med at gå til kanten af konventionerne og udfordre dem.På baggrund af vores arbejde med at ændre fortolkningen af konventionerne har Venstre og regeringen fremlagt en udvisningsreform. Her lægger vi op til, at kriminelle udlændinge, der idømmes ét års ubetinget fængsel eller mere for alvorlig kriminalitet som f.eks. grov vold og voldtægt, som det helt klare skal udgangspunkt udvises.
Danske værdier skal respekteres
Det er vigtigt for Venstre, at udlændinge, der opholder sig i Danmark, respekterer danske værdier. Det betyder blandt andet, at vi klart siger fra over for religiøs ekstremisme og sætter hårdt ind over for personer, der prædiker had mod Danmark og dermed truer den offentlige orden.På samme måde ønsker Venstre, at parallelsamfund skal bekæmpes. Der er huller i Danmarkskortet med områder, hvor et flertal af udlændinge lever adskilt fra os andre, og hvor mange års indsats for integration i det danske samfund og på arbejdsmarkedet har slået fejl. Vi ser desværre stadig undertrykkelse af kvinder i nogle etniske miljøer. Det må og skal vi gøre op med.Danmark er et lille land, og det er vigtigt for sammenhængskraften, at der ikke opstår parallelsamfund, hvor der hersker en anden retsorden, hvor man ikke vil tage del i det øvrige samfund og lever efter nogle værdier, som ikke er forenelige med de danske.
Stram udlændingepolitik = lave ydelser
Lave ydelser er og bliver en hjørnesten i Venstres udlændingepolitik. Det er afgørende, at Danmark ikke bliver en attraktiv destination for asylansøgere og at flere indvandrere og flygtninge kommer i arbejde og bidrager til fællesskabet.Lave ydelser tilskynder indvandrere og flygtninge til at tage et arbejde, fordi det bedre kan betale sig. Det er en god ting. Både for integrationen af den enkelte og for Danmark som samfund.Med en kontanthjælpsreform har Venstre været med til at fastholde den stramme linje. Det betyder, at det bedre kan betale sig at arbejde. Det er godt og nødvendigt. For der er for mange indvandrere og flygtninge, der ikke bidrager til fællesskabet.Derfor er optjeningskriterierne blevet skærpet, så alle indvandrere og flygtninge, uagtet hvor længde de har været i Danmark, skal opfylde et opholdskrav og beskæftigelseskrav for at få den fulde kontanthjælp.Samtidig er der blevet indført en arbejdspligt, der hovedsageligt vil omfatte indvandrere og flygtninge. Med arbejdspligten skal man bidrage 37 timer om ugen for sin ydelse. Hvis man ikke selv kan finde et arbejde eller tage en uddannelse, så bliver man sat i nyttejob. Og møder man ikke op, så bliver man trukket i sin ydelse.
Grænsekontrol
Venstre er varme tilhængere af den fri bevægelighed i EU. Den er en hjørnesten i EU-samarbejdet, som vi skal værne om. Samtidig er den fri bevægelighed en forudsætning for erhvervslivet og udviklingen i grænseområdet mellem Danmark og Tyskland.Men vi ønsker samtidig at kunne sætte stærkere ind over for grænseoverskridende kriminalitet og den alvorlige terrortrussel mod Danmark. Det er afgørende at sikre den rette balance, hvor der er tryghed og kontrol med trafikken ind og ud af Danmark, samtidig med at erhvervslivet, pendlere og borgere påvirkes mindst muligt. I perioder er der lange ventetider ved den dansk-tyske grænse, hvilket går udover de mange pendlere, der hver dag krydser grænsen for at tage på arbejde.Venstre ønsker at opretholde den midlertidige grænsekontrol, så længe det er nødvendigt. Samtidig vil vi indrette grænsekontrollen klogt, så det er lettere at være pendler, turist eller erhvervsdrivende – men mere besværligt at være kriminel.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Udviklingspolitik - Venstres politik om udvikling

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/udviklingspolitik

Venstres udviklingspolitik
Danmark tager ansvar
Udviklingspolitik har en stor betydning for verdens fremtid. I Venstre mener vi, at Danmark fortsat skal være et af de lande, der tager et markant internationalt ansvar. Det gælder i forhold til at sikre europæisk forsvar og sikkerhed, og det gælder i forhold til udviklingen i verden.Venstre har i regering taget et historisk ansvar for vores fælles sikkerhed med markant øgede investeringer. I 2026 når vi op på 3,5 procent af BNP i forsvar og sikkerhed. Det er investeringer i hele Kongeriget, men også i Ukraine, i vores indsatser i Baltikum, ved Europas ydre grænser og i samarbejdet om Frontex. I en tid med krig på det europæiske kontinent og øget geopolitisk uro, er et stærkt forsvar en forudsætning for frihed, stabilitet og international orden.Ansvar for sikkerhed og stabilitet går hånd i hånd med ansvar for global udvikling. Vi mener derfor, at Danmark skal føre en udviklingspolitik, der gør en reel forskel for mennesker i verdens mest udsatte lande. Støtten skal anvendes effektivt og med klare prioriteringer, så midlerne ikke går til symbolprojekter, unødigt bureaukrati eller indsatser uden langsigtet effekt. Derfor skal vi investere målrettet og klogt. Udvikling skabes dog ikke gennem bistand alene. Øget verdenshandel, investeringer og adgang til markeder er blandt de bedste redskaber til at løfte mennesker ud af fattigdom. Derfor skal udviklingspolitikken tænkes i sammenhæng med europæiske handelsaftaler og økonomiske partnerskaber, så flere lande får mulighed for at skabe vækst, arbejdspladser og varig fremgang.Venstre tager ansvar for tryghed og sikkerhed og arbejder for en udviklingspolitik, der er langsigtet, ansvarlig og effektiv. Danske skattekroner skal altid gøre størst mulig gavn. Målet er en mere tryg og sikker verden med mindre fattigdom, og flere mennesker, der får friheden og mulighederne til selv at forme deres fremtid og så færre ser migration til Europa som vejen til et bedre liv.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Undervisningspolitik og skolepolitik

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/undervisnings-og-skolepolitik

Venstres undervisning- og skolepolitik
Frihed til skolerne og frit skolevalg
De danske folkeskoler har i mange år været presset af en folkeskolereform, der grundlæggende ikke har haft den effekt, man håbede på. Danske børns faglige niveau er ikke steget, og nogle grupper er desværre faldet fagligt bagud. Folkeskolelærerne beretter om for lidt fleksibilitet og for megen detailstyring.Venstre ønsker de bedst mulige folkeskoler og de bedste undervisningsrammer for vores børn. Derfor har Venstre i regering været med til at sætte skolerne fri ved at flytte muligheden for at tilrettelægge skoledagen tilbage til folkeskolerne og flytte flere beslutninger til de lokale skolebestyrelser. Det skal være med til at sikre, at folkeskolerne i højere grad er et tilvalg for familierne – ligesom de frie grundskoler er det for mange. Af samme årsag skal det frie skolevalg og skoledistrikterne bevares.Venstre forsvarer de frie og private grundskoler, og det frie skolevalg er en grundsten i Venstres skolepolitik. Vi vil ikke reducere koblingsprocenten til de frie og private grundskoler, da den sikrer, at det frie skolevalg ikke kun er for de rigeste i samfundet. Af samme grund bakker Venstre også aktivt op om, at efterskolerne - der jo er private - skal have gode rammevilkår.
Erhvervsskoler
Erhvervsskolerne er vigtige for Danmarks økonomi og den grønne omstilling. Men vi kommer i fremtiden til at mangle endnu flere faglærte. Derfor skal vi gøre erhvervsskolerne mere attraktive. Uddannelserne skal både være bedre til at tiltrække og fastholde elever, og det kræver en politisk prioritering. Af samme årsag har Venstre været med til at sikre et markant økonomisk løft af erhvervsuddannelserne.
Frit gymnasievalg
Venstre gav ved seneste valg et valgløfte om, at vi vil afskaffe tvangsfordeling af gymnasieelever på baggrund af forældres indkomst. Det valgløfte blev muligt at indfri, da Venstre gik med i en bred regering, efter folketingsvalget i 2022. Takket være Venstres indtræden i regering har vi sikret, at det ikke er forældres indkomst som afgør, hvor de unge må gå i gymnasiet.Læs også Venstres børnepolitik.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Velfærd - Hvad mener Venstre?

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/velfaerd

Venstres velfærdspolitik
Danmarks største fællesskab
Hvad er velfærd? Velfærden er Danmarks største fællesskab og fundamentet for vores trygge, rige samfund. Velfærden er med andre ord en kolossalt vigtig del af Danmark. Og det er den også for Venstre. Danmark er et stærkt velfærdssamfund. Vi har en udbygget velfærd, der træder til, hvis man eksempelvis rammes af sygdom eller har brug for omsorg eller pleje. Det betyder ikke, at alt er perfekt. Der er altid noget, der kan og skal forbedres. Det er det, vi arbejder for.
Mennesket før systemet
Venstres velfærdspolitik sætter mennesket før systemet. Venstre vil have et velfærdssamfund, der er til for borgeren, og hvor mødet med den offentlige sektor skal foregå så nemt og gnidningsfrit som muligt. Kvaliteten i den offentlige sektor handler ikke kun om penge. Det handler også om, hvilken service man får for pengene og den velfærd, som borgeren rent faktisk oplever. Velfærden skal være indrettet sådan, at borgerne har den størst mulige valgfrihed og stærkest mulige kontrol med den offentlige sektor. Venstre vil forene social tryghed, med størst mulig frihed og selvstændighed for det enkelte menneske. I Venstre tør vi nytænke og forny vores offentlige sektor. Det har vi gjort historisk, og det vil vi gøre fremadrettet.
Venstres velfærdsløfte
I de kommende år bliver vi flere små børn og flere ældre. Det er glædeligt, at vi lever længere. Det betyder dog også stigende udgifter til fx daginstitutioner og plejehjem. Derfor skal der tilføres flere penge til vores velfærd, hvis det står til os.Venstre ønsker, at udgifterne til velfærd følger den befolkningsmæssige udvikling, så der bliver tilført flere penge, når der kommer flere børn og ældre.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Ældrepolitik | Venstre

Source: https://www.venstre.dk/politik/politik-a-aa/aeldrepolitik

Venstres ældrepolitik
En værdig alderdom
Ældre borgere skal fortsætte med at leve det liv, de selv ønsker, så længe som muligt og med størst mulig selvbestemmelse. Plejen og omsorgen skal tage udgangspunkt i den enkelte ældres behov, så det personlige ønske bliver taget alvorligt.Vores ældre medborgere har opbygget det gode samfund, som vi har i dag. Derfor skal de behandles med værdighed, når de har brug for omsorg og pleje fra det offentlige. Venstre vil sørge for, at hjælpen på landets plejehjem er af bedst mulig kvalitet. For alle fortjener en værdig alderdom. En alderdom uden ensomhed og med kærlig pleje.Der har desværre været for mange eksempler på triste og hjerteskærende svigt i ældreplejen. Hvor kulturen på nogle plejehjem bærer præg af, at systemet sættes før den ældre. Hvor ledelsen nogle steder ikke evner at lede, men blot administrerer de enkelte plejehjem. Og hvor ældre eller de pårørende ikke har veje til at blive hørt.
Mere selvbestemmelse og flere valgmuligheder
Venstre værner om det frie valg. Også for de ældre. For et stærkere frit valg betyder, at borgerne sættes før systemet. Når ældre borgere sættes før systemet, får de en langt mere værdig alderdom.Derfor ingik Venstre i april 2024 - sammen med regeringen og et bredt flertal i Folketinget - en ambitiøs aftale om frisættelse af vores ældrepleje med en ny ældrereform. Venstre er stolte af den nye aftale, som har til formål at sikre, at vores ældre medborgere får en bedre og mere tryg ældrepleje med mere selvbestemmelse og flere valgmuligheder i fremtiden, samtidig med at private virksomheder får mulighed for at byde ind på flere velfærdsopgaver på lige vilkår med det offentlige.
Fokus på demens
Behandlingen af mennesker med demens skal ligeledes tage afsæt i den enkelte. Venstre ønsker, at demensramte og deres familier oplever tryghed og omsorg i plejen.Demens er en sygdom, der ikke kan ses, og det kan derfor være svært for omverdenen at opdage, at et menneske kan have behov for hjælp. Derfor er der en stor risiko for, at en demenssygdom går hånd i hånd med social isolation.
Bekæmpelse af ensomhed
Ensomhed kender ikke til aldersgrænser eller sociale, geografiske eller uddannelsesmæssige skel. Ensomhed kan ramme os alle.Ældre borgere er desværre særligt udsatte for at opleve mental mistrivsel og blive ensomme. Det skal vi gøre noget ved. Der kan nemlig være mange negative konsekvenser for livskvaliteten og helbredet, hvis man er ensom i sin alderdom. Derfor er bekæmpelse af ensomhed en vigtig del af vores ældrepolitik.
Er du enig med os?Ja NejFantastisk!Vil du tage endnu et skridt mod et mere borgerligt-liberalt Danmark? Der er forskellige måder, du kan støtte Venstres arbejde på.Tilmeld nyhedsbrevBliv medlemStøtFornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*TilmeldTak for din tilmeldingDu vil modtage en email med et bekræftelseslink, som du bedes klikke på for at færdiggøre din tilmelding.FEJLDer skete en fejl under oprettelsen. Du er velkommen til at skrive til venstre@venstre.dk for at tilmelde dig, eller prøve igen senere.Vi sætter pris på ærligheden. Måske vi deler holdning på andre områder?


---

# Venstres politiske mærkesager

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager

Mere frihedFlere muligheder
Danmark er et land, hvor vi i generationer har arbejdet for at skabe mere frihed og flere muligheder. Det skal vi blive ved med, for det er friheden og mulighederne, der gør det muligt for hver eneste af os at vælge det liv, vi ønsker os.Det har været Venstres mål i mere end 150 år, og det er det stadig i dag.I Venstre vil vi måles på, om der bliver mere frihed og flere muligheder i Danmark. Vi skal være et land, hvor vi bruger kræfterne på at sikre, at vi reelt kan vælge, hvor vi vil på plejehjem, hvilket gymnasium, vi vil gå på, og hvor vi giver iværksættere og erhvervsliv endnu bedre mulighed for at folde sig ud. Et land, hvor vi hver eneste dag arbejder for, at generationerne efter os får endnu mere frihed og endnu flere muligheder, end vi selv har haft.Derfor har Venstre seks klare prioriteter:Danmark skal gå forrest i klimakampenEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstMere frihed til selv at bestemmeKonsekvente krav til udlændingeDet skal kunne betale sig at arbejdeGenopbyggelse af ForsvaretEt friere liv er et rigere liv. Det er derfor, vi aldrig opgiver kampen for at sikre, at der skal være mere frihed og flere muligheder i Danmark. Og det er derfor, man skal stemme på Venstre.
Genopbyggelse af ForsvaretEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstDanmark skal gå forrest i klimakampenMere frihed til selv at bestemmeKonsekvente krav til udlændingeDet skal kunne betale sig at arbejde


---

# En tryg og god start på familielivet: Venstre styrker fødselsområdet

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/En-tryg-og-god-start-paa-familielivet-Venstre-styrker-foedselsomraadet

En tryg og god start på familielivet: Venstre styrker fødselsområdet
At bringe et barn til verden er én af livets største begivenheder. I Venstre arbejder vi for, at alle gravide og fødende i Danmark får den bedst mulige oplevelse – før, under og efter fødslen. For det er livsomvæltende for de fleste at stå med et nyt liv i armene, og både nye og erfarne forælde kan komme i situationer, hvor de har brug for råd og vejledning.
Det er helt afgørende, at gravide føler sig trygge og i sikre hænder gennem hele forløbet, og at nybagte familier får den støtte, de har brug for – uanset om det er første, anden eller tredje gang, man bliver forælder.Med en ny politisk aftale styrker vi fødselsområdet og skaber større tryghed i hele forløbet. Vi sikrer, at alle gravide tilbydes fødselsforberedelse på mindre hold. Vi sikrer, at langt flere kan få hjælp under fødslen af en jordemoder, der har fulgt dem under graviditeten, og som de dermed kender. Og vi giver alle fødende ret til at få et hjemmebesøg, når de er kommet hjem fra sygehuset med deres nyfødte.
Vi vil sikre, at langt flere fødende vil få hjælp af en jordemoder under fødslen, der har fulgt dem i graviditeten. Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister
Den nye aftale kommer som endnu et vigtigt skridt for at forbedre forholdene på landets fødegange. Efter flere år med arbejdspres og mangel på jordemødre ser vi nu klare forbedringer. Med denne aftale styrker vi området yderligere. Fødeområdet løftes med konkrete initiativerVi vil med den nye aftale skabe større tryghed og give mere støtte til gravide og nybagte familier:
Ret til hjemmebesøg for alle fødendeBåde førstegangsfødende og flergangsfødende får fremover ret til et hjemmebesøg af en jordemoder eller sundhedspersonale, hvis de er blevet udskrevet kort efter fødslen. Det giver støtte i de første afgørende dage, hvor behovet for tryghed og vejledning er størst.Kendt jordemoder gennem hele graviditetsforløbetLangt flere gravide vil fremover blive fulgt af den samme jordemoder gennem hele graviditeten og fødslen ved at udbrede kendt jordemoderordning - en ordning, hvor et team af faste jordemødre varetager omsorgen for cirka 130-180 gravide eller par om året. Det skal give større tryghed og sikre, at de gravide og deres partnere møder sundhedspersonale, der kender dem.Forældre- og fødselsforberedelse på små holdVi styrker tilbuddene til førstegangsfødende og deres partnere, så de i langt højere grad bliver tilbudt forældre- og fødselsforberedelse på små hold. Det giver mere tid og mulighed for individuel og målrettet vejledning. Det skal grundlæggende være med til at understøtte et mere trygt fødselsforløb.Bedre ammevejledningAmmevejledning forbedres, så flere forældre får den støtte, de har brug for i den første tid med deres nyfødte. Med aftalen styrkes efteruddannelsen af sundhedspersonale og digitale løsninger, der gør det nemmere at få adgang til relevant vejledning. Det skal sikre et vellykket ammeforløb og give familierne en god start.Vi investerer i sundhedspersonalet på fødeafdelingerneMed aftalen bliver der investeret i at tiltrække flere jordemødre og forbedre arbejdsforholdene på fødeafdelingerne. Midlerne kan bruges på lokalt at forbedre arbejdsvilkårene og trivslen på fødeafdelingerne, ligesom de kan bruges på at styrke sundhedspersonalets indsats med at rådgive om amning. Det skal være med til at sikre, at der er tilstrækkeligt personale til at hjælpe de fødende.


---

# Fremtidens uddannelser skal passe til de unge og arbejdsmarkedet

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/fremtidens-uddannelser-skal-passe-til-de-unge-og-arbejdsmarkedet

Fremtidens uddannelser skal passe til de unge og arbejdsmarkedet
Vi har på mange måder et velfungerende uddannelsessystem, der fra første skoledag klæder mange børn og unge godt på til livet. Men vi formår desværre ikke at få alle med. Og nogle af vores uddannelsestilbud halter og passer ikke særlig godt til det arbejdsmarked, der venter efter endt uddannelse.
Derfor er regeringen i gang med et gennemgribende reformarbejde, der skal styrke hele uddannelsessystemet – fra grundskolen til de videregående uddannelser. Vi har lavet en markant frisættelse af folkeskolen. Vi har investeret i kandidatuddannelserne.Nu er turen kommet til at forbedre vores ungdomsuddannelser samt de professions- og erhvervsrettede videregående uddannelser. Regeringen har fremlagt to ambitiøse reformudspil, der skal sikre, at de unge oplever et uddannelsessystem, der passer til dem og deres drømme.Uddannelser tættere på de unge og fortsat 10. skoleår på efterskolerneVores ungdomsuddannelser matcher i dag ikke de unges ønsker og behov i tilstrækkelig grad. Nogle savner mere praktisk undervisning, mens andre ønsker større boglige udfordringer. Samtidig ønsker mange unge også mere tid til at vælge retning og samtidig opleve et godt ungemiljø, hvor man kan gå til gymnasiefest om fredagen, møde jævnaldrende og danne venskaber for livet.Og så vil de unge gerne gå på en uddannelse tæt på, hvor de bor. Samtidig ser vi ind i en fremtid med markant færre unge, især uden for de største byer. Det udfordrer allerede mange skolers økonomi, og udfordringerne bliver kun større i fremtiden, hvis vi ikke gør noget.Regeringen foreslår at lave en helt ny gymnasial uddannelse, der kommer til at hedde epx – erhvervs- og professionsrettet gymnasium. Med epx får endnu flere unge adgang til gymnasiet med jævnaldrende og et godt ungemiljø.
Efterskolerne spiller en meget stor rolle for unge menneskers trivsel og dannelse. Og efterskolerne har også betydning for mange lokalsamfund i Danmark. Stephanie Lose, Heidi Bank & Anni Matthiesen
Epx vil være en toårig gymnasial uddannelse, hvor de unge vil møde en undervisning, der kombinerer det boglige og det praktiske. Men hvor de kan vente lidt med at vælge en bestemt retning. Samtidig har det været vigtigt for Venstre, at uddannelsen holder dørene åbne, uanset om man senere vil være murer, frisør, sygeplejerske, ingeniør eller læse engelsk på universitetet. Det sikrer vi med udspillet.Epx vil være et attraktivt tilbud for mange af de unge, der i dag går i 10. klasse i en grundskole eller på en erhvervsskole. Som led i reformen nedlægges 10. klasse derfor som et selvstændigt tilbud og integreres delvist i epx.Det har været helt afgørende for Venstre at værne om landets efterskoler, som er en meget vigtig del af det danske uddannelsessystem. Derfor vil det fortsat være muligt for unge at tage 10. skoleår på efterskolerne. Efterskolerne spiller en meget stor rolle for unge menneskers trivsel og dannelse. Og efterskolerne har også betydning for mange lokalsamfund i Danmark. Vi vil også hæve adgangskravet til de treårige gymnasiale uddannelser, så vi sikrer et højt bogligt niveau, der forbereder de unge til videregående uddannelser.Med reformen får de unge bedre valgmuligheder og mere tid til at vælge deres vej i livet.
Alt i alt sætter vi en klar retning for, at fremtidens professions- og erhvervsrettede uddannelser både skal tiltrække flere og ruste de studerende bedre til det arbejdsmarked, der venter dem.  Stephanie Lose, Heidi Bank & Anni Matthiesen
Flere skal vælge de professions- og erhvervsrettede videregående uddannelserVores velfærdssamfund står på skuldrene af dem, der hver dag arbejder tæt på mennesker – vores pædagoger, sygeplejersker og socialrådgivere – og af de dygtige mennesker, der bygger og udvikler samfundet, såsom bygningskonstruktører og datamatikere. Men i dag vender alt for mange unge ryggen til disse vigtige uddannelser. Søgningen til velfærdsuddannelserne falder, frafaldet er for højt, og alt for mange føler sig ikke godt nok klædt på til det arbejdsmarked, der venter dem.Vi ønsker at vende den udvikling. Vi ønsker at skabe uddannelser, der ruster de studerende bedre til den virkelighed, de møder efter endt uddannelse.Vi vil investere massivt i de enkelte uddannelser, så vi kan styrke kvaliteten og øge den praksisnære undervisning – noget som Venstre også gik til valg på at prioritere i 2022. Vores pædagoger, sygeplejersker og datamatikere skal uddannes tættere på virkeligheden, med flere undervisningstimer, bedre praktik og større mulighed for at specialisere sig.
Vi ønsker også, at det bliver lettere at videreuddanne sig gennem hele livet. Vi skal have et uddannelsessystem, hvor man kan skifte spor, bygge videre på sine kompetencer og hele tiden udvikle sig – uanset om man kommer direkte fra gymnasiet, drømmer om et sporskifte, eller er en faglært, der drømmer om at tage næste skridt i karrieren.Alt i alt sætter vi en klar retning for, at fremtidens professions- og erhvervsrettede uddannelser både skal tiltrække flere og ruste de studerende bedre til det arbejdsmarked, der venter dem. Det sikrer både kvalificeret arbejdskraft til vores velfærdssamfund og giver flere muligheden for at gøre en forskel i samfundet.Forandringer, der forbereder os på fremtidenMed reformerne løfter vi vores uddannelser. Reformen af ungdomsuddannelserne koster i sig selv 2,3 milliarder kroner årligt. Og med reformen af de professions- og erhvervsrettede videregående uddannelser prioriteres 2,1 milliarder kroner årligt. Det er en markant styrkelse af vores uddannelser.Vi er overbeviste om, at vores forslag vil betyde, at flere unge lander på den rette hylde – uanset om deres drømme handler om at arbejde med mennesker, med deres hænder eller ved et skrivebord. Forandringer, der ikke bare er for nutiden, men som forbereder os på fremtiden.


---

# Et trygt sundhedsvæsen tættere på dig

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/et-trygt-sundhedsvaesen-taettere-paa-dig

Et trygt sundhedsvæsen tættere på dig
For Venstre er det helt afgørende at sikre et sundhedsvæsen, der sætter borgeren og patienten før systemet. Alle danskere fortjener et trygt og nært sundhedsvæsen. Det er ambitionen for den nye sundhedsreform: Et trygt sundhedsvæsen tættere på dig.
I Danmark kan vi i langt hen ad vejen godt tillade os at være stolte af et på mange måder godt og velfungerende sundhedsvæsen. Men vi ser desværre også udfordringer med et sundhedsvæsen under stigende pres.Alt for mange patienter oplever usammenhængende behandlingsforløb. Det gælder særligt borgere med kroniske sygdomme. Samtidig mangler der praktiserende læger og speciallæger – særligt uden for de store byer. Paradoksalt nok er der færrest læger i de områder af landet, hvor der er flest syge.Derfor er der behov for en gennemgribende sundhedsreform, der kan styrke det nære sundhedsvæsen markant og sikre bedre adgang til læger i hele landet. Som vil styrke patientrettigheder og det frie valg, blandt andet med pakkeforløb for danskere med kroniske sygdomme.Det skal Venstres og regeringens nye sundhedsreform sikre. Vi vil skabe et sundhedsvæsen rustet til fremtidenVenstre vil sikre et trygt sundhedsvæsen, hvor borgere og patienter bliver mødt af den rette, trygge behandling tættere på deres hjem, og hvor der kommer større fokus på forebyggelse og behandling i eget hjem.  Vi vil blandt andet: Sikre en læge tæt på, uanset hvor du borAlle danskere skal have en læge tæt på, hvor de bor. Med en ny lægereform vil vi blandt andet sikre:Mindst 5.000 læger i almen medicin i 2035 – det er 1.500 flere praktiserende læger end i dag. Og de skal gerne slå sig ned de steder i Danmark, hvor lægemanglen er størst.Mere ligelig fordeling af læger i almen praksis.Mere tid og hjælp hos den praktiserende læge til de borgere, der har størst behov.Gode og attraktive forhold for læger i hele landet.Bedre fordeling af speciallæger.Flere uddannelsespladser på medicinstudiet i Aalborg, Esbjerg og Køge.
Styrke patientrettigheder og sikre kronikerpakkerDet skal være nemmere at få den hjælp, man har brug for, hvis man er syg. For Venstre er det vigtigt, at nye rettigheder i det nære sundhedsvæsen sikrer frit valg og hurtig behandling.Alt for mange borgere oplever usammenhængende patientforløb på tværs af den praktiserende læge, hospital og kommune. Derfor vil regeringen med sundhedsreformen blandt andet sikre:Pakkeforløb som en patientrettighed for borgere med kronisk sygdom, fx diabetespatienter, lungepatienter og borgere med hjertesygdomme.Ret til hurtig behandling hos praktiserende speciallæger.Patienterne ret til digitale sundhedstilbud.Frit valg til regionale sundheds- og omsorgspladser, så den enkelte borger selv kan vælge, hvilket sted i landet der passer bedst.Mere frit valg og sammenhæng mellem sygepleje og helhedspleje.Sørge for behandling tættere på digSundhedsvæsenet skal tættere på dig som borger, og mere behandling skal foregå i eget hjem. Det vil Venstre blandt andet sikre ved:Mere investering i den del af sundhedsvæsenet, som ligger uden for sygehusene.Hjemmebehandlingsteams, regionale sundheds- og omsorgspladser og en sundhedsfond til bedre fysiske rammer på landets sygehuse og sundhedshuse.Sygehuse får behandlingsansvar 96 timer efter udskrivning.Fasttilknyttede læger på botilbud.Nytænke organiseringen af sundhedsvæsnetDer er brug for en ny organisering, som kan sikre bedre sammenhæng og et stærkere nært sundhedsvæsen. Det betyder en reform af sundhedsvæsenets strukturer og en ny opgavefordeling mellem myndighederne. Derfor foreslår Venstre og regeringen blandt andet:Fire nye regioner, der indebærer en sammenlægning af Region Sjælland og Region Hovedstaden til en ny og stærkere Region Østdanmark.Etablering af 17 nye sundhedsråd, der får det fælles ansvar og midler til at udvikle og drive det nære sundhedsvæsen.Et stærkt digitalt sundhedsvæsen og Etablering af et Nationalt Center for Sundhedsinnovation, der skal drive og skalere udviklingen af innovative sundhedsløsninger.Én national plan for udviklingen af sundhedsvæsnet. Du kan læse det fulde udspil her.


---

# Sammenhæng og balance - frihed, fremtid og muligheder i hele Danmark

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/landdistrikt

Sammenhæng og balance - frihed, fremtid og muligheder i hele Danmark
Venstre arbejder for et Danmark, der hænger sammen. Hvor det er muligt at leve, bo og uddanne sig i hele Danmark. Livet på landet og livet i byen kan og skal ikke være ens, men enhver skal kunne bosætte sig, hvor det passer den enkelte og familien bedst. Mange familier drømmer om et liv på landet. Et liv, hvor man er tættere på naturen, har flere nære fællesskaber i lokalområdet, og hvor der er mindre støj.
Desværre står vores landdistrikter over for store udfordringer i disse år. Befolkningen bliver ældre. Unge flytter til de store byer for at uddanne sig. Lokale institutioner og indkøbsmuligheder bliver færre, og der bliver generelt længere og længere til uddannelse, arbejde og offentlige service.I Venstre tror vi på, at det er muligt at skabe et Danmark i bedre geografisk balance. At det er muligt at skabe bedre vilkår og muligheder for dem, som bor, og dem som ønsker at bo og leve i landdistrikterne. Men det kræver politisk handling, hvis vi skal lykkes med at vende udviklingen.For Venstre har det været afgørende, at regeringens landdistriktsudspil på nogle punkter tager fat, investerer og søsætter nye initiativer, mens det på andre punkter giver mere slip for at sikre endnu bedre muligheder, for at den lokale virkekraft kan blomstre uden unødige politiske stopklodser.Udviklingen kommer fra både lokal virkekraft, muligheder for det private engagement og tidssvarende nationale rammer.
Sådan skaber vi et Danmark i bedre balance
Venstre og regeringen har præsenteret et udspil med initiativer inden for fire hovedtemaer, der skal sikre muligheder og vækst i vores landdistrikter. Fremtidens erhverv skaber vækst og liv i landdistrikterneVi vil blandt andet:
Skabe attraktive og konkurrencedygtige rammevilkår for det lokale erhvervslivVi vil give mulighed for at genanvende, ombygge og foretage mindre udvidelser af overflødiggjorte bygninger til blandt andet turismeformål samt give nye muligheder for fødevareproduktion ved at afdække mulighederne for produktionsanlæg til fx insekter og akvakultur i landzonen.Søsætte nye strategier skal fremtidssikre erhvervslivet i landdistrikterneVi vil præsentere en ny national turismestrategi og en ny strategi for life science, samt komme med forslag til, hvordan vi hurtigere og mere smidigt kan give de relevante tilladelser til at etablere produktionsfaciliteter i Danmark.Understøtte flere sommerhuse og mere campingSærligt turismen er med til at holde hånden under det lokale erhvervsliv i mange landdistrikter. Derfor vil vi udlægge 2.500 nye sommerhusgrunde i kystnærhedszonen samt give muligheder for, at kommunerne kan tillade etablering af glamping i det åbne land og flere pladser til autocampere, så endnu flere kan holde ferie i landdistrikterne.Skabe grøn vækst og mulighederMange landdistriktskommuner bidrager meget, når det kommer til udbygningen af vedvarende energi i Danmark. Den indsats skal vi værdsætte, for landdistrikternes opstilling af solceller og vindmøller er afgørende for Danmarks ambitiøse mål for den grønne omstilling. Vi vil derfor målrette økonomiske incitamenter til de kommuner, der bidrager mest med udbygning af vedvarende energi på land.Understøtte butiksliv i hele landetDer findes en lang række eksempler på, at lokalsamfund gennem borgerdrevne initiativer har bevaret den lokale dagligvarebutik med succes. Vi vil derfor videreføre puljen til borgerdrevne dagligvarebutikker, fordi vi kan se, at det virker og bidrager til at fastholde liv og fællesskab i lokalsamfundene.
Nye muligheder for transport i landdistrikterVi vil blandt andet:
Indføre befordringsfradrag til studerende i yderkommunerDet er et vilkår, at der er længere mellem husene på landet. Derfor er transportmuligheder en afgørende del af det gode liv på landet. Det gælder ikke mindst for unge under uddannelse eller med lærepladser langt fra hjemmet. Derfor vil vi indføre befordringsfradrag til studerende bosat i de 25 yderkommuner.Gøre det nemmere at transportere sig som ung til og fra uddannelse eller arbejdeVi vil give 17-årige med kørekort mulighed for at køre uden ledsager i et afgrænset tidsrum, så unge får mulighed for at transportere sig til og fra fx arbejde, læreplads, skole og fritidsaktiviteter fra klokken fem om morgenen til klokken 20 om aftenen. Samtidig nedsættes promillegrænsen til en de facto nultolerance i de første tre år, efter man første gang har fået kørekort.  Finde nye løsninger på kollektiv trafikManglende billetindtægter og særligt de stigende brændstofpriser har ført til besparelser på lokale busruter. Derfor er der nogle steder blevet længere mellem busafgangene. Med gode erfaringer fra allerede eksisterende projekter vil vi udvide forsøgsordninger med bus-på-bestilling og frivillige busser til flere steder i Danmark.
Øget tilgængelighed til uddannelse i hele landetVi vil blandt andet:
Give en håndsrækning til lokalsamfundenes omdrejningspunkt: SkolerneEn lukket skole kan sende et lokalområde ind i en negativ spiral med fraflytning og faldende huspriser. Derfor ønsker vi at understøtte et attraktivt skoletilbud i de mindre lokalsamfund ved at give en ekstra økonomisk håndsrækning til landkommuner med mindre folkeskoler samt til mindre, frie grundskoler og frie fagskoler i landkommunerne.Sikre god adgang til gode ungdomsuddannelser og videregående uddannelser i hele Danmark Det er afgørende, at elever i hele landet har adgang til en bred vifte af økonomisk bæredygtige ungdomsuddannelser af høj kvalitet. Vi vil derfor gennemføre en justering af taxameter- og tilskudssystemet for ungdomsuddannelserne, som blandt andet tilgodeser udbuddet af ungdomsuddannelser i landdistrikterne.Investere i efteruddannelse af flere læse- og matematikvejledereDet er afgørende, at børn i hele landet lærer at skrive og regne. Derfor vil vi etablere en pulje til efteruddannelse af flere læse- og matematikvejledere i kommuner med de største udfordringer i forhold til elevernes faglige niveau i dansk og matematik.
Lokal frihed og beslutningskraft er nøglen til udviklingVi vil blandt andet:
Forenkle regler og give plads til lokalt albuerumNaturen, kysten, de smukke landskaber og den tydelige forskel mellem by og land er en del af det, der gør det særligt at bo i landdistrikterne. Vores naturskønne områder skal vi fortsat beskytte og passe på - både i lovgivning og i praksis. Men i nogle tilfælde har vi fået skabt komplekse regler, som spænder ben for gode og fornuftige løsninger til gavn for vækst lokalt. Derfor ønsker vi at forenkle og løsne en række regler, så livet og det lokale initiativ i landdistrikterne og på øerne ikke bremses af unødvendigt bureaukrati.Lempe reglerne for de 27 små øerMange af vores 27 små øer oplever, at de trods lokal opbakning og efterspørgsel ikke har mulighed for at udvikle og vækste på grund af rigide og snævre regler inden for kyst- og strandbeskyttelse. Vi ønsker at værne om de danske kyster, men vi tror på, at der kan skabes en bedre balance end den, vi har i dag. Derfor vil vi gøre det muligt på de 27 små øer at få tilladelse til indretning af erhverv, turismevirksomhed eller én bolig i overflødiggjorte bygninger i den udvidede strandbeskyttelseslinje samt fjerne kravet om særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse for kystnær lokalisering ved planlægning for anlæg i kystnærhedszonen.Levere bedre og mere fornuftig byudviklingVi tror på, at landdistrikterne kan balancere imellem naturbeskyttelse og fornuftig og klog byudvikling. Derfor ønsker vi at gøre det nemmere, i visse konkrete tilfælde, at tilpasse og udvide byrummet, eksisterende bygninger og lave fornuftige og bedre løsninger til gavn for de lokale. Vi vil gøre det muligt for kystkommuner i højere grad at byudvikle foran eksisterende by ned mod kysten. Og vi vil gøre det muligt at opdele stuehuse på landbrugsejendomme i 2-familieslejligheder og/eller dobbelthuse i ejerlejligheder.Tage højde for fremtidens risiko for oversvømmelserVi vil generelt åbne op for flere muligheder, men omvendt vil vi afskære kommunernes mulighed for at planlægge for ny byzone og nye sommerhusområder i områder, der er i fare for oversvømmelse. Det skal ikke kun beskytte den enkelte investering, men også tage højde for sund økonomisk fornuft for lokalsamfundet.Livet i Danmark leves på mange forskellige måder. Vores hverdag spænder lige fra livet på landet, i landsbyer og købstæder til livet i de store byer. Det er et særkende og en kvalitet ved Danmark og danskerne, at vi er forbundet på tværs af landet, selvom vores hverdag og liv kan være meget forskelligt. Men derfor skal vi alligevel passe på, at balancerne og forskellene ikke bliver for store. Der skal være muligheder for udvikling for alle. Den balance arbejder regeringen politisk for at sikre. For den er afgørende for et sammenhængende Danmark til gavn for os alle. Morten Dahlin, Minister for byer og landdistrikter


---

# Ni tiltag til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/ni-tiltag-til-bekaempelse-af-okonomisk-kriminalitet

Ni tiltag til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet
TV2-dokumentaren ’Den sorte svane’ har i forsommeren udstillet, hvordan bandekriminelle samarbejder med advokater, erhvervsfolk og andre om at begå alvorlig økonomisk kriminalitet. De medvirkende kriminelle bryder loven med arrogance og foragt for retssystemet, hvor frygten for at blive opdaget reelt opfattes som ikkeeksisterende. Dokumentaren afslører, at det er nødvendigt at stramme skruen i bekæmpelsen af den økonomiske kriminalitet.
Vores velfærdssamfund og høje tillid til retssystemet beror på en forventning om, at ingen skal kunne snyde sig til fællesskabets ressourcer. Forbrydelserne, som synliggøres i ’Den sorte svane’, udfordrer den tillid.Der har gennem en årrække været en stor stigning i antallet af anmeldelser af økonomisk kriminalitet. Alene for IT-relateret økonomisk kriminalitet blev der sidste år indgivet rekordhøje 35.254 anmeldelser. Samtidig har der de seneste år været en kraftig stigning af tilfælde, hvor der ikke rejses tiltale mod sigtede for økonomisk kriminalitet. Der er brug for, at vi politisk griber hårdere ind over for økonomisk kriminalitet.
Styrket bekæmpelse af økonomisk kriminalitet
Vi skal øge muligheden for, at økonomiske forbrydelser opklares, og dermed at de skyldige straffes. Der skal derfor, efter Venstres opfattelse, ske en omfattende styrkelse af politiet og politiets virkemidler på det økonomiske område.Derfor foreslår Venstre:Et markant løft af National enhed for Særlig Kriminalitet (NSK): Venstre vil give et markant løft til NSK, der har særlig ekspertise inden for økonomisk kriminalitet. I forbindelse med en udvidelse af NSK’s sagsområde foretages samtidig et eftersyn af sagsgange i NSK. Ved udvidelsen forventes flere sager om økonomisk kriminalitet behandlet af NSK, i stedet for at disse sager sendes ud til politikredsene, der ikke har samme indsigt i området.Bedre muligheder for at kunne tiltrække og fastholde de dygtigste efterforskere: For at styrke NSK’s muligheder for at rekruttere de dygtigste efterforskere til et nu udvidet arbejdsområde, vil Venstre i højere grad give mulighed for differentieret løn i NSK.De kriminelle skal betale for udgifter til efterforskningen: Efterforskningen i sager om økonomisk kriminalitet er ressourcekrævende. Kriminelle bør selv betale for udgifter forbundet med at opklare deres forbrydelser. Anklageren skal i højere omfang i større sager om økonomisk kriminalitet nedlægge påstand om, at den dømte - udover sædvanlige sagsomkostninger (typisk udgifter til forsvarssalær) - også betaler udgifter forbundet med sagens opklaring. Alt andet lige er den kriminelle, der selv har udrullet et spind af transaktioner til at skjule forbrydelsen, nærmere til at betale for opklaringen end de lovlydige, skattebetalende samfundsborgere. Tilsvarende skal gælde rekonstruktion af bogføringsmateriale, der er forsvundet ved grov uagtsomhed eller med vilje.Det skal tillægges endnu større betydning i strafudmålingen, såfremt der ikke kan redegøres for, hvor pengene befinder sig: Vi har set flere eksempler på, at svindlere kan gemme store beløb til sikring af en alderdom på 1. Klasse - uden at forholdet har medført væsentlig højere straf. Derfor bør det tillægges endnu større betydning end tilfældet er i dag, om svindelbeløbet tilbagebetales, når fængselsstraffen skal udmåles.Grundigere efterforskning af lovpligtige henvendelser fra banker og kuratorer i konkursboer: Såvel banker som kuratorer har udtrykt undren over den øjensynlige manglende efterforskning af henvendelser om hvidvask og svindel i konkursboer. Venstre vil sikre både efterforskning af relevante henvendelser samt begrundede tilbagemeldinger til anmelderne.Statsautoriserede revisionsfirmaer skal i højere omfang kunne anvendes i sager om økonomisk kriminalitet: Sager om økonomisk kriminalitet er ofte komplekse, og det kræver derfor særlige kompetencer at opklare denne type forbrydelser. For at styrke opklaringen, skal der i højere grad gøres brug af statsautoriserede revisionsfirmaer i særligt komplicerede økonomiske sager. Udgiften skal betales af den dømte.Større åbenhed om betaling af bøder: Vi har set eksempler på, at dømte i store sager om økonomisk kriminalitet kun får betinget fængsel samt en tillægsbøde, og hvor det ikke har været muligt for offentligheden at få indsigt i, om bøden rent faktisk bliver betalt, og hvor inddrivelsesmuligheden eksempelvis kan “trylles væk” i forskellige privatøkonomiske dispositioner. Venstre mener, at der skal være større transparens, om hvorvidt den dømte rent faktisk betaler bøder og på sigt udgifter til efterforskningen i større sager om økonomisk kriminalitet.Strengere straffe for at bryde konkurskarantæne: I dag er straffen for erhvervsdrivende, der forbryder sig imod en allerede idømt konkurskarantæne, typisk meget lille. Konkurskarantæne har i dag langtfra den fornødne afskrækkende effekt. Venstre mener, at straffen skal være højere end i dag.Domstolsafdelinger med speciale i økonomisk kriminalitet: Der bør oprettes særlige økonomiske domstolsafdelinger ved eksempelvis fire byretter til behandling af store og indviklede økonomiske sager med det formål at sikre en mere effektiv og korrekt sagsbehandling.
Økonomi
Venstre vil styrke bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet. Venstres forslag, herunder særligt et markant løft af NSK, vil forventeligt føre til yderligere udgifter for det offentlige. Regeringen er i fuld gang med at konkurrenceudsætte Kammeradvokatens monopol på statslige advokatydelser, som i årtier har drevet omkostningerne opad. På blot 12 år er statens udgifter til Kammeradvokaten således mere end fordoblet. De af forslagene, der er udgiftskrævende, skal finansieres dels i takt med den hele eller delvise konkurrenceudsættelse af statens advokatopgaver, og dels via betaling - helt eller delvist - af diverse efterforskningsudgifter jf. punkt 3 ovenfor.


---

# Ufrivilligt barnløse får nu gratis hjælp til barn nummer to

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/ufrivilligt-barnlose-far-nu-gratis-hjaelp-til-barn-nummer-to

Ufrivilligt barnløse får nu gratis hjælp til barn nummer to
Venstre og regeringen har – i samarbejde med Danske Regioner – indgået en aftale, som giver ufrivilligt barnløse gratis fertilitetsbehandling til barn nummer to, så flere familier får mulighed for at få en lillebror eller lillesøster.
En af livets store gaver er at få børn og skabe den familie, man drømmer om. Desværre er nedsat frugtbarhed en udbredt sygdom, og op mod en fjerdedel af barnløse, som ønsker at få børn, har svært ved at blive gravide. Det er faktisk sådan i dag, at omkring hvert niende barn i Danmark kommer til verden som et resultat af fertilitetsbehandling, og antallet er voksende.I Venstre har vi længe haft en ambition om at styrke hjælpen til enlige og par, som er ufrivilligt barnløse, ved adgang til betalt fertilitetsbehandling til barn nummer to. Den ambition indfrier vi fra regeringens side nu med en indgået udmøntningsaftale om vederlagsfri fertilitetsbehandling også til det andet barn.
Flere enlige og par skal have mulighed for at udvide familien med en lillebror eller lillesøster.
Det er godt nyt for den enkelte familie, ligesom det er med til at løse den samfundsmæssige udfordring, vi står overfor ved en faldende fødselsrate. Her er det Venstres holdning, at vi skal give de mennesker, der ønsker at få børn, rigtig gode forudsætninger for det.Aftalen kommer i desuden i forlængelse af, at Venstre og regeringen tidligere på året har sikret, at kvinder i fertilitetsbehandling kan få flere forsøg med reagensglasbehandling i det offentlige sundhedsvæsen.
En mærkesag, som vi nu leverer på
Fremover kommer man til at anvende mere privat kapacitet, hvis der er udfordringer med lang ventetid på de offentlige fertilitetsklinikker. Tid er nemlig en afgørende faktor i fertilitetsbehandling. Det er derfor helt afgørende både at anvende det offentlige og private sundhedsvæsen.Fra regeringens side investerer vi med den nye aftale 150 millioner kroner årligt fra 2025, som blandt andet kan bruges til at ansætte fertilitetslæger, opbygge kapacitet og gøre brug af private fertilitetsklinikker. Det kommer oveni de årlige 45 millioner kroner, der blev prioriteret på finansloven for 2024 til at styrke fertilitetsbehandlingen i det danske sundhedsvæsen.Samlet sikrer den nye aftale og tidligere investering på området en større sandsynlighed for, at man får det ønskebarn, man har kæmpet så længe for.I 2021 fremlagde Venstre udspillet ”Bedre hjælp til ufrivilligt barnløse”, hvor vi netop foreslog, dels at udvide fertilitetsbehandlingen med flere forsøg for at højne succesraten for den enkelte, og dels også at sikre adgang til offentligt betalt fertilitetsbehandling til barn nummer to. Med Venstre i regering lykkes det nu at skabe markant bedre forhold for de ufrivilligt barnløse.


---

# Iværksætterudspil til 1,2 mia. kr.: For vi skal være det bedste land at starte og drive virksomhed i

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/ivaerksaetterudspil-til-1-2-mia-kr-for-vi-skal-vaere-det-bedste-land-at-starte-og-drive-virksomhed-i

Iværksætterudspil til 1,2 milliarder kroner: Danmark skal være verdens bedste iværksætterland
Danmark er et land, der er bygget på vores evne til at skabe nye virksomheder, der bidrager med vækst og arbejdspladser. Men iværksættervirksomhederne er udfordrede. Derfor præsenterer Venstre og regeringen en ambitiøs iværksætterstrategi, der med skattelettelser for over 800 millioner kroner gør adgangen til risikovillig kapital lettere.
I dag står danske iværksættere overfor rigtig mange udfordringer. Adgangen til risikovillig kapital er svær og unødigt bøvlet. Talentmassen er svær at tiltrække. Det danske bureaukrati lægger besværlige snubletråde i vejen. Og hvis du vil være iværksætter som kvinde, er vejen derhen endnu længere.Det har konsekvenser. For når danske iværksættervirksomheder rejser til udlandet i håbet om at blive store, koster det vækst, udvikling og arbejdspladser herhjemme.Siden år 2000 har 9 ud af de 13 største iværksættervirksomheder fra Danmark forladt landet. Samtidig er der siden årtusindskiftet kun stiftet to virksomheder, der i dag har over 1.000 ansatte. Det er et trist vidnesbyrd om de udfordringer, iværksætterne bliver mødt med i Danmark.
Vi skal gøre mere for at få de nye virksomheder til at lykkes.
Nu gør vi noget ved det. Vi leverer samlet set skattelettelser for over 800 millioner kroner. Vi præsenterer en iværksætterstrategi, der skal gribe fat om nældens rod. Flere iværksættervirksomheder skal blive store – ikke i udlandet, men i Danmark. Vi skal gøre adgangen til risikovillig kapital nemmere. Vi skal gøre det nemmere at tiltrække og fastholde dygtige, højtkvalificerede medarbejdere. Kort sagt skal vi fjerne mange af de torne, som gør livet surt for vores iværksættere.Derfor sikrer Venstre med regeringens iværksætterstrategi: At lagerskatten, også kendt som ”skatten fra helvede”, fjernes.At den såkaldte ”iværksætterskat” på unoterede porteføljeaktier afskaffes.At ”fantomskatten” fjernes.At selvstændige på barselsdagpenge kan arbejde op til 3,5 time per uge, mens de er på barsel, uden at miste barselsdagpenge. I dag kan de arbejde nul timer.At det bliver lettere at fastholde talenter i iværksættervirksomheder ved at forbedre medarbejderaktieordningen.At grænsen for at betale den højeste aktieavanceskat forhøjes til 80.000 kroner.At tiltrækningen af højtkvalificeret arbejdskraft til vores store iværksættervirksomheder forbedres ved at gøre forskerskatteordningen tilgængelig for endnu flere talenter.At crowdfunding gøres mere tilgængelig, så adgangen til kapital for mindre og nyopstartede virksomheder gøres nemmere. I dag er det ulovligt for anpartsselskaber at rejse kapital gennem equity crowdfunding – det gør vi nu lovligt.At ATP i højere grad skal investere i danske iværksættere.At der i EIFO kommer en målrettet indsats til øget diversitet blandt iværksættere.At der kommer bedre rammer mellem universiteter og erhvervsliv, blandt andet gennem styrkelse af organisationen ”Open Entrepreneurship”.At kapitalkravet til at stifte et anpartsselskab halveres.At der laves mere overskuelig regulering af iværksættere.At der laves regulatoriske sandkasser, så danske iværksættere får mulighed for i en periode at blive fritaget for danske regler, når der skal afprøves nye teknologier.
Det er store resultater, der tegner en lysere fremtid for Danmarks iværksættere. Det er afgørende, at vi vender skuden og gør Danmark til verdens bedste land at være iværksætter i. Oprindeligt var der i regeringsgrundlaget afsat 300 millioner kroner til iværksætterstrategien, men i den endelige strategi er det tal firdoblet til 1,2 milliarder kroner, hvoraf 800 millioner kroner af dette findes i form af skattelettelser. Det er den slags resultater, der viser, at Venstre kan lave god borgerlig politik, når vi sidder i regering.Venstre er gået i spidsen for at forbedre vilkårene for danske iværksættere og erhvervsliv, fordi vi grundlæggende mener, at velfærd kræver velstand. Hvis vi skal bevare og udvikle vores velfærdssamfund i de kommende generationer, så kræver det, at vores iværksættere har de ideelle forhold til at blomstre.Derfor er det helt nødvendigt at gøre Danmark til verdens bedste land at være iværksætter i. Derfor vil vi så gerne, at vores iværksættere bliver lidt længere.


---

# Et stærkt Danmark i et sikkert Europa

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/et-staerkt-danmark-i-et-sikkert-europa

EU-forsvarsudspil:
Et stærkt Danmark i et sikkert Europa
Vi lever i en omskiftelig tid. Ingen havde forestillet sig, at vi igen skulle opleve krig i Europa. En krig, som har sat store aftryk både i Danmark og i det europæiske samarbejde. Krigen i Ukraine er en påmindelse om, at freden og friheden ikke må tages for givet. At friheden ikke er gratis.Vi skal i højere grad tage ansvar for vores sikkerhed i Europa. Danskernes ’ja’ til at afskaffe forsvarsforbeholdet d. 1. juni 2022 var et klart signal om, at Danmark ønsker freden og samarbejdet med vores ligesindede, demokratiske allierede i EU. Venstre gik forrest i den kamp. Og det gør vi fortsat, når det kommer til at sikre, at vi i Danmark og Europa bliver bedre i stand til at forsvare os selv. For i Venstre tager vi ansvar for Danmarks sikkerhed, sådan at fremtidige generationer kan nyde den samme trygge opvækst, som vi har fået. Vi vil have et stærkt Danmark, som kan blive en integreret del af et mere sikkert Europa.Hver for sig skal alle Europas lande styrke deres forsvar. Men på toppen af det bør vi på en række områder også styrke samarbejdet, så vi i højere grad bliver i stand til at løse udfordringerne med bl.a. krig, migration og cybersikkerhed. For det er grænseoverskridende problemer, der kræver grænseoverskridende løsninger. Dem løser vi oplagt via EU, hvor vi kan stå sammen mod dem, som ikke ønsker en verden præget af demokrati, frihed og velstand. Vores arbejde i EU skal ske i fælles fodslag med NATO-samarbejdet, som er helt afgørende for Danmark. NATO og det transatlantiske bånd er fortsat krumtappen for vores sikkerhed. Punktum.Derfor skal EU’s forsvarsdimension og NATO være både/ og – og ikke et enten/eller. Det er afgørende for Venstres tilgang til EU samarbejdet.Det ændrer ikke ved, at det er en helt afgørende opgave i de kommende år, at Danmark og resten af Europa i langt højere grad tager ansvar for vores egen sikkerhed
Syv konkrete forslag til et mere sikkert Europa EU skal have en indsatsstyrke, der kan sættes ind ved de ydre grænserEU skal have en ”cyberbrigade” og et styrket cybersamarbejdeUkraine skal kunne tilslutte sig European Defence FundEU skal give hjælp til selvhjælp til den ukrainske forsvarsindustriFlere investeringer i forsvar - EIB og ATP skal i spilDer skal udpeges en forsvarskommissærStyrkelse af EU's forsvarskapacitet gennem øget egenproduktion af ammunition og våben
Godt for Danmark, at forsvarsforbeholdet er væk Der er ingen tvivl om, at Danmark er bedre stillet uden forsvarsforbeholdet. Og at det har haft en håndgribelig og positiv betydning for Danmark, at vi nu ligeværdigt kan deltage i EU-samarbejdet på sikkerheds- og forsvarsområdet. Det er der allerede håndfaste, konkrete eksempler på:Danmark kan nu bidrage til EU’s militære indsatser.Danske træningsaktiviteter er tilknyttet EU's militære træningsmission til støtte for Ukraine.Danmark har udsendt et helikopterlægebidrag til Operation Althea i Bosnien-Hercegovina. Vi genudsender bidraget andet halvår 2024.Disse ting var tidligere ikke muligt med forsvarsforbeholdet. Dernæst deltager vi nu i det permanent strukturerede samarbejde (PESCO) på forsvarsområdet. Det gør det langt nemmere at samarbejde med vigtige partnere – både i og uden for EU – på områder af strategisk interesse for Danmark.Vi deltager i to PESCO-projekter om hhv. cyberreaktionshold og militær mobilitet – sidstnævnte med USA, Canada og Norge ved bordet. Forsvarsforbeholdet svækkede tidligere vores indflydelse i den sammenhæng og begrænsede vores muligheder for at samarbejde med internationale partnere.Endelig kan vi nu støtte op om og bidrage til EU's indsats ift. at imødekomme Ukraines militære behov, ikke mindst på ammunitionsområdet.På den korte bane gennem bl.a. fællesindkøb – fx gennem Det Europæiske Forsvarsagentur, hvor vi fra dansk side er med i et konkret fællesindkøb af ammunition til Ukraine sammen med en række andre EU-lande.Men også på den længere bane ift. at styrke vores forsvarsindustris kapacitet til at levere på den massive efterspørgsel efter forsvarsmateriel.
1. EU skal have en indsatsstyrke, der kan sættes ind ved de ydre grænser
Der skal ikke opbygges en fast fælles EU-hær, men det er afgørende at styrke det militære samarbejde mellem EU-landene. På den måde kan vi sammen løse nogle af de tværgående udfordringer, der kræver en koordineret og effektiv indsats. En central del af dette samarbejde er evnen til at mobilisere og indsætte enheder fra EU-landene i særligt kritiske situationer, især når det handler om at beskytte EU's ydre grænser.
Venstre mener, at alle EU-lande skal være i stand til at bidrage til en indsatsstyrke, der om nødvendigt kan indsættes hurtigt og effektivt, for at beskytte EU’s ydre grænser. Indsættelse kan indebære alt fra maritim overvågning og grænsekontrol, humanitære indsatser og krisehåndtering til kampsoldater afhængig af opgaven.
Vi skal styrke EU’s ydre grænser for blandt andet at mindske migrationen mod Europa og Danmark. Det europæiske asylsystem fungerer ikke i dag, og der er ikke styr på EU’s ydre grænser. Alene sidste år blev der registreret ca. 380.000 irregulære grænsekrydsninger ved de ydre grænser. Der kan også opstå udfordringer med sikkerheden i øvrigt ved EU's grænser, hvor der kan være behov for at sætte hårdere ind med en fælles indsatsstyrke i særligt kritiske situationer.Venstre foreslår endvidere, at Det Europæiske Forsvarsagentur i højere grad end i dag skal arbejde for at standardisere forsvarsudstyr og -procedurer på tværs af medlemsstaterne for at sikre interoperabilitet og samarbejdsevne i operationelle situationer. Det skal ske i fælles fodslag med NATO-samarbejdet, som fortsat er helt afgørende for Danmark og Europas sikkerhed.
2. EU skal have en ”cyberbrigade” og et styrket cybersamarbejde
Vi ved, at EU-landene igen og igen udsættes for angreb i den digitale verden såsom cybersabotage, digital misinformation og anden skadelig aktivitet, ofte iværksat af aktører som Rusland. Disse angreb retter sig specifikt mod sårbarheder og kritisk infrastruktur i samfundet, herunder lufthavne, forsyningssektorer, satellitudstyr, virksomheder og sågar privatpersoner. Disse typer angreb er uacceptable, men desværre også en realitet, som vi må forholde os til.
Venstre foreslår, at EU skal etablere en stærk ”cyberbrigade”, der kan trykke igen i den hybride krig mod fremmede magter, når der udføres koordinerede hybridangreb mod EU’s medlemslande.
Vi står langt stærkere, hvis vi puljer ressourcer på cybersikkerhed, og mere effektivt kan modstå russisk aggression. Den nuværende mangel på centraliserede ressourcer og ekspertise til at tackle avancerede cybertrusler udfordrer vores sikkerhed.EU skal stille sig i spidsen for at styrke koordinationen bl.a. mellem medlemslandenes eksisterende reaktionsteams (CSIRT) og sikkerhedsoperationscentre (SOC).Men der bør også laves et fællesskab af frivillige eksperter eller tidligere cyberværnepligtige, som melder sig til en EU-reservestyrke. Den kan så indsættes i særligt tilspidsede situationer. Eller om nødvendigt på skift være tilgængelige for at give hurtigt modsvar på udefrakommende angreb på EU på dette felt
3. Ukraine skal kunne tilslutte sig European Defence Fund
I Danmark går vi foran, når det kommer til at støtte Ukraines frihedskamp mod Rusland. Det gør vi, fordi ukrainernes kamp også er vores kamp. For hvis ikke Rusland stoppes i Ukraine, vil de med al sandsynlighed fortsætte til andre europæiske lande.
Venstre foreslår, at Ukraine skal kunne tilslutte sig European Defence Fund. Det er i både Danmarks og Europas interesse, og kan gavne frihedskampen og samtidigt fremme forsvarsindustriens konkurrence- evne, effektivitet og innovationskapacitet på tværs af hele unionen.
Ved at lade Ukraine indgå i samarbejdet kan vi understøtte Ukraines egen forsvarsindustri, så de på sigt kan blive mere selvforsynende. Og samtidig vil det være et led i arbejdet med løbende at få Ukraine nærmere et egentligt EU-medlemskab, når de opfylder betingelserne.Venstre mener desuden, at Ukraines forsvarsminister allerede i dag skal have mulighed for at deltage i Rådsmøder som observatør.
4. EU skal give hjælp til selvhjælp til den ukrainske forsvarsindustri
EU-landene har stor interesse i at forbedre Ukraines modstandsdygtighed i kampen for frihed mod Rusland. Danmark går allerede forrest i forhold til at afsøge veje, hvor ukrainsk forsvarsindustri kan støttes direkte – men EU skal også spille en rolle. Det vil både gavne forsyningskæderne til fronten og samtidig være med til at holde gang i det ukrainske samfund langt bag ved linjerne.
Venstre foreslår, at EU går forrest med en målrettet indsats for, at ukrainske og europæiske virksomheder indgår partnerskaber om at opbygge kapacitet til vedligehold i Ukraine. Så er hjælpen nær og logistik- ken mindre svær, når deres militære materiel kræver mere kompliceret vedligehold.
Det skal også gøres mere attraktivt at investere i ukrainsk forsvarsindustri og EU skal gå forrest for, at EU-landenes forsvarsindustri lettere kan etablere sig i Ukraine. Konkret skal den ambition afspejles i Europa-Kommissionens forsvarsindustrielle strategi, som sætter retning for EU's indsats på området. Det vil også gøre det lettere for EU, når der skal bygges bro på tværs af landegrænser.
5. Flere investeringer i forsvar - EIB og ATP skal i spil. Forsvarsinvesteringer er bæredygtige investeringer
I dag er den Europæiske Investeringsbank begrænset i sine investeringer, da den ikke må investere i våbensystemer og forsvarsteknologi. Det var måske klogt engang. Men Venstre mener, at Europa nu er nødt til at tilpasse sig den nye virkelighed.
Vi foreslår derfor, at mandatet for investeringer udvides, så den europæiske investeringsbank også kan investere i europæiske virksomheder, der produ- cerer våben og ammunition.
Der er allerede nu lang leveringstid på ordrer, hvorfor egenproduktion også skal kunne give vores allierede de krævede våben og ammunition i hænderne hurtigere.I Danmark har vi allerede påbegyndt dette arbejde med statens opkøb af en våbenfabrik i Nordjylland. Dette initiativ skal udvides på europæisk niveau. Ved at investere i yderligere egenproduktion af ammunition og våben i de europæiske lande kan vi sikre en mere stabil og sikker forsyningskæde, skabe nye arbejdspladser og fremme teknologisk innovation inden for forsvarsindustrien.
6. Der skal udpeges en forsvarskommissær
Venstre mener, at det militære samarbejde på tværs af EU-landene bør styrkes markant for at imøde- komme de aktuelle sikkerhedsudfordringer. Til at samle tråde og skubbe på, foreslår vi, at EU får en forsvarskommissær.
Forsvarskommissæren skal spille en central rolle i både at koordinere og styrke den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik for EU’s medlemslande. Samtidig vil den nye kommissær sikre en bedre sammenhæng mellem EU's forsvars- og sikkerhedspolitik og andre vigtige politikområder som f.eks. udenrigspolitik, handel og migrationspolitik.Dette vil gøre det lettere at sætte handling bag intentioner, fremme en mere helhedsorienteret tilgang til sikkerhed og forsvar i EU og styrke unionens evne til at reagere effektivt på komplekse udfordringer.
7. Styrkelse af EU's forsvarskapacitet gennem øget egenproduktion af ammunition og våben
Venstre foreslår, at EU aktivt skubber på at få opbygget kapaciteten til at producere mere ammunition og våben. Vi skal imødekomme den massive efterspørgsel på forsvarsmateriel i Europa, og derfor skal EU-landene har en høj forsynings- sikkerhed af kritisk forsvarsmateriel, som mindsker afhængigheden af eksterne leverandører
Der er allerede nu lang leveringstid på ordrer, hvorfor egenproduktion også skal kunne give vores allierede de krævede våben og ammunition i hænderne hurtigere.I Danmark har vi allerede påbegyndt dette arbejde med statens opkøb af en våbenfabrik i Nordjylland. Dette initiativ skal udvides på europæisk niveau. Ved at investere i yderligere egenproduktion af ammunition og våben i de europæiske lande kan vi sikre en mere stabil og sikker forsyningskæde, skabe nye arbejdspladser og fremme teknologisk innovation inden for forsvarsindustrien.
Download hele udspillet som PDF.


---

# Vores ældre er gamle nok til at bestemme selv

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/vores-aeldre-er-gamle-nok-til-at-bestemme-selv

Mere tid, bedre
pleje, fast personale og mere
frit
valg til
vores ældre
Vores ældre er gamle nok til at bestemme selv
Vi skal skabe et samfund, hvor danskerne i langt højere grad selv kan vælge, hvad der passer lige præcis til dem. I Venstre mener vi, at danskerne er eksperter i deres eget liv. Det der er bedst for den ene, er ikke nødvendigvis det bedste for den anden. Det gælder også vores ældre medborgere, som alt for ofte ikke har et reelt frit valg.
I Venstre vil vi sikre flere muligheder for de ældre og mere frihed for de dygtige medarbejdere i ældreplejen. Det gælder både i forhold til konkrete tilbud, som den ældre er visiteret til, f.eks. hjemmehjælp, genoptræning og rengøring eller - når det kommer dertil - hvor man gerne vil bo. Frit valg giver flere muligheder og sund konkurrence skaber højere kvalitet, og det er de grundlæggende tanker, vi baserer vores arbejde med at forbedre ældreplejen på.Om den ældrepleje så bliver leveret af det offentlige eller det private, er mindre vigtigt. For vi mener ærligt talt, at vores ældre er gamle nok til at bestemme selv.For Venstre er det ikke nok bare at bruge flere penge på ældreplejen. Ved at lade de ældre bestemme mere selv sikrer vi, at midlerne bliver brugt klogere, end de bliver i dag. For det er ikke systemet, der er eksperter i, hvordan 85-årige Anker får en værdig alderdom. Det er Anker selv.  Sådan skaber vi en mere værdig ældreplejeVenstre og Regeringen har præsenteret en omfattende reform af ældreplejen, der sigter mod at styrke ældreplejen og give større medbestemmelse til de ældre medborgere. Og så mener vi, at vores dygtige medarbejdere fortjener, at vi i højere grad møder dem med tillid til deres faglighed i stedet for kontrol.Vi udvider det frie valgSå de ældre får ret til selv at vælge leverandører til genoptræning og rehabilitering efter serviceloven. Vi skal skabe flere muligheder for de ældre, men vi skal også skabe sunde vilkår for, at kompetente private aktører kan bidrage til vores velfærd, hvis de ønsker det.Sløjfe krav til visitationI fremtiden vil tildelingen af de mest basale hjælpemidler ikke længere kræve visitation. Hvis Anker siger, at han har brug for en rollator, så stoler vi på, at Anker har brug for en rollator.Gøre det nemmere at oprette friplejehjem Vi sikrer, at det bliver, nemmer for private virksomheder at oprette friplejehjem. Det er vigtigt, at der er mange forskellige og gode tilbud for ældre, der flytter på plejehjem. Derfor ønsker vi at styrke mulighederne for at etablere friplejehjem, særligt i yderområderne. Konkret vil vi give 100 pct. statsgaranterede lån til etablering af friplejehjem.Mindre tilsyn, mere sund fornuftVi vil nedbringe antallet af kommunale tilsyn markant. Ældreområdet er i dag underlagt så mange tilsyn, at det har ført til et kontrolregime med alt for meget unødvendig dokumentation. I fremtiden skal vi kun føre tilsyn, når det faktisk giver mening og tilsynet skal i højere grad sikre dialog og læring lokalt.De ældre skal selv vælgeFremover vil de ældre, som er visiteret til hjemmepleje, i højere grad selv skal kunne vælge, hvad de gerne vil bruge den visiterede tid til. Det skal ske med udgangspunkt i den ældres behov og medarbejderens faglige vurdering, så der kan tages et opgør med minuttyranniet.Nye lokalplejehjemVi vil gøre det muligt for kommuner at oprette lokalplejehjem – plejehjem, som er kommunalt ejede, men som i rammer og praksis er ligeså frisatte som private plejehjem.Tættere samspil med civilsamfundetVi ved, at mange plejehjem har gavn af de lokale foreninger og fællesskaber. Disse erfaringer skal vi spæde ud, så de lokale fællesskaber spiller en større rolle end i dag. Derfor vil vi nedsætte et nationalt partnerskab om det gode ældreliv. Det skal bidrage til, at ældre i sårbare situationer, kan blive en del af civilsamfundet og foreningslivet.Det er på tide, at vi begynder at behandle vores ældre som de voksne mennesker, de er. Bag dem ligger et liv, hvor de altid selv har valgt deres vej i forhold til uddannelse, arbejdsliv, familieliv – ja, alting.Er man så ikke gammel nok til at vælge selv?Det synes vi i Venstre i hvert fald.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# [PDF] principprogram%202025-2.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/1/2/c/5/12c57a8267ff157ad5e1a25a8099c532282e12ff/principprogram%202025-2.pdf

Ansvar for Danmark
Venstres principprogram
2
Ansvar for Danmark
Venstres principprogram er vedtaget på Venstres Landsmøde 2025
Indhold
4  Formandens forord
5  Venstres kerneværdier
7  Frihed
7  Ansvar
7  Fællesskab
7  Frisind
7  Folkestyre
8  Individ
8  Balance
8  Muligheder
8  Marked
9  Sammenhængskraft
9  Udsyn
11  Venstres Principper – Fremtidens muligheder
12  Et stærkt kulturelt fællesskab
13  Civilsamfund før staten
13  Et land med mere virkelyst
14  En stærk økonomi
15  Et fleksibelt arbejdsliv
15  Fremtidens velfærdssamfund
16  Uddannelse og dannelse som fundament
17  Familien i centrum
17  En grøn fremtid
18  Mere og renere natur
18  En konsekvent udlændingepolitik
19  Retssikkerheden skal beskyttes
20  Grib digitaliseringens muligheder
20  Ejerskab skal fremmes
21  Retten til at være i fred
21  Danmark i verden
22  Danmark i EU
22  Et sikkert Danmark
23  Takkeside
3
Ansvar for DanmarkAnsvar for Danmark
Vi tager ansvar for Danmark
Venstre er Danmarks ældste parti, og i over 150 
år har Venstre taget medansvar for at forme det 
Danmark, vi kender i dag. Gennem frivillige og 
folkelige fællesskaber som andelsbevægelsen, 
højskolerne, Folkekirken, private virksomheder og 
utallige civilsamfundsforeninger har venstrefolk 
udviklet og understøttet det danske samfund.
Venstre blev stiftet på idéen om, at et land 
præget af frihed, folkelighed og fællesskab 
skabte de bedste betingelser, både for den 
enkelte og for hele samfundet.
Det er stadig Venstres formål at give en bedre 
verden videre til vores kommende generationer. 
For Venstre udgør frihed, folkelighed og fælles-
skab stadigvæk vores politiske fundament. 
Fremtidens generationer fortjener adgang til rent 
drikkevand og fri natur. De fortjener en verden 
med frihed og et Danmark med velstand og 
udvikling, der giver dem de bedste muligheder 
for at leve et trygt og selvstændigt liv.
Danmark er et fantastisk land. Vi har god grund 
til at være stolte af vores samfund og den 
historie, det er bygget på. Af den grund er vi 
forpligtigede til hele tiden at udvikle samfundet, 
så det bliver bedre for os selv og for kommende 
generationer. Verden byder hele tiden på både 
kendte og nye udfordringer, som kræver liberale 
løsninger, og dem skal Venstre give svar på.
Dette principprogram er således Venstres kom-
pas i arbejdet med at tage stilling til de store og 
små spørgsmål, der former vores fælles fremtid.
Sammen vil vi sikre, at Danmark fortsat er et 
fantastisk land, der både er rigere og friere – 
også for kommende generationer. 
God læselyst.
Troels Lund Poulsen
Formand for Venstre, Danmarks liberale parti
Formandens 
forord
4
Ansvar for Danmark
5
Venstres 
kerneværdier
Ansvar for Danmark
Venstres idégrundlag er liberalismen. Vi tror på 
frihed, frisind og frivillige fællesskaber. Vores 
udgangspunkt er at kæmpe for retten til at leve 
et liv i frihed – og med respekt for andre menne-
skers ret til at nyde samme frihed. Vi står vagt om 
de grundlæggende menneskerettigheder og tror 
på, at alle mennesker er født frie og lige i 
værdighed og rettigheder.
Som Danmarks ældste parti har Venstre i mere 
end 150 år skabt grundlaget for det Danmark, vi 
kender i dag. Partiet opstod som en stærk folkelig 
bevægelse, der kæmpede for retten til et frit liv 
med lige muligheder. 
Vi har tillid til det enkelte menneske og tror på 
styrken i de forpligtigende fællesskaber. I Venstre 
hylder vi derfor det personlige ansvar, men ser 
samtidig værdien i at tage medansvar for andre.
Dette principprogram er medlemmernes retning 
for partiets folkevalgte, der skal sikre en rød tråd 
mellem baglandets holdninger og Venstres 
konkrete politik.
I første afsnit vil vi gennemgå de kerneværdier, 
som er hele fundamentet for Venstre. 
Og i andet afsnit fremsættes vores grundlæg-
gende principper.
Venstres 
kerneværdier
6
7
Frihed
I Venstre mener vi, at den enkelte er bedst til at 
bestemme over sit eget liv. Hvad du vil ytre, 
tænke og tro, ved du bedst selv.
Retten til at træffe sine egne valg og bestemme 
over sin egen livsbane er helt central for Venstre.
Derfor er det statens vigtigste opgave at sikre de 
grundlæggende frihedsrettigheder, så du, så 
længe det ikke skader andres frihed, kan skabe 
den tilværelse og det liv, du ønsker.
Ansvar
Frihed hænger uløseligt sammen med det 
personlige ansvar.
En del af at være et frit menneske handler om, 
at du også tager ansvar for din egen tilværelse.
I Venstre tror vi på det enkelte individ. Derfor har 
vi tillid til, at den enkelte kan tage det ansvar, som 
det kræves for at leve i et frit samfund.
Det er positivt at have forventninger til sig selv 
og sine medmennesker, for det er gennem
forventninger, man lærer at gøre sig umage og 
udvikle sig.
Fællesskab
Frivillige fællesskaber er fundamentet i et 
velfungerende samfund. Derfor hylder Venstre 
de fællesskaber, der er skabt af den fri vilje, og 
hvor mennesker forpligtiger sig til at være noget 
for andre end blot for dem selv.
Som mennesker har vi brug for hinanden, og alle 
kan få behov for en hjælpende hånd. Et fælles-
skab får langt større værdi, hvis det er udformet i 
frihed, og friheden bliver hurtig meningsløs, hvis 
ikke den kan nydes i fællesskab med andre. 
Derfor mener vi, at frihed og fællesskab er 
uløseligt forbundet.
Velfærdssamfundets vigtigste opgave er at 
bidrage til, at alle borgere får mulighed for at 
anvende den personlige frihed til at opnå en 
værdig tilværelse.
Frisind
Frisind er en vigtig del af det liberale tankesæt. 
Frisind betyder, at man anerkender det andet 
menneskes ret til frit at tænke, tro og tale og til 
frit at vælge sin egen livsform.
Frisind betyder ikke, at det enkelte menneske skal 
acceptere alle livsværdier og livsmønstre som lige 
gode. Frisind er, at den, der selv har en fast 
overbevisning, ikke blot kæmper for sin egen 
holdning, men også kæmper for andres ret til at 
have en anden opfattelse.
Folkestyre
Folkestyre er mere end politikerstyre. 
Venstre mener, at der skal sættes grænser for 
politik, og at borgernes selvbestemmelse må 
respekteres.
Folketinget skal ikke detailstyre hele landet, for 
beslutninger bør træffes så tæt på den enkelte 
som muligt. I et levende folkestyre skal opgaver 
og ansvar være placeret i det yderste bære-
dygtige led.
Et levende folkestyre er opbygget nedefra med 
lokalt engagement og ejerskab. Kan opgaver på 
privat initiativ løses af den enkelte person, af 
familien, af private virksomheder eller af private 
organisationer, vil det være at foretrække uden 
statslig indblanding.
Ansvar for Danmark
Individ
Den offentlige sektor er til for borgernes skyld. 
Ikke omvendt.
Det betyder, at individets frie valg skal respek-
teres, og love og regler skal tage hensyn til
virkelige mennesker fremfor staten.
Opstår der en konflikt mellem statens og borg-
ernes interesser, skal borgernes interesser som 
udgangspunkt sættes først. I Venstre sætter vi 
mennesket før systemet, og vi vil sikre, at
almindelige mennesker ikke bliver tromlet af 
den offentlige sektor.
Balance
Venstre ønsker et sammenhængende Danmark 
med driftige landdistrikter, stærke handelsbyer 
og pulserende storbyer.
Venstre vil sikre, at hele landet udvikles, og at 
ingen områder bliver koblet af. Forskellighederne 
mellem vores landsdele er en styrke og giver 
danskerne gode muligheder for at leve det liv, 
der passer dem bedst.
Muligheder
Venstre ønsker et samfund, hvor det er din egen 
indsats, der afgør, hvor langt du når i livet.
Det skal hverken være dine forældres efternavn, 
deres bankbog eller dit køn, der definerer dine 
muligheder. Det skal i stedet være din egen flid, 
handlekraft og virkelyst.
Det er vigtigt at sikre et dynamisk samfund med 
social mobilitet, og derfor skal det altid kunne 
betale sig at gøre en indsats, arbejde og starte 
sit eget.
Marked
Menneskehedens store fremskridt bliver skabt, 
når man får lov at tænke, opfinde og producere 
frit. Derfor ønsker vi i Venstre at fremme en 
markedsøkonomi, hvor vi handler med hinanden, 
og hvor vi konkurrerer på gode idéer, effektivitet 
og efterspørgsel.
Velstand skabes bedst, når virksomhederne kan 
bruge deres ressourcer på at være innovative og 
produktive fremfor at udfylde formularer.
8
9
Sammenhængskraft
Danmark er ikke et tilfældigt stykke land med en 
tilfældig samling af mennesker. Vi er et land 
formet af danskerne og tilflytterne gennem tiden, 
med vores egne traditioner og normer.
I Danmark skal der være plads til forskellighed og 
til at leve det liv, som man ønsker. Venstre vil ikke 
gå på kompromis med vores grundlæggende 
danske værdier, og vi forventer, at folk, der 
kommer til Danmark, tilpasser sig det danske 
samfund – ikke omvendt.
Venstre anser dansk kultur for at være en 
levende fælles arv og historie bygget på kristne 
og protestantiske traditioner og med respekt for 
individets selvbestemmelse og frihedsrettigheder.
Det danske folk er bundet sammen af en fælles 
historie og nogle grundlæggende værdier. Vores 
fællesskab baserer sig blandt andet på folke-
styre, ytringsfrihed, retssikkerhed frisind, ligestilling 
og en samling om det danske sprog.
Et demokrati kan kun overleve, hvis det store 
flertal af borgerne støtter de liberale, 
demokratiske værdier. 
Derfor betyder det også noget, hvem og hvor 
mange der kommer til Danmark udefra.
Udsyn
Det er vigtigt for Venstre, at Danmark tager 
ansvar i verden og gør en indsats for sikkerhed,
handel, frihed og demokrati. I Venstre tror vi på 
internationalt samarbejde og den internationale 
retsorden. Venstre er modstander af toldbarrierer 
og andre handelshindringer, som besværliggør et 
frit marked. Frihandel og lige konkurrence er de
bedste midler til at sikre alle lande en stigende 
velstand.
Venstre er stærk tilhænger af rigsfællesskabet, 
og vi ønsker, at Danmark søger samarbejde
med lande, som deler vores værdier og interesser. 
Venstre ønsker derfor også et tættere
samarbejde i EU, NATO og Norden.
Ansvar for Danmark
Sammen vil vi sikre, at Danmark 
fortsat er et fantastisk land, der både 
er rigere og friere – også for 
kommende generationer.
"
10
Ansvar for Danmark
5
Venstres 
Principper  
Fremtidens muligheder
Ansvar for Danmark
12
I Venstre har vi et ideologisk liberalt verdenssyn, 
ligesom vi gennem vores lange historie samler os 
om et stærkt værdisæt.
Principprogrammet er ikke et politisk handlings- 
program fyldt med konkrete politiske forslag, 
ligesom det heller ikke er udtømmende for 
Venstres holdninger. Det er derimod en over- 
ordnet ramme for Venstres syn på samfundet. 
Det er et fælles grundlag, som vi står på, når vi 
løbende udformer konkret politik. Gennem 
værdier som frihed, ansvar og fællesskab sætter 
vi retningen for fremtiden.
Et stærkt kulturelt fællesskab
Det er gennem vores fælles kultur, at den danske 
identitet er funderet, og det er i kulturelle rammer, 
at vores opfattelser skabes og udfordres. Kultur er 
både sportshal og scenekunst, men også meget 
mere. Kulturen danner, skaber og binder et 
samfund sammen og giver os en fælles identitet.
Venstres kulturpolitik bygger på idéen om, at 
kultur trives bedst i frihed. Staten skal ikke styre 
indholdet, men blot sikre gode rammer for, 
at kulturen kan trives.
Venstres Principper
Fremtidens muligheder
13
For Venstre er den frie presse afgørende. 
Uden et frit, uafhængigt medielandskab kan vi 
som samfund ikke have en oplyst, demokratisk 
samtale.
Det er sundt for demokratiet, at vi har stærke, frie 
og mangfoldige medier, der kan udfordre og 
kontrollere magthaverne samt dække verdens 
begivenheder. Derfor er det afgørende, at vi har 
åbenhed og gennemsigtighed i vores folkestyre.
For Venstre er religionsfriheden vigtig. Kristen-
dommen har i århundreder haft en helt særlig 
rolle i Danmark og vil naturligt have det i frem-
tiden. Vi støtter Folkekirkens rolle som defineret i 
Grundloven.
Civilsamfund før staten
Frivillighed er kernen i et levende folkestyre. 
Foreninger danner rammen om de nære
fællesskaber, og de er fundament for civilsam-
fundet. De folkelige fællesskaber adskiller sig
fra de statslige ved at være frivillige. Man deltager 
ikke i foreningsarbejde, fordi politikerne har 
bestemt, at man skal gøre det, men fordi det 
giver mening og er båret af det personlige
engagement. Dermed er der tale om et ægte, 
frivilligt og forpligtende fællesskab.
Venstre vil understøtte og sikre forenings- og 
forsamlingsfriheden. Et aktivt folkestyre behøver 
et aktivt civilsamfund, hvor man kan udfolde sig 
efter lyst, engagement og anskuelse. Det skal 
være let at blive en del af de frivillige fællesskaber 
i Danmark, fordi det betyder så meget for vores 
livskvalitet, at vi hører til og er noget for hinanden.
Det skal være nemt at være forening i Danmark. 
Derfor skal civilsamfundet ikke overdynges af det 
offentlige med unødvendigt papirnusseri og 
administrative byrder. Hvis vi ønsker, at forening- 
erne blomstrer, må vi give dem frie rammer.
Civilsamfundet kan noget, som det offentlige 
Danmark aldrig vil kunne. Derfor er det for
Venstre vigtigt, at de spiller en central rolle i 
løsningen af samfundets udfordringer.
Et land med mere virkelyst
Venstre ønsker et samfund uden unødigt 
bureaukrati, der kvæler virkelyst og skabertrang
hos erhvervsdrivende, foreninger og almindelige 
mennesker.
Det må ikke være den offentlige sektors rolle at 
regulere danskerne ned til mindste detalje. 
Derfor skal vi have et land med færre regler, et 
stop for bureaukratiets vokseværk og sikre en 
løbende kritisk gennemgang af de love og regler, 
der spænder ben for danskerne.
Danmark skal være et tillidsbaseret samfund 
uden overflødige og uproportionelle regler, så
de, der ønsker at gøre en positiv forskel for sig 
selv, sin familie og sit land, kan gøre det.
I Venstre mener vi, at det enkelte menneske er 
bedst til at træffe egne valg for sit eget liv.
Derfor arbejder Venstre for et samfund, hvor 
friheden til at tænke selv, tage ansvar og forfølge 
egne mål bliver respekteret og beskyttet. Venstre 
ønsker at stoppe systemstatens vokseværk, hvor 
systemet i alt for mange sammenhænge 
forsøger at blive løsningen på dine problemer.
Ansvar for Danmark
Danmark er et fantastisk land. 
Vi har god grund til at være stolte af vores 
samfund og den historie, det er bygget på. 
"
14
En stærk økonomi
Ingen velstand, ingen udvikling, ingen velfærd 
uden stærke virksomheder. Skal der ske 
fremskridt i det danske samfund, og skal 
velfærden udvikles, kræver det, at danske virk-
somheder tjener penge, og at danskerne er klar 
til at yde en indsats på det private arbejds-
marked. Derfor skal virksomhederne have gode, 
stabile rammevilkår, og derfor står Venstre vagt 
om et skattestop.
Venstre ønsker at fremme en samfundskultur, 
hvor flere tør tage en chance og skabe noget
nyt fra bunden.
Venstre mener, at byrder, bureaukrati, skatter og 
afgifter skal reduceres, så det i højere grad kan 
betale sig at tage en chance, at gå på arbejde 
eller udvide sin eksisterende virksomhed. 
Derfor vil Venstre fremme incitamenterne til 
opsparing. 
Danmark er en lille, åben økonomi, og derfor har 
vi brug for at handle med andre. Vi tror på at 
skabe gode og stabile rammer for vores virk-
somheder uden for meget offentlig indblanding 
– fremfor at hjælpe dem med statsstøtte.
Venstre er garant for økonomisk, ansvarlig politik 
og tør træffe langsigtede reformbeslutninger, der 
fremtidssikrer dansk økonomi.
Det er stadig Venstres formål 
at give en bedre verden videre til vores 
kommende generationer. 
"
15
Et fleksibelt arbejdsliv
Det er et sundt princip, at enhver forsørger sig 
selv og sine. Derfor er det vigtigt for Venstre,
at flest mulige bliver en del af det arbejdende 
fællesskab.
Arbejdsmarkedet skal være præget af fleksibilitet 
og gode muligheder for at udvikle sig gennem 
hele arbejdslivet.
Det kræver, at vores arbejdsmarked kan rumme 
danskerne, uanset hvilken livsfase de befinder 
sig i, og uanset hvor meget eller lidt den enkelte 
kan yde.
Venstre støtter den danske arbejdsmarkeds-
model, hvor arbejdsmarkedets parter aftaler
løn- og arbejdsforhold, så statslig regulering kan 
undgås.
Den danske model bør dog udvikles, så der i end-
nu højere grad kan tages individuelle hensyn og 
gives mulighed for at belønne dem, der gør en 
ekstra indsats.
Retten til at organisere sig skal bevares, ligesom 
friheden til at fravælge faglige organisationer 
skal respekteres. 
Fremtidens velfærdssamfund
Venstre ønsker et velfærdssamfund og ikke en 
velfærdsstat. Et velfærdssamfund er baseret på 
frihed, ansvar og selvbestemmelse.
Alle skal have mulighed for at leve et selvstæn-
digt, værdigt og meningsfuldt liv med størst
mulig selvbestemmelse og livskvalitet. Af den 
grund skal velfærdssamfundet som udgangs- 
punkt forsøge at understøtte danskerne i at 
kunne hjælpe sig selv fremfor at gøre dem til 
passive klienter.
Venstre mener, at velfærdssamfundets vigtigste 
opgave er at være det sikkerhedsnet, der sikrer, 
at de, der ikke kan selv, får hjælp til at leve et 
værdigt liv.
For Venstre er det derfor vigtigt, at alle danskere, 
uanset om de har et fysisk, psykisk eller kognitivt 
handicap, kan og vil bidrage til vores samfund. 
De skal derfor betragtes som en ressource for 
fællesskabet og ikke en byrde for systemstaten. 
Danskerne skal samtidig være trygge ved, at 
deres skattebetaling sikrer et samfund med
gode velfærdstilbud, uanset om man skal på 
hospitalet eller i skole. Venstre vil arbejde for et
stærkt sundhedsvæsen i hele landet og individu-
elle patientrettigheder, der sikrer god og effektiv 
behandling. Ligesom Venstre mener, det er en 
vigtig del af vores velfærdssamfund, at dansk- 
erne efter et langt og aktivt liv kan forvente en 
ældrepleje med respekt for den enkeltes 
værdighed og trivsel.
Mangfoldighed skaber udvikling. Venstre vil 
derfor værne om det kommunale og regionale 
selvstyre og retten til lokal handlefrihed.
Valgfrihed giver ejerskab over eget liv. Derfor er 
det essentielt for Venstre, at danskerne frit kan 
vælge det velfærdstilbud, der passer bedst til 
dem og deres familie.
Venstre ønsker, at private aktører og civilsam-
fundsorganisationer får bedre muligheder for
at levere disse tilbud.
Derfor skal der være plads til private forsikringer, 
og at der inden for de offentlige rammer kan 
tilkøbes ekstra ydelser.
Ansvar for Danmark
16
Uddannelse og dannelse som fundament
I Venstre er vi stolte af den danske folkeskole, 
som skal levere viden, dannelse og muligheder
til alle børn og unge. Skolen skal give eleverne et 
solidt fagligt fundament og samtidig styrke deres 
evne til at tage ansvar, tænke kritisk og indgå i 
fællesskaber.
Det frie skolevalg er en grundpille i Venstres 
skolepolitik. Friskoler og privatskoler er vigtige 
alternativer til folkeskolen.
I Venstre er vi mere optagede af kvaliteten af 
skoler og institutioner end af hvem, der leverer 
løsningerne. Ligesom vi er optagede af, at det frie 
valg og den faglige frihed bruges til at skabe et 
mangfoldigt udvalg, som rummer danske børn 
og unges forskelligheder.
Derfor er det et selvstændigt mål for Venstre, 
at vi har et uddannelsessystem med et individuelt 
fokus, der sikrer, at alle børn og unge får mulig- 
heden for at blive lige så dygtige, som det over- 
hovedet kan lade sig gøre - og at ingen tabes.
For Venstre er kundskaber og dannelse de 
væsentligste omdrejningspunkter i det danske
uddannelsessystem: fra grundskolen og efter-
skolerne over ungdomsuddannelserne og
højskolerne til de videregående uddannelser.
Uddannelsessystemet skal indrettes med fokus 
på det frie skolevalg og den konkrete faglighed, 
så eleverne og de studerende tilegner sig de 
nødvendige kundskaber inden for de 
væsentligste fag.
Men kundskaber kan ikke stå alene. 
Uddannelsessystemet skal også være i stand til 
at bygge karakter, og heri spiller dannelsen en 
nøglerolle. For intet bidrager til modstandsdyg-
tighed, robusthed, ansvar og selvtillid som 
personlig dannelse.
For Venstre handler dannelse om at få elever og 
studerende til at se sig selv som en del af en 
større sammenhæng. Dannelse er at være i 
stand til at forstå og vedstå sig den historiske, 
nationale og kulturelle sammenhæng, vi eksister-
er i som mennesker. Dannelse er et værn mod 
kulturløsheden. Dannelse fordrer, at det enkelte 
individ kender til dansk historie, og at man er klar 
over, at nogle værdier er bedre end andre.
17
Dannelse er troen på det enkelte menneske og 
fællesskabet, og i et uddannelsessystem med 
fokus på dannelse lærer man, at vi er mere end 
forbrugere, klienter eller kunder. Man lærer, at alle 
mennesker indgår i en større sammenhæng, og 
at der deri både ligger en stor styrke, men også 
en stor forpligtelse.
Familien i centrum
I Venstre ser vi familien som det mest grundlæg-
gende fællesskab. 
Samfundet skal indrettes, så det understøtter 
familiernes frihed til at leve det liv, som er det 
rette for dem, og hvor der er plads til, at familier 
kan se ud på mange måder.
Familien er det sted, hvor værdier, tryghed og 
ansvar formes. Venstre ser familien som den
vigtigste ramme for børns trivsel og udvikling. 
Børneopdragelsen er forældrenes ansvar 
- ikke det offentliges.
At få børn - eller lade være - er et dybt personligt 
valg, som man skal træffe ud fra egen over-  
bevisning. Ikke for statens skyld.
Venstre ønsker et samfund, hvor man har lyst til 
at stifte familie, og hvor generationer kan støtte 
hinanden på tværs. Det kræver mulighed for at 
indrette sit liv fleksibelt i forhold til familiens 
behov, ligesom det kræver gode pasnings- 
muligheder og dagtilbud.
Det er helt centralt for os, at samfundet skal støtte 
de børn og unge, som oplever svigt i familien. 
De fortjener samme muligheder for at skabe 
deres eget liv, så de ikke bliver begrænset af den 
familie, de er født ind i.
En grøn fremtid
Klimakrisen er global og kræver globale svar, 
ligesom den kræver, at alle lande gør en indsats.
Som liberale mener vi, at vores frihed stopper, 
når vi begrænser andres frihed. Det gælder også 
ved global opvarmning og forurening. 
Her begrænser man andres frihed. Særligt den
næste generations frihed.
Fremtidens samfund skal drives af CO2-neutral 
energi. Forsyningssikkerhed til både industri og 
husholdninger er afgørende, og derfor skal vi i 
Danmark og EU selv kunne producere den 
grønne energi, vi bruger.
Den grønne omstilling handler om at skabe, 
udvikle og forny den måde, vi lever og producerer 
på, så samfundet både bliver bæredygtigt og 
med en højere levestandard. I Venstre mener vi, 
at økonomisk vækst og grøn omstilling skal gå 
hånd i hånd. Vi løser ikke problemerne ved at 
sænke vores levestandard, men ønsker derimod 
at skabe et bedre samfund.
Derfor vil Venstres tilgang til klima, energi og miljø 
være fokuseret både på det lokale og nationale, 
ligesom det er vigtigt for os, at Danmark bruger 
alle muligheder for at påvirke internationalt. 
Venstre er tilhængere af markedsbaserede 
løsninger. Staten skal ikke udelukke bestemte
grønne teknologier, men sikre, at de lovgivnings- 
mæssige rammer skaber plads til så meget
nytænkning og udvikling som muligt.
Folkelig opbakning er vigtig for at lykkes med den 
grønne omstilling. Venstre mener derfor, det er et 
fælles ansvar at sikre social og regional balance 
undervejs i omstillingen.
Ansvar for DanmarkAnsvar for Danmark
Verden byder hele tiden på både kendte 
og nye udfordringer, som kræver liberale løsninger, 
og dem skal Venstre give svar på."
18
Mere og renere natur
I Venstre ønsker vi at tage vare på miljøet og på 
naturen. Den danske natur er for os noget helt 
særligt, som vi skal værne om. Det skal i fremtiden 
fortsat være muligt at drikke rent vand fra hanen, 
fiske i åen og bade i fjordene og havene.
Den enkelte har et personligt ansvar for at passe 
på naturen. Ved at spare på ressourcerne, ved at 
bruge de mindst miljøbelastende produkter og 
ved at reducere affaldsmængden kan vi hver 
især yde et bidrag til at beskytte miljøet og til at 
forebygge forurening.
Med privat ejendomsret følger også et ansvar for 
at belaste miljøet mindst muligt. Derfor er vi også 
tilhængere af princippet om, at forureneren 
betaler, ligesom vi tror på markedsbaserede 
løsninger. 
Det offentlige skal skabe rammerne for, at det er 
så nemt som muligt at passe på miljøet og 
fremme naturen.
I Venstre vil vi have plads til, at vi bruger de 
danske arealer til både fødevareproduktion, skov, 
natur og klimahensyn under hensyn til beskyt-
telse af drikkevandsressourcer i undergrunden. 
Beslutningen om anvendelsen af arealerne skal 
være lokalt forankret.
For Venstre er det vigtigt, at vi i Danmark har en 
stærk forsyning af fødevarer, og at vores land-
brug og fiskeri er med til at bidrage til den 
globale fødevareforsyning. Derfor skal vi sikre
god konkurrenceevne for fødevaresektoren, så 
den kan udnytte sin styrkeposition til at skabe 
den innovation og udvikling, verden har brug for.
En konsekvent udlændingepolitik
Det er ethvert liberalt demokratis ret at bestemme, 
hvem der bosætter sig inden for dets grænser.
I Venstre byder vi folk velkommen, hvis de 
kommer hertil for at bidrage positivt og tilpasse
sig danske værdier.
Kommer man derimod til Danmark for at udøve 
kriminalitet eller for blot at modtage passiv
forsørgelse, må man finde et andet sted at bo.
19
Venstre vil ikke tillade parallelsamfund i hverken 
trossamfund, ghettoer eller etniske miljøer.
I Danmark gælder den danske lovgivning og de 
danske værdier. Derfor bør vi ikke tildele stats- 
borgerskaber til folk, som ikke deler vores værdier.
I Venstre mener vi, at antallet af udlændinge, 
der kommer til Danmark, betyder noget for
vores sammenhængskraft.
Venstre arbejder målrettet for, at de konventioner, 
som Danmark har tilsluttet sig, passer til den tid, 
som vi lever i, og ikke begrænser os i at træffe de 
beslutninger, vi finder nødvendige for at kunne 
føre en stram og fornuftig udlændingepolitik.
Retssikkerheden skal beskyttes
Venstre ønsker et retfærdigt og konsekvent 
retssystem, da det er en grundpille for ethvert
trygt og velfungerende demokrati. Når man har 
en samfundsmodel med en udbredt grad af 
frihed, har alle også et ansvar for at holde sig 
inden for lovens rammer. Lever man ikke op til 
det ansvar, skal der være en hård konsekvens.
Retssystemet skal rumme retssikkerhed for den 
tiltalte, hensyntagen til offeret, og forbrydelser 
skal straffes proportionelt med kriminaliteten 
grovhed. 
Særligt den personfarlige kriminalitet skal altid 
straffes hurtigt og hårdt af hensyn til ofrene,
deres pårørende og af samfunds- og retfær-
dighedshensyn. Hurtige domme for vold er 
afgørende for offerets retfærdighedsfølelse.
Et godt retssamfund skal være retfærdigt og 
effektivt. Det er vigtigt. Både for retsfølelsen og
for befolkningens opbakning til retssamfundet. 
Det må derfor aldrig blive den store stat, der
tromler den lille mand.
Venstre værner om retsstaten som en grundpille i 
det frie samfund.
Enhver magtanvendelse fra statens side skal 
være hjemlet i lov, stå mål med formålet og være 
underlagt uafhængig kontrol.
Borgernes rettigheder må aldrig blive et spørgs- 
mål om politisk stemning eller administrative 
hensyn.
Venstre vil arbejde for, at alle borgere har reel 
adgang til retfærdighed og uafhængige domstole.
Urimeligt lange ventetider ved domstolene er 
ikke blot en praktisk udfordring, men er også et 
principielt retspolitisk problem. Når afgørelser 
bliver udskudt i årevis, går vi på kompromis med 
retssikkerheden, og derfor skal civile konflikter 
løses hurtigt i retssystemet.
En velfungerende offentlig forvaltning er en 
grundpille i et demokratisk retssamfund.
Venstre ønsker en forvaltning, der er kendeteg-
net ved høj faglighed, åbenhed og ansvarlighed 
– og med et klart fokus på at tjene borgere og 
det politiske system.
Forvaltningen skal have borgernes tillid. Det 
kræver, at den arbejder effektivt, retssikkert og 
med respekt for både lovgivningens formål og 
borgernes rettigheder.
Forvaltningen må ikke blive en magtfaktor 
løsrevet fra politisk ledelse, og den skal altid stå til 
ansvar for sine handlinger. Samtidig skal embeds- 
værket understøtte politiske beslutninger med 
uafhængig rådgivning og sikre, at lovgivningen 
bliver ført ud i livet på en effektiv og fair måde.
Ansvar for Danmark
20
Grib digitaliseringens muligheder
Teknologiske fremskridt skaber et bedre Danmark 
og kan sikre, at vi bruger vores ressourcer bedst 
muligt, og at vi får løst væsentlige samfundsudfor-
dringer. Derfor skal Danmark være klar til at 
udvikle teknologiske løsninger og gøre det lettere 
at høste frugterne af den digitale udvikling.
Det betyder, at samfundet skal omfavne tekno-
logiske platforme, der gør livet nemmere, vores 
arbejdsmarked mere smidigt, og som styrker 
vores vækst og velstand. Vi må ikke lade os 
begrænse af fagforeningernes snævre særinte-
resser, der ofte blokerer for teknologiske
fremskridt. 
Omvendt må vi ikke være blinde for udfordring-
erne ved teknologiske tigerspring, og vi har en 
forpligtelse til at sikre, at danskernes personlige 
data forbliver deres egne.
Venstre vil skabe rammer for god og sikker deling 
af data, som understøtter innovation, fx inden for 
forskning og sundhed. Datadeling skal desuden 
altid ske frivilligt, sikkert og anonymiseret med 
borgerens fulde kontrol.  
Det er vigtigt for Venstre, at vi beskytter børn 
mod negativ digital påvirkning, og vi vil ikke
acceptere, at fremmede magter eller store 
teknologivirksomheder benytter teknologiske
platforme til at blande sig utidigt i det danske 
demokrati.
Ejerskab skal fremmes
Ejerskabet af ens bolig og jord er mere end 
tinglysning og realkreditlån. At eje sin egen bolig
skaber tryghed, fremmer livskvalitet og giver 
familierne bedre muligheder for at planlægge
fremtiden.
I Danmark skal det være muligt selv at vælge, 
hvordan man ønsker at bo.
Men for Venstre er det vigtigt, at det bliver 
nemmere og mere attraktivt at købe sin egen
bolig og dermed fremme ejerkulturen i Danmark.
For boligejerskab styrker incitamentet til at tage 
ansvar og investere i lokalsamfundet.
21
Retten til at være i fred
Venstre mener, at alle i Danmark har ret til 
privatlivets fred. Det vil sige retten til at leve sit liv 
uden uberettiget overvågning eller indblanding i 
sit personlige liv, hverken fra staten eller andre.
Her er den private ejendomsret ukrænkelig og 
skal til alle tider beskyttes. Hvis der sker
ekspropriation, skal dette erstattes fuldt ud.
Myndighedernes adgang til privat ejendom skal 
begrænses og kun ske i strengt nødvendige
tilfælde.
De grundlæggende retsstatsprincipper skal 
overholdes, og borgerne skal stilles stærkere til at 
føre sager mod offentlige myndigheder i tilfælde, 
hvor de måtte være blevet kørt over af systemet.
Danmark i verden
Danmark har en klar interesse i en international 
retsbaseret orden, der respekterer alle landes 
rettigheder, selvbestemmelse og suverænitet.
Det må aldrig blot være den stærkeste magt, der 
bestemmer spillereglerne og tromler de mindre.
Venstre tror på internationale alliancer, og vi 
mener, at Danmark skal tage aktivt del i de
internationale fora, som vi også gør i FN, NATO, 
Norden og EU.
Venstre er tilhænger af Rigsfællesskabet, som vi 
ønsker at bevare og udvikle med respekt for 
Danmark, Færøerne og Grønland. De tre lande 
har en fælles lang historie, hvor vi har udviklet og 
udvekslet kulturelle, økonomiske og sociale 
værdier, bånd og erfaringer.
Retten til at hjemtage opgaver skal fortsat 
være et væsentligt element i aftalerne om 
Rigsfællesskabet.
Ansvar for Danmark
Fremtidens generationer fortjener en verden 
med frihed og et Danmark med velstand 
og udvikling, der giver dem de bedste 
muligheder for at leve et trygt 
og selvstændigt liv.
"
22
Ansvar for Danmark
Danmark i EU
Europa står stærkt, når vi står sammen.
Europas værdier er skabt gennem århundreder 
med oplysning, folkestyre, kristendom og kultur. 
Derfor har vi udviklet et værdisæt, der er stærk-
ere end noget andet sted i verden. Det forpligter 
os i EU til at gå forrest – og til at sætte en global 
standard.
Venstre ønsker, at Danmark placerer sig så 
centralt som muligt i europæiske beslutninger, og 
vi ønsker over tid et fuldt EU-medlemskab. Hele 
regionen taber, hvis ikke alle lande kommer med i 
fremtidens udvikling og den grønne omstilling 
– ligesom vi har brug for et stærkt samarbejde 
om vores fælles forsvar og sikkerhed. Europas 
frihed og sikkerhed er altafgørende.
EU skal være konkurrencedygtigt for at sikre 
vækst og velstand og for at sikre, at Europa har 
en stemme globalt. Det fælles marked er kernen i 
EU-samarbejdet, og det skal gøres mere effektivt 
med mindre og bedre regulering på tværs af 
EU-landene.
I EU kan vi finde fælles løsninger på de 
problemer, som Danmark ikke kan løse alene. 
Blandt andet derfor er Venstre tilhængere af EU.
Venstre tror på nærhedsprincippet og har 
respekt for EU-landenes forskelligheder. Derfor 
mener Venstre også, at EU skal fokusere på de 
fælles udfordringer, som vi kan regulere og imple-
mentere effektivt – mens samarbejdet altid skal 
kunne rumme de forskellige lande og befolk-
ningers forskelligheder.
Hvert medlemsland har ansvar for at træffe 
økonomisk ansvarlige beslutninger, der under-
støtter vækst, produktivitet, investeringer og 
sunde offentlige finanser. Fælles gæld bør kun 
komme på tale på nøje udvalgte, afgrænsede 
områder, der understøtter politisk prioriterede 
fælleseuropæiske interesser, som fx europæisk 
sikkerhed, og hvor fordelene opvejer ulemperne.
Et sikkert Danmark
En stats vigtigste opgave er at forsvare sine egne 
grænser og sin egen befolkning. Derfor skal 
Kongeriget Danmark beskyttes af et stærkt 
forsvar, hvor både værnepligten og Hjemme-
værnet skal spille en helt central rolle.
 
Derfor bakker Venstre op om NATO og de ved- 
tagne målsætninger i alliancen. Det afgørende er 
dog ikke forsvarsudgifternes størrelse alene, men 
også forsvarsvilje, mobiliseringsevne og udstyr. 
Danmark skal ligeledes kendes på sit kompe-
tente samfundsberedskab, som effektivt skal 
kunne træde i karakter ved eksempelvis natur-
katastrofer og cyber/hybride angreb.
Samtidig skal Danmark indgå i et forpligtende 
internationalt sikkerheds- og forsvarsfællesskab, 
hvor det danske folk samarbejder med andre 
nationer om at sikre frihed og fred.
Danmark skal udvikle et tættere forsvarssam-
arbejde med nordiske, europæiske og 
transatlantiske dimensioner.
Tilblivelsen af Venstres nye principprogram er 
resultatet af et stort og engageret fælles arbejde. 
Et arbejde, som kun har været muligt, fordi 
mange har bidraget med tid, viden, holdninger 
og ansvarsfølelse for Venstres idégrundlag og 
fremtidige retning.
Først og fremmest skal der lyde en stor og 
oprigtig tak til medlemmerne af Venstres 
redaktionsudvalg. Udvalget har med grundighed, 
åbenhed og politisk dømmekraft varetaget den 
krævende opgave at samle, strukturere og 
formulere et principprogram, der både hviler 
solidt på Venstres liberale fundament og peger 
fremad mod de udfordringer og muligheder, 
Danmark står overfor.
Der skal også rettes en varm tak til Venstres 
mange medlemmer, som har bidraget med input, 
debat, og perspektiver undervejs i processen. 
Jeres engagement har været afgørende for at 
sikre, at principprogrammet er bredt forankret i 
partiets bagland og afspejler den folkelige og 
liberale bevægelse, som Venstre er.
Endelig vil jeg gerne takke de ressourcepersoner, 
medarbejdere og øvrige bidragydere, som har 
hjulpet med sparring, sammenskrivning og 
kvalificering af teksterne. Jeres faglighed, 
konstruktive kritik og blik for helheden har 
været en væsentlig styrke i arbejdet.
Dette principprogram er ikke blot et dokument, 
men et fælles kompas for Venstre. Det er et 
udtryk for, hvad vi står for – og for det ansvar, 
vi tager for Danmarks fremtid. Tak til alle, der har 
været med til at gøre det muligt.
Mads Duedahl
Formand for Venstres Redaktionsudvalg
Takkeside
Ansvar for DanmarkAnsvar for Danmark
Redaktionsudvalget
Mads Duedahl
Anette Mortensen 
Anja Lund 
Christoffer Melson 
Christoffer Lilleholt 
Henrik Bach Mortensen 
Iben Krog
Linea Søgaard-Lidell 
Malou Skeel 
Maria Ladegaard 
Niels Søren Rasmussen
Ole Bjerne Sørensen 
Per Paludan Hansen 
Trine Jepsen 
Jens Paaske 
Sekretariatet 
Anders Bach Hellerøe 
Hans Skovgaard  
Tak til særlige ressourcepersoner
Morten Dahlin


---

# [PDF] skoleudspil-FINAL-NET.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/c/9/2/8/c928358ee231aac4d7105aaa1e56276ba16213e5/skoleudspil-FINAL-NET.pdf

Flere timer med 2-voksenordninger
Trivsel, ro og læring
En god skolegang er med til at give vores børn 
de bedste kort på hånden til resten af livet. 
Venskaber. Oplevelser. Udfordringer. 
Færdigheder. Trivsel, ro og læring.
Men det kræver, at der er gode rammer i og 
omkring skolen. 
Derfor er vi nødt til at sikre de bedste forudsæt-
ninger for, at alle børn går glade i skole.
Der er meget, der fungerer i den danske folke-
skole. Dygtige lærere, pædagoger og skoleledere 
arbejder hver dag for, at alle børn i Danmark i 
gode og trygge rammer får mulighed for at 
vokse som mennesker og lære at læse, skrive og 
regne. Og i denne regeringsperiode har vi gjort 
meget, der styrker trivslen og giver mere lokal 
frihed og selvbestemmelse på skolerne.
Men selvom mange børn er glade for at gå i 
skole, tror vi også, at langt de fleste danskere 
kender eller har hørt om et barn, der er ked af at 
gå i skole. For det går desværre den gale vej på 
flere måder. 
For meget uro i klasserne. For mange får ikke 
opbygget de basale færdigheder i dansk og 
matematik. For mange trives ikke og får ondt i 
maven mandag morgen, når skoleugen starter. 
Og alt, alt for mange trækker sig i perioder helt 
fra skolen. 
Mange børn får ikke den støtte, de har brug for, 
når de har udfordringer. Det er et problem, og 
så kan inklusion ende med at blive et problem for 
både dem og klassen.
Flere timer med 
2-voksenordninger
Trivsel, ro og læring
• Lærerne bruger for meget tid på at opretholde ro og orden:  Lærerne i folkeskolen rapport-
erer, at de bruger 16 procent af undervisningstiden på at opretholde ro og orden.i Mere end 
halvdelen af lærerne i folkeskolens almenklasser oplever voldelige episoder mellem eleverne 
enten dagligt eller ugentligt. Næsten en femtedel oplever voldelige episoder mod lærere 
dagligt eller ugentligt.ii 
• Problemer med dansk og matematik både i toppen og i bunden: Knap 12 pct. af folke-
skoleeleverne i 9. klasse dumpede enten dansk eller matematik i skoleåret 2023/24. Det er den 
højeste andel siden 2012.iii Samtidig er der færre, der får karakteren 10 eller derover i folke-
 skolens afgangsprøver i fx læsning og i skriftlig matematik. I skoleåret 2015/2016 fik knap hver 
tredje af alle eleverne i 9. klasse karaktererne 10 eller 12 i dansk læsning, i skoleåret 2024/2025 
var det kun lidt over hver niende elev.v  
• Flere elever modtager specialundervisning, og endnu flere har behov:  7 pct. af eleverne i 
folkeskolen modtager specialundervisning, og det fylder en stadig større andel af skolernes 
økonomi.v Mere end 80 pct. af lærerne i folkeskolen oplever, at en eller flere elever, der ikke får 
den særlige støtte, de mener, eleven har brug for.vi 
• Flere har meget højt skolefravær:  I årene inden COVID-19 havde knap 12 pct. af eleverne på 
landets folkeskoler mere end 10 pct. fravær. Nu er det over 21 pct. af eleverne, der har så højt 
fravær.vii
Tre tiltag for en 
bedre grundskole
Trivsel, ro og læring Trivsel, ro og læring
Det vil Venstre:
1) Flere timer med 2-voksenordninger
2) Vi vil løse inklusionsproblemet
3) Stærke frie skoler
Den beskrevne udvikling er uholdbar, og får 
alarmklokkerne til at ringe. Derfor mener Venstre, 
at der er behov for en styrket indsats for vores 
folkeskoler og frie skoler i hele landet. En indsats, 
hvor vi lytter til forældrene, der drømmer om 
tryggere og roligere rammer for deres børn.
Som et liberalt velfærdsparti vil vi sikre, at flere 
børn er glade i skolen. Og vi vil styrke alle børns 
muligheder for at opbygge de basale 
færdigheder. 
Derfor vil vi give vores skoler et massivt 
økonomisk løft på 5 mia. kr. 
Med dette udspil vil Venstre lave tre tiltag, som vil 
bane vejen for en skole med mere trivsel, ro og 
læring:
Venstre har i årevis arbejdet for at løfte folke- 
skolerne og give dem mere frihed, så de enkelte 
skoler kan drive skole ud fra lokale behov. 
Derfor har vi i regering gennemført en historisk 
frisættelse og styrkelse af folkeskolen. Med bl.a. 
Folkeskolens Kvalitetsprogram har vi taget et 
væsentligt første skridt. 
Samtidig har vi forsvaret de frie skoler mod 
partier, der har ønsket at begrænse det frie 
skolevalg og skære i deres støtte. Venstre er 
lodret imod at sænke den såkaldte koblings-
procent, der sikrer fri- og privatskolerne rimelige 
økonomiske rammer - for det vil gøre det 
sværere for mange familier at benytte de frie 
skoler og vil dermed svække det frie skolevalg 
for almindelige danskere. 
Hvad har vi allerede gjort: 
Mere lokal frihed på skolerne med folke-
skolens timebank, som øger skolernes 
frihed til at tilrettelægge skoledagen efter 
lokale behov. 
Kortere skoledage for de mindste elever
Bedre adgang til opkvalificering af læreres 
og pædagogers specialpædagogiske 
kompetencer så mistrivsel og uro kan 
håndteres tidligere.
Bedre forebyggelse af mistrivsel og højt 
fravær
Elever med mistrivsel og højt fravær kan 
fremover få hjælp hurtigere
Flere valgfag til de ældste elever
Mulighed for juniormesterlære
Styrket indsatsen i dansk og matematik 
for de elever, der er mest udfordrede fagligt. 
En halv milliard kroner til skolebøger
Investeringer i bedre faglokaler
Mobilerne ud af klasseværelserne
Nye regler om ro og orden
Folkeskole
Vi skal have stærke folkeskoler, der kan tilgodese 
de enkelte elevers behov og læring. Rigtig meget 
i folkeskolen fungerer godt, og landet over knokler 
vores mange dygtige lærere for at klæde elev-
erne bedst på til resten af livet. Med frisættelsen 
af folkeskolen har vi skabt gode rammer for 
folkeskolen, men Venstre mener, at der er behov 
for endnu mere for at fylde rammerne ud. 
1. Flere timer med 2-voksenordninger
Vi vil afsætte 4 mia. kr. årligt til alle grundskoler, 
som skal sendes direkte ud til vores skoler til 
mange flere lærere og pædagoger i klasse-
værelserne. Så de kan bidrage til trivsel, ro og 
læring. Konkret sætter vi pengene ind på 
skolernes timebank, så vi giver skolerne frihed til 
at bestemme, hvor de ekstra penge skal bruges: 
i hvilke timer, klasser og klassetrin. 
4 mia. kr. vil give grundskolerne mulighed for at 
have to voksne i undervisningen i langt flere 
timer end i dag. 
Det svarer fx til at der kan være en lærer og en 
pædagog i mere end to ud af tre af alle dansk- 
og matematiktimer på alle klassetrin gennem 
hele skoletiden. Eller fx to lærere i mere end 
halvdelen af alle dansk- og matematiktimer 
gennem skoletiden. 
Dermed lytter vi til de mange lærere, der ønsker 
sig flere hænder og voksne i undervisningen.  
Lærerne kan se, at det virker: 3 ud af 4 lærere 
mener, at flere timer med to lærere vil være 
det vigtigste tiltag for at sikre bedre inklusion.viii  
Og forskerne kan se, at det virker, når det 
kommer til elevernes faglighed.ix  
 
En ekstra lærer eller pædagog og et ekstra sæt 
hænder, der kan hjælpe med regnestykker eller 
bøjninger, udfordre de højt begavede elever, 
eller bare være med til at sikre, at livlige bagdele 
sidder på deres stol og ikke alle mulige andre 
steder.  
Så forældrene kan være trygge ved, at der er 
ressourcer til at sikre ro, løfte trivslen og lære 
børnene at læse, skrive og regne. Men også 
bedre mulighed for at udfordre dem, der kan 
løfte sig yderligere med flere faglige udfordringer.
Med en ekstra lærer eller pædagog i klasse- 
værelset kan vi sikre, at vores børn og unge får 
de allerbedste forudsætninger for at lære og 
klare sig godt i livet.
Trivsel, ro og læring
Det vil vi gøre:
Bedre fysiske rammer
Gode faglokaler, ordentlige toiletter og 
gode legepladser betyder også noget for 
vores børns hverdag. Derfor skal vi også 
have fokus på de fysiske rammer rundt 
om på skolerne.
Fra 2025-2027 har regeringen afsat 865 mio. 
kr. om året til bedre faglokaler og miljøer, 
som ansporer til leg og bevægelse.
Venstre vil investere yderligere 3 mia. kr. 
ved at bruge en del af de anlægsmidler, 
som før var reserveret til den nu nedlagte 
togfond. Det vil give skolerne nye muligheder 
for over tid at planlægge med nye løft af 
de fysiske rammer.
2. Vi vil løse inklusionsproblemet
Selvom et stigende antal børn får specialunder-
visning, oplever mere end 8 ud af 10 lærere 
stadig, at de har elever i klasserne, der ikke får 
den nødvendige støtte. Når børn, der har brug 
for støtte, bliver forsøgt inkluderet i en almindelig 
skoleklasse uden den nødvendige hjælp, result-
erer det alt for ofte i dårlige oplevelser med 
inklusion – ikke bare for klassen og barnet med 
behov for støtte, men også for alle de involverede 
forældre. 
Med vores forslag om, at der skal være mange 
flere 2-voksenordninger i klasseværelserne, 
kommer vi et godt stykke ad vejen i forhold til at 
skabe mere ro i klasseværelset og give mulighed 
for ekstra hjælp - tidligt. Det kommer til at gøre 
en forskel.
Samtidig har vi allerede aftalt at skabe bedre 
rammer for, at folkeskolerne i fremtiden kan 
sætte tidligere ind med den nødvendige hjælp 
og støtte. Det gør vi ved at erstatte rigide regler 
om omfattende pædagogiske vurderinger og 
faste timegrænser med nye, fleksible regler for 
fravær og specialundervisning.x 
Det betyder, at skolerne bl.a. kan lave små hold 
for eleverne i de fag, de har det vanskeligt ved. 
Eller særlige klasser på skolen, hvor der også er 
plads til elever, der har brug for tættere voksen-
kontakt og individuel støtte. 
Så kan flere trives i den almene undervisning 
eller tæt på den med ekstra støtte, og færre får 
behov for at starte i en egentlig specialskole. 
Vi er dermed ved at have rammerne godt på 
plads. Men hvis vi for alvor vil rette op på de 
mange fejlslagne oplevelser med inklusion og 
sikre trivsel, ro og læring på landets skoler, så 
skal der følge ressourcer med. Skolerne skal 
have mulighed for at hjælpe de elever, der har 
brug for ekstra støtte i undervisningen. 
Derfor vil vi årligt afsætte 1 mia. kr. ekstra 
til skolernes arbejde med at løse inklusions-
problemet. Sammen med flere 2-voksen- 
ordninger vil det gøre en stor forskel! 
Det kan inklusionsmilliarden fx bruges til:
• Tidlig hjælp og støtte, når en elev har det   
 svært
• Kompetenceudvikling af lærere i fx  
 specialpædagogik
• Mindre hold for elever i de fag, de har det   
 vanskeligt ved, eller hvis der er brug for   
 ekstra voksenkontakt
• Særlige klasser på skolen for elever, der  
 har brug for tættere voksenkontakt og  
 individuel støtte
Fokus på de faglige talenter
Når der er for meget uro i klasseværelset, er det 
også svært at have det nødvendige fokus på 
elever, der har glæde af ekstra faglige udfor-
dringer for at opnå udvikling og læring. 
Rammerne i skolen skal derfor også tage højde 
for, at vi understøtter og udvikler faglige talenter. 
Der skal laves en national strategi for, hvordan 
skolerne kan blive bedre til at understøtte og 
udvikle de fagligt stærke elever.
8
Trivsel, ro og læring
3. Stærke frie skoler
Det frie skolevalg er afgørende for Venstre. Vi 
har en stærk tradition med frie grundskoler i 
Danmark, som vi skal værne om. Forældre skal 
kunne vælge det skoletilbud, der passer bedst til 
deres barn. Uanset om det er folkeskolen, 
friskolen eller privatskolen. For vi går ikke op i, 
om det er det offentlige eller det private, som 
står for velfærden. 
Vi er Danmarks liberale velfærdsparti, og vi går 
op i at sikre, at danskerne får høj kvalitet og 
gode valgmuligheder. 
Med vores forslag om at tilføre skolerne flere 
ressourcer til at sikre flere lærere og pæda-
goger i klasseværelserne og til at løse 
problemerne med inklusion, så vil fri- og 
privatskolerne også få tilført flere penge via 
koblingsprocenten til at understøtte en 
tilsvarende positiv udvikling for deres elever. 
Det er et skridt på vejen til, at de frie skoler 
får bedre mulighed for at løfte et socialt ansvar. 
For her vil vi mere samtidig med, at vi sikrer 
at der også fremover er stærke, frie skoler i 
Danmark.
Styrkede muligheder for at løfte et socialt 
ansvar
Ligesom folkeskolerne oplever de frie skoler 
udfordringer med uro og mistrivsel og flere børn 
og unge, der har brug for støtte. De frie skoler 
løfter allerede en vigtig opgave, når det kommer 
til elever med specialbehov. Specialundervis- 
ningselever fylder fortsat mere og mere på 
skolerne.  Venstre vil styrke de frie skolers ram-
mevilkår og give dem bedre mulighed for ek-
sempelvis at løse problemerne med inklusion. 
Ny model for inklusion og specialundervisning
Venstre noterer sig, at der skal laves en ny model 
for tidlige indsatser, støtte og specialundervisning 
på friskolerne og privatskolerne. Modellen skal 
sikre, at skolerne har en forbedret mulighed for 
at løfte deres sociale ansvar og rumme børn, 
der har brug for støtte i undervisningen og har 
faglige og sociale udfordringer. 
Samtidig foreslår Venstre, at skolernes adgang til 
hjælp fra kommunernes PPR styrkes. Sammen 
med de ekstra penge til området skal det sikre, 
at alle børn har en reel mulighed for at gå på en 
friskole eller en privatskole, hvis det er det, der 
passer bedst til dem.    
Forældre skal kunne vælge det 
skoletilbud, der passer bedst til deres barn. 
Uanset om det er folkeskolen, 
friskolen eller privatskolen. 
Trivsel, ro og læring
Pædagoger i klasseværelset
Venstre vil gøre det muligt for både folkeskoler 
og frie skoler at have flere tovoksen-ordninger i 
klasseværelset. Men i dag skal alle medarbejdere, 
der deltager i klasseværelset på de frie skoler, 
ansættes som lærere.  Det gælder også pæda-
gogisk personale, som fx støtter børn med 
særlige behov. Denne begrænsning findes ikke i 
folkeskolen og skaber i praksis ulige vilkår. Det vil 
Venstre lave om, så frie skoler får de samme 
muligheder, som folkeskolen har ift. ansættelse 
af dygtige pædagoger. 
Eftersyn af friskoleloven
Venstre er glade for den frisættelse af folke-
skolen, der lige nu er i gang. Men nu er tiden 
kommet til at give de frie skolers rammer et 
serviceeftersyn, så de også kan følge med tiden 
og udviklingen. 
Venstre vil derfor igangsætte et eftersyn af 
friskoleloven, bekendtgørelser mv. med 
henblik på at øge de frie skolers frihed. 
Vi ønsker også at styrke de frie skoler i land-
distrikterne ved at give bedre mulighed for 
at oprette afdelinger og forbedre lånemulig-
hederne, så de får lettere ved fx at etablere 
nye faglokaler eller vedligeholde bygninger. 
Trivsel, ro og læring
Venstre er garanten for ansvarlig økonomisk politik. Pengene skal findes, før de kan bruges.
Derfor præsenterer vi finansiering, der gør det muligt at omprioritere penge til en ambitiøs investering i 
den danske grundskole på 5 mia. kr. fuldt indfaset i 2030. Venstre vil som finansiering finde 2,5 mia. kr. 
ved at skære yderligere i offentligt bureaukrati. Dertil vil vi omprioritere midler fra udviklingsbistanden. 
Endelig vil vi i 4 år fra 2027-2030 omprioritere op til 1 mia. kr. årligt fra forskningsreserven som en akut og 
nødvendig investering i læringen hos vores børn og unge, som også skal være fremtidens talenter, 
forskere og innovatører.
Venstre præsenterer inden valgdagen en samlet økonomisk plan med vores prioriteringer.
Trivsel, ro og læring
Økonomi
Kilder
i    Børne- og Undervisningsministeriet: ” Ny rapport: Lærere bruger mere tid på at håndtere uro i klassen | Børne- og Undervisningsministeriet ”, 
   oktober  2025. I undersøgelsen indgår svar fra lærere i grundskolens 7-10. klasse.
ii   Danmarks Lærerforening: Hovedresultater inklusionsundersøgelse okt'25 , november 2025.
iii  Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ” Flere elever dumper i dansk og matematik: Det højeste niveau siden 2012 ”, 24 maj 2025.
iv   DI: ”Voldsomt fald i andelen af elever i 9. klasse, der er dygtige til at læse ”, januar 2026.
v   Arbejderbevægelsens Erhvervsråd: ” Stigende behov for specialundervisning presser folkeskolens almenområde ”, januar 2026. Segregeret special  
   undervisning er målt som andelen af elever i specialklasser på folkeskoler eller specialskoler.
vi  Danmarks Lærerforening: ” 2025-01-tre-ud-af-fire-laererer-peger-paa-tolaererordninger.pdf ”, januar 2025.
vii  Børne- og Undervisningsministeriet: ” Nye tal: Omkring hver femte elev har over 10 procents fravær ”, 17. december 2025.
viii  Danmarks Lærerforening: 2025-01-tre-ud-af-fire-laererer-peger-paa-tolaererordninger.pdf , januar 2025.
ix   TrygFondens Børneforskningscenter: Policy Brief: Tolærerordninger:en bæredygtig måde at fremme inklusion , 7. maj 2024. 
x   Børne- og Undervisningsministeriet: ” Ny aftale sikrer elever hurtigere hjælp ved mistrivsel og fravær ”, 15. januar 2026.
xi  Friskolerne: FRISKOLERNEs_Årsberetning_2024_red.pdf , 2024. . 
xii  Skolemonitor: Karsten Suhr: Benspænd hæmmer inklusion i de frie grundskoler , 10. juni 2025.


---

# Personer

Source: https://www.venstre.dk/personer

PersonerHer på siden kan du finde oplysninger om Venstres folketingsmedlemmer, ordførere, medlemmer af Europa-Parlamentet, lokale formænd, folketingskandidater samt medlemmer af Venstres forretningsudvalg og hovedbestyrelse.Spidskandidater til KVRV25FolketingsmedlemmerOrdførereMedlemmer af Europa-ParlamentetFolketingskandidaterDin lokale formandForretningsudvalgHovedbestyrelse


---

# Med ny udvisningsreform skal flere kriminelle udlændinge sendes hjem

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/med-ny-udvisningsreform-skal-flere-kriminelle-udlaendige-sendes-hjem

UdlændingeMed ny udvisningsreform skal flere kriminelle udlændinge sendes hjemAf Troels Lund Poulsen, formand og forsvarsminister, Hans Andersen, udlændingeordfører og Marlene Ambo-Rasmussen, integrations- og indfødsretsordfører30. januar 2026 kl. 11:58Hvis man kommer til Danmark for at begå kriminalitet, så skal man finde et andet sted at bo. Det er afgørende for Venstre, at vi byder dem velkommen, der gerne vil arbejde i Danmark. Men alt for ofte skygger de få, kriminelle for alle dem, der opfører sig ordentligt.
Det er en grund til, at Venstre siden 2001 har sikret en stram udlændingepolitik i Danmark. Og indsatsen har været med til at sikre, at vi ikke oplever nær de samme problemer som i eksempelvis Sverige. I 2015 var Danmark nummer 9 på listen i EU over antal asylansøger per indbygger. I 2025 er vi nummer 20. Men det til trods, så har vi desværre stadig store problemer med kriminelle udlændinge.Med en ny udvisningsreform og en række konkrete tiltag strammer vi nu grebet yderligere.Med afsæt i 27 landes enighed om, at Menneskerettighedskonventionen ikke skal være et ly for, at kriminelle udlændinge kan begå grov vold eller voldtægt uden at båndene til Danmark kappes over. Derfor skal kriminelle udlændinge, der idømmes mindst et års ubetinget fængsel, fremover som det klare udgangspunkt udvises.Samtidig styrker vi hjemrejseindsatsen for at sikre, at udvisningsdømte rent faktisk forlader landet. Det gør vi bl.a. med en ”noget for noget”-pulje, så vi kan give håndgribelig støtte til de lande, som modtager deres egne borgere – også på ting, som ikke er udviklingsbistand.Og grebet strammes om udlændinge, der fortsætter med at være i Danmark, selv om de ikke har lovligt ophold som fx afviste asylansøgere. De skal mærke klare konsekvenser, hvis de ikke overholder reglerne. Derfor indføres nu en ny ordning med GPS-fodlænke, hvis udlændinge uden lovligt ophold igen og igen ikke overholder reglerne på udrejsecentret. Og er de ligeglad med den sanktion, så er næste skridt et fængsel eller fodlænke, så de ikke skaber utryghed i lokalsamfundene omkring udrejsecentrene.De nye indsatser skal sikre, at vi i højere grad kan udvise og hjemsende de kriminelle udlændinge, der ikke har noget at gøre i Danmark.Sideløbende fortsætter arbejdet med en styrket indsats i arbejdet op imod Statsborgerretskonventionen.Men formår vi i denne regeringsperiode ikke at ændre konventionerne i løbet af 2026, så mener vi i Venstre fortsat, at Danmark skal være klar til at opsige statsborgerretskonventionen. Læs mere om det her.For vi skal ikke ligge under for udlændinge, som begår voldsom kriminalitet eller huse dem. De skal i fald hjem.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vil man have dansk statsborgerskab, skal man tilslutte sig danske værdier

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vil-man-have-dansk-statsborgerskab-skal-man-tilslutte-sig-danske-vaerdier

UdlændingeVil man have dansk statsborgerskab, skal man tilslutte sig danske værdierAf Hans Andersen, indfødsretsordfører9. september 2025 kl. 16:02At blive dansk statsborger er ikke en rettighed. Det er en gave, man skal gøre sig fortjent til. Venstre mener, at nye statsborgere skal tilslutte sig grundlæggende demokratiske og danske værdier. Derfor nedsætter regeringen nu en ekspertgruppe, der skal undersøge mulighederne for at screene ansøgere for antidemokratiske holdninger.
Det er ikke en universel ret at blive dansk statsborger. Derfor skal man leve op til en række strenge krav. Man skal tage Danmark fuldt og helt til sig. Det indebærer også, at man tilslutter sig grundlæggende danske værdier om f.eks. demokrati og ligestilling mellem kønnene. Det er kun rimeligt at forvente af udlændinge, der ønsker et rødbedefarvet pas.I Venstre har vi i årevis arbejdet for, at ansøgeres værdier tillægges større betydning. For der er en for stor gruppe udlændinge i Danmark, der tilslutter sig nogle helt andre værdier, end dem det danske samfund er bygget på. Det ser vi, når mere end hver femte muslim i Danmark mener, at koranen helt eller delvist burde være fundamentet for lovgivning i Danmark. Derfor har vi tidligere bl.a. fået indført værdibaserede spørgsmål i den indfødsretsprøve, som ansøgere skal bestå.Med ekspertgruppens arbejde tager vi endnu et vigtigt skridt for at sikre, at dansk statsborgerskab kun gives til dem, der vil Danmark og de danske værdier fuldt og helt. Ekspertgruppen skal undersøge både de juridiske og tekniske muligheder for at screene ansøgere for antidemokratiske holdninger og værdier, samt hvilke kriterier der skal danne grundlag for screeningen.  For Venstre er det en selvfølge, at en model for screening skal være forenelig med grundloven og vores internationale forpligtigelser.Vi skal værne om vores stærke demokrati og frihedsrettigheder. Det har nemlig gjort Danmark til et af verdens bedste samfund at leve i. Derfor står Venstre vagt om en stram og ansvarlig udlændingepolitik.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Regeringen vil afskaffe AM-bidrag for unge under 18 år

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/regeringen-vil-afskaffe-am-bidrag-for-unge-under-18-ar

SkatRegeringen vil afskaffe AM-bidrag for unge under 18 årAf Troels Lund Poulsen, formand, og Kim Valentin, beskæftigelsesordfører30. maj 2024 kl. 09:50Et fritidsjob er en af de bedste investeringer, unge kan give sig selv. Det giver selvtillid, tro på egne evner og tilmed frihed til at bruge de penge, som man tjener. Derfor vil regeringen gøre det mere attraktivt for unge at have fritidsjob. Vi vil afskaffe arbejdsmarkedsbidraget for unge under 18 år, så det bedre kan betale sig at arbejde for dem.
Når man har et fritidsjob, lærer man værdien af at arbejde og tjene sine egne penge. Man stifter bekendtskab med arbejdsmarkedet og det at være en del af en arbejdsplads. Fritidsjob giver arbejdserfaring, økonomisk snusfornuft – og frihed til at bruge de tjente penge – og ikke mindst en styrket følelse af selvstændighed. Og flere undersøgelser peger da også på, at unge med fritidsjob klarer sig bedre i forhold til arbejde og uddannelse senere i livet.Desværre har langt færre unge mellem 13 og 17 år fritidsjob sammenlignet med tidligere. Den udvikling skal vi have vendt. I Venstre har vi længe arbejdet for bedre muligheder for fritidsjob, og nu rykker vi. Regeringen vil med et kommende udspil nemlig gøre det nemmere og mere attraktivt for unge at have et fritidsjob, og her har vi sat mærkbare fingeraftryk.Sidste år hævede Regeringen frikortbeløbet for unge under 18 år med 10.000 kr. om året. Som en del af regeringens kommende udspil, vil vi nu afskaffe arbejdsmarkedsbidraget for unge under 18 år. Det vil betyde, at en 17-årig ungarbejder fra supermarkedet, der tjener 3.000 kr. om måneden, får hele 2.800 kr. mere ind på bankkontoen om året.Samtidig er det nødvendigt at give reglerne på det her område et grundigt eftersyn, så færre unge rammer unødige barrierer i deres første møde med arbejdsmarkedet. Det skal naturligvis være trygt og sikkert at være ungarbejder i Danmark, og vi har bestemt et ansvar for at beskytte vores unge. Men der simpelthen nogle regler, der er rigide og utidssvarende. De regler skal løsnes op, så der er bedre muligheder for at have et fritidsjob.Regeringen er klar til at tage en bred vifte af tiltag i brug og mere følger i den kommende uge. Alt sammen med det formål, at flere unge skal opleve den selvtillid, dannelse og myndiggørelse, der følger med et fritidsjob og muligheden for at tjene sine egne penge.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nye foreløbige ejendomsvurderinger – hvad er op og ned?

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nye-forelobige-ejendomsvurderinger-hvad-er-op-og-ned

SkatNye foreløbige ejendomsvurderinger – hvad er op og ned?Jan E. Jørgensen, skatteordførerAf Jan E. Jørgensen29. september 2023 kl. 09:28Med udsendelsen af de nye foreløbige ejendomsvurderinger til 1,7 mio. boligejere, kan vi skrive endnu et kapitel i sagaen om det nye boligskattesystem, der har været adskillige år undervejs. Desværre har det nye system også udsendt vurderinger, der er meget skæve. Der er i flere tilfælde tale om fejl, som der selvfølgelig skal rettes op på.
De meget skæve vurderinger, hvor enkeltgrunde eksempelvis er vurderet til mere end en milliard kroner er helt igennem kritisable, og vi gør, hvad vi kan for at rette op på det. For Venstre er det afgørende, at boligejere har sikkerhed om deres økonomi, og derfor arbejder vi også aktivt for, at myndighederne styrker både mulighederne for vejledning samt klageadgangen. Indtil videre har indsatsen ikke været god nok.Med alt dette in mente, er det vigtigt at huske på, at der også er positive elementer i det nye system.  De fem vigtigste grunde til, at vi skal i mål det nye boligskattesystem:Vi skal have mere retvisende vurderinger - det gamle system var totalt uholdbart.Højere og mere retvisende vurderinger modsvares af lavere skattesatser.Fire ud af fem boligejere får skattelettelser for i alt 10 mia. kr.Ingen nuværende boligejere kommer til at få en ekstraregning i boligskatten. De boligejere som står til en skattestigning beskyttes af en skatterabat.  Der tilbagebetales godt 13 milliarder kroner til boligejere, der i årevis har betalt for meget i boligskat.Siden boligskattesystemets sammenbrud i 2011, har Venstre stået vagt om boligejernes tryghed og kæmpet for en løsning, der sikrer fair beskatning. Med de nye foreløbige vurderinger på gaden, møder mange for første gang i mere end 10 år en ejendomsvurdering som ikke er fastfrosset på et kunstigt niveau. Når man ser sin ofte højere vurdering, er det derfor også vigtigt at bemærke, at skattesatserne for både ejendomsværdiskat og grundskyld er skåret drastisk ned.  Det betyder nemlig, at vi fra 1. januar 2024 letter skatten med ca. 10 mia. kr. for danske boligejere. Fire ud af fem boligejere vil fremover slippe billigere i boligskat. De nuværende boligejere, der ikke får lettet skatten, vil få en skatterabat, der sikrer økonomisk tryghed om deres boligøkonomi. Ingen nuværende boligejere kommer til at betale mere i boligskat.
Fire ud af fem boligejere vil fremover slippe billigere i boligskat. Jan E. Jørgensen, skatteordfører
Samlet set kommer vi til at få et mere rimeligt system. Hvor boliger i mindre byer og i landdistrikterne tidligere har betalt for meget, får de fremover en lavere vurdering. Modsat har særligt lejligheder i de store byer grundet store værdistigninger, været underbeskattet.  Det har været en prioritet at sikre et mere rimeligt system, som afspejler den faktiske værdi af folks boliger. På trods af en uskøn proces, vil det faktisk lykkes i det nye system. Trygheden for nuværende boligejere kan bestå ved visheden om, at alle danske boligejere enten slipper billigere i ejendomsskattebetaling eller beskyttes af skatterabatten.Skal man sælge sit hus eller lejlighed, har man retskrav på en ny og endelig vurdering. Det kan man få meget hurtigt, hvis man står i den situation, og det kræver alene en salgsopstilling fra en ejendomsmægler. Har man andre usikkerheder i sin økonomi, kan man kontakte Vurderingsstyrelsen, som kan vejlede og rette skæve vurderinger. Og så vil der selvfølgelig være mulighed for at klage, når man i 2025 får den endelige vurdering og det fulde vurderingsgrundlag. Helt generelt vil jeg opfordre til, at man kontakter Vurderingsstyrelsen, hvis man mener, den foreløbige vurdering er meget skæv.
Vi har stort fokus på at sikre, at Vurderingsstyrelsen får rettet op på de fejl, der har været i nogle af de foreløbige vurderinger. Jan E. Jørgensen, skatteordfører
Til slut vil jeg understrege, at jeg til fulde forstår frustrationerne, hvis man har modtaget en meget overraskende vurdering. Vi har stort fokus på at sikre, at Vurderingsstyrelsen får rettet op på de fejl, der har været i nogle af de foreløbige vurderinger.
Jan E. JørgensenSkatteordfører61625174Jan.E@ft.dkNyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre og Sambandsflokkurin: Finansier Suðuroyartunnellen med et statslån

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-og-sambandsflokkurin-finansier-suduroyartunnellen-med-et-statslan

Økonomi og vækstVenstre og Sambandsflokkurin: Finansier Suðuroyartunnellen med et statslånAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand, Bárður á Steig Nielsen, formand for Sambandsflokkurin og Anna Falkenberg, MF for Sambandsflokkurin16. februar 2026 kl. 10:41Lagtinget behandler i disse uger et forslag om at projektere en undersøisk tunnel, som skal knytte Suðuroy sammen med resten af landet.Den endelige pris kender vi først, når projekteringen er færdig, men vi ved, at der er store omkostninger forbundet med et sådant projekt. På nuværende tidspunkt vurderes projektet til at koste omkring fem milliarder kroner, svarende til ca. 20 procent af Færøernes BNP.
I et projekt af denne størrelse er det vigtigt, at hver krone bliver brugt fornuftigt, og man derfor også bruger den optimale finansiering af projektet. Venstre og Sambandsflokkurin foreslår derfor, at tunnelen finansieres via et statslån.”Det er Færøernes hidtil største investering, og derfor er det vigtigt, at vi anvender den mest fornuftige finansieringsmodel. Løsningen ligger lige til højrebenet”, siger Bárður á Steig Nielsen, formand for Sambandsflokkurin.Danmark har med afsæt i en kernesund økonomi adgang til langt billigere kapital grundet Danmarks meget gode kreditvurdering. Hvis vi antager, at prisen på en undersøisk tunnel vil ligge omkring de fem milliarder kroner, så vil Færøerne spare anslået omkring en milliard i renteudgifter, hvis projektet bliver finansieret via et statslån.”Heldigvis har vi i Danmark både økonomisk tyngde og en sund økonomi, som gør det muligt at låne billigt til fornuftige investeringer. Den mulighed kan via rigsfællesskabet med fordel komme Færøerne til gode, hvis man beslutter at gå videre med tunnelen til Suðuroy”, siger Troels Lund Poulsen, formand for Venstre.Det er ikke hensigten, at Danmark giver Færøerne en gave. Det er et lån, som bliver betalt tilbage. Men et statslån er en god måde at bruge stordriftsfordelene i rigsfællesskabet. ”Et statslån fra Danmark er den bedste finansieringsmåde, fordi den via vores deltagelse i rigsfællesskabet giver adgang til billig kapital og sikrer, at projektet realiseres på en ansvarlig og prisdygtig måde. Alle vinder ved en sådan løsning”, siger Anna Falkenberg.“Venstre vil arbejde i regeringen for, at Færøerne kan vælge en økonomisk optimal løsning for at finansiere den ønskede tunnel til Suðuroy. Det vil være et naturligt skridt for samarbejdet i vores rigsfællesskab,” siger Troels Lund Poulsen.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre vil styrke kernevelfærden og danskernes sikkerhed med penge fra udviklingsbistanden

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-vil-styrke-kernevelfaerden-og-danskernes-sikkerhed-med-penge-fra-udviklingsbistanden

Økonomi og vækstVenstre vil styrke kernevelfærden og danskernes sikkerhed med penge fra udviklingsbistandenAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister15. februar 2026 kl. 11:05Vi vil gå til valg på at omprioritere midler fra udviklingsbistand til bedre velfærd og styrket sikkerhed. På den måde skaber vi finansiering til nogle af de indsatser, som presser sig på. For som liberalt velfærdsparti erkender Venstre, at der bliver brug for yderligere økonomi til kernevelfærd, som gavner danskerne.
Den prioritering skal ses i lyset af, at Danmark har skruet gevaldigt op for vores investeringer i sikkerhed og forsvar. Og det indebærer blandt andet, at vi gør en langt større indsats i vores nærområde med udstationering af tropper i Baltikum, bidrag til Frontex og ikke mindst vigtig og ambitiøs støtte til Ukraine.Med Venstre i regering er vi gået fra 1,36 pct. af BNP i 2022 til at bruge 3,5 pct. i 2026 – et massivt løft, som altså har et betydeligt, internationalt aftryk. Derfor mener Venstre, at der er plads til at mindske vægten af vores internationale indsats via udviklingsbistanden.Kernen i vores forslag er altså, at vi vil omprioritere penge fra udviklingsbistanden og til velfærd og sikkerhed. Konkret foreslår vi at gå fra 0,7 procent af BNI årligt til 0,5 procent – hvilket vil frigive mere end seks milliarder kroner årligt til at styrke vores kernevelfærd; herunder danskernes sundhed, vores ældre og vores børn samt til de store udgifter for at styrke vores sikkerhed i en urolig verden.Danmark vil stadig være i top-8 internationalt over nationale bidragsydere målt på BNI-andel. Så vi fastholder et meget højt niveau internationalt set. Uanset bliver det ingen nem prioritering, men vi mener, at den er helt nødvendig og sker på et bagtæppe af massivt, internationalt engagement.Men i modsætning til andre partier, så laver vi i Venstre politik økonomisk ansvarligt. Og det kræver, at man anviser finansiering, som så senere kan blive anvendt til konkrete tiltag. Og økonomisk ansvarlighed bliver en vigtig ramme, når vi fortsætter med at spille ud med politik frem mod det kommende folketingsvalg. Så glæd jer.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Fødevarehjælp og lavere moms på vej til danskerne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/fodevarehjaelp-og-lavere-moms-pa-vej-til-danskerne

Økonomi og vækstFødevarehjælp og lavere moms på vej til danskerneAf Stephanie Lose, næstformand og økonomiminister og Louise Elholm, finansordfører28. januar 2026 kl. 17:33De seneste fem år er priserne på fødevarer steget voldsomt. Det mærker vi alle. Derfor har Venstre og resten af regeringen aftalt med partierne i Folketinget, at vi nu sætter seks milliarder kroner hvert år af til at sænke momsen på fødevarer. Det kan først træde i kraft fra 2028, og derfor har vi aftalt en fødevarecheck, som skal være en ekstraordinær økonomisk håndsrækning i år til pensionister med mindre formuer, børnefamilier, studerende og mennesker udenfor arbejdsmarkedet.
Vi oplever det alle sammen, når vi handler ind i det lokale supermarked. Priser på fødevarer er høje. For de seneste fem år fødevarepriserne steget med 30 procent. Samtidig har Danmark er de danske fødevarepriser på et af de højeste niveauer i Europa.Det har længe været et vigtigt fokuspunkt for Venstre, at vi skulle gøre det markant billigere at være dansker. Vi har allerede lettet skatter og afgifter for danskerne med næsten 15 milliarder kroner. Ja, vi har leveret det største skatte- og afgiftslettelser i 10 år. Og mange af de penge kommer ud til danskerne med fuld virkning netop i år. Med den nye aftale i dag sætter vi fra 2028 yderligere seks milliarder kroner hvert år af til at gøre det billigere at være dansker - som udgangspunkt ved at sænke momsen på fødevarer. Med aftalen igangsætter vi et grundigt arbejde, der skal sikre, at vi finder en god model, der minimerer byrderne for virksomhederne, når momsen på fødevarer sænkes, For os i Venstre er der ikke nogen tvivl om, at vi mener, at det bør være momsen på alle fødevarer, der skal sænkes. Der er også en del danskere, som ikke har så meget til sig selv, og som bruger en større andel af deres budget på fødevarer. Dem har vi ekstraordinært besluttet, at der kan udbetales en fødevarecheck til i år.Er man fx en af de cirka 710.000 folkepensionister med en likvid formue på op til 350.000 kroner, vil man få en skattefri engangsudbetaling på 2.500 kroner per person. For børnefamilier vil det være 5.000 kroner skattefrit, hvis begge forældre har en indkomst på under cirka 500.000 kroner om året. Studerende, der er udeboende, kan se frem til 1.000 kroner, og mennesker uden for arbejdsmarkedet vil få 2.500 kroner.For Venstre har det været vigtigt, at hjælpen kunne gives hurtigt, effektivt og uden behov for et stort og nyt bureaukrati. Vi bygger på eksisterende systemer, vi kender, for at minimere fejl og administration. Og da fødevarehjælpen er en engangsudbetaling i år, vil det ikke gøre det mindre attraktivt at arbejde fremover.Vi glæder os over, at vi både hjælper nogen af de danskere, der mærker de stigende fødevarepriser mest her og nu med ekstraordinær fødevarehjælp på toppen af de mange initiativer, vi allerede har taget for at gøre det billigere at være dansker. Og at vi samtidig har sat seks milliarder kroner varigt af til den næste skattelettelse, så alle danskere forhåbentlig kan få billigere fødevarer.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre vil styrke klimasikringen af Danmark og danske boliger

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-vil-styrke-klimasikringen-af-danmark-og-danske-boliger

Klima og miljøVenstre vil styrke klimasikringen af Danmark og danske boligerAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand12. juni 2025 kl. 16:01Vi skal som samfund og som boligejere gøre langt mere for at beskytte vores boliger mod voldsommere vejr, stigende vandmasser og øget risiko for oversvømmelser. Det var mit budskab i min tale på årets Folkemøde på Bornholm. For danskernes sikkerhed og tryghed er Venstres topprioritet.
Vi vil derfor tage ansvar for at igangsætte de nødvendige tiltag på samfundsniveau, og samtidig vil vi understøtte danske boligejeres muligheder for at klimasikre deres hjem mod det voldsommere vejr.Vi foreslår at udvide det populære håndværkerfradrag, så man fremover kan få et højere fradrag for tiltag, der sikrer din bolig mod vand. Det skal hjælpe danske boligejere med bedre at gardere deres hjem mod vandmasser i kældre, haver og sommerhuse. Vi vil på den måde gøre det lidt lettere for danske boligejere at løfte deres personlige ansvar for at klimasikre egen bolig.Det er også et samfundsansvar at klimasikre Danmark. Bl.a. er der projekter, der er så omfattende, at vi må løfte dem i fællesskab. Kommunerne har en hovedrolle, når det kommer til kystsikring, men der er også særlige projekter og nogle opgaver, som går på tværs af flere kommunegrænser. Ved særlige projekter eller opgaver, som går på tværs af kommunegrænser, skal staten være parat til at spille en større rolle for at gøre det mere overskueligt og realistisk at få igangsat de nødvendige klimasikringsprojekter rundt om i landet.  Alternativet er, at vi ikke klimasikrer i tide. Hvis vi ikke klimasikrer i tide, kan regningen potentielt overstige 400 mia. kr. i løbet af de næste 100 år. For allerede i dag er ca. 30 pct. af Danmark og mere end 600.000 boliger i farezonen for forskellige former for stormfloder.Vi ser derfor også gerne et højere tempo i klimasikringsindsatsen, så vi allerede nu gør det lettere at komme i gang med større projekter.Vi vil i Venstre fortsætte arbejdet for at klimasikre Danmark og danske boliger.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre vil have flere solceller op på tagene i byerne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-vil-have-flere-solceller-op-pa-tagene-i-byerne

Klima og miljøVenstre vil have flere solceller op på tagene i byerne Af Morten Dahlin, minister for byer og landdistrikter 25. maj 2025 kl. 18:04Vi ønsker at gøre det lettere for bykommunerne at deltage i den grønne omstilling. Vores landdistrikter bærer i dag et stort grønt ansvar, når det kommer til udbygningen af vedvarende energianlæg. Derfor sikrer Venstre og regeringen nu, at kommunerne fremover kan stille krav i lokalplanerne til, at nybyggeri skal gøres klar til etablering af solceller.
I Venstre står vi vagt om den grønne omstilling og vores ambitiøse klimamål. Det indebærer b.la. en forsat øget produktion af grøn strøm fra vindmøller og solceller, så vi nedbringer vores udledning af CO2 og samtidig sikrer en hurtig og effektiv grøn omstilling af Danmark. Men der skal være retfærdighed i den grønne omstilling. Ikke mindst på tværs af landsdele og på tværs af land og by. I dag løfter vores landdistrikter en stor en del af ansvaret for Danmarks grønne omstilling i forhold til vedvarende energianlæg, der i dag ofte ender med at blive opstillet på marker i landdistrikterne.Derfor skal der være endnu bedre muligheder for at sætte solceller op de steder, hvor det er mindst indgribende for beboere i lokalområdet – det indebærer b.la. at sætte flere solceller op på tagene i byerne. Nu ændrer vi derfor i lovgivningen, så kommunerne fremover i lokalplanerne kan stille krav til, at nye større industri- og boligbyggerier skal have en tagkonstruktion, der kan bære solceller. Det krav har kommunerne hidtil ikke haft mulighed for at stille, og det har desværre resulteret i, at solcelleprojekter droppes, fordi tagene ikke er dimensioneret til solcelleanlæg. Dette til trods for, at der mange steder er vilje til at opsætte solceller på f.eks. industribygninger.Det ændrer vi på nu. For det giver rent ud sagt ikke meget mening, at kommunerne godt må stille krav om, at et hus skal have røde tegl, men ikke må stille krav om, at tagene skal være klar til solceller. Rigtig mange kommuner ønsker at bidrage endnu mere til den grønne omstilling, og det skal vi naturligvis sørge for, at de også har rammerne og mulighederne for at gøre. Derudover er det både fornuftigt og retfærdigt, at vi deler ansvaret for den grønne omstilling mere ligeligt ud på tværs af land og by. Tidligere har vi i Venstre sørget for, at naboer til solceller bliver kompenseret bedre, hvis der bliver opsat solcelleparker i lokalområdet, og nu gør vi det også lettere at opsætte solceller på tagene i vores større byer.For et Danmark i balance indebærer, at ansvaret for Danmarks grønne omstilling fordeles retfærdigt mellem land og by. Nu tager vi et vigtigt skridt i den helt rigtige retning!
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Styrket kontrol med førtidspension i udsatte boligområder

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/Styrket-kontrol-med-foertidspension-i-udsatte-boligomraader

ArbejdsmarkedStyrket kontrol med førtidspension i udsatte boligområderAf Morten Dahlin, minister for byer og landdistrikter, kirkeminister og minister for nordisk samarbejde, og Kim Valentin, beskæftigelsesordfører18. december 2025 kl. 10:08Regeringen indgår en ny aftale med Liberal alliance, Konservative og Dansk Folkeparti, der skal sikre, at ca. 5.000 sager nu gennemgås systematisk i udvalgte boligområder, hvor der er tegn på, at reglerne ikke altid bliver fulgt.
Førtidspension er for mennesker, der reelt ikke kan arbejde. I dag ser vi desværre en markant overrepræsentation, især i udsatte boligområder, af ikke-vestlige indvandrere, som gennem mange år er blevet placeret på en livsvarig ydelse uden, at deres arbejdsevne er blevet genbesøgt. Det er ikke værdigt.Derfor gennemgår vi nu 5.000 sager i udsatte boligområder med mange ikke-vestlige indvandrere. Gennemgangen er målrettet førtidspensionister under 60 år, hvor der er tegn på, at reglerne ikke altid er blevet fulgt. Alvorligt syge skal fortsat have en tryg førtidspension, men hvor arbejdsevnen ikke er afklaret korrekt, skal sagen genvurderes efter gældende regler.Alle, der lever op til kriterierne, bliver indkaldt til samtale som led i gennemgangen, og der er pligt til at møde op og medvirke til, at sagen kan vurderes korrekt. Møder man ikke op uden rimelig grund, kan det føre til sanktioner i form af bøder. Viser gennemgangen, at der ikke længere er ret til førtidspension, sendes sagen videre til en central myndighed, som træffer den endelige afgørelse. Det skal sikre ensartethed og styrke retssikkerheden.Derudover igangsætter vi undersøgelse af kommunernes praksis for at afdække, om reglerne administreres ensartet, og hvilke udfordringer der opleves i sagsbehandlingen. Undersøgelsen skal belyse, om sagsbehandlere oplever et pres for at tage særlige hensyn, og sikre at alle vurderes efter samme krav og standarder.Samtidig ser vi noget helt absurd. Personer, der begår grov kriminalitet, kan i dag fortsat gå ned på kommunen og modtage førtidspension. Det går ikke. Hvis man er rask nok til at organisere alvorlig kriminalitet, er man også rask nok til et almindeligt arbejde. Derfor strammes reglerne, så førtidspensionen fratages ved alvorlig kriminalitet som voldtægt eller terror.Det er et arbejde, Venstre har kæmpet for i årevis – af respekt for skatteborgerne og for dem, der reelt har brug for en førtidspension. Velfærd er ikke noget, man skal kunne snyde sig til, og Danmark skal ikke fungere som socialkontor for hele verden.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Fortsat stærk beskæftigelsesfremgang drevet af det private erhvervsliv

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/fortsat-staerk-beskaeftigelsesfremgang-drevet-af-det-private-erhvervsliv

ArbejdsmarkedFortsat stærk beskæftigelsesfremgang drevet af det private erhvervslivAf Hans Andersen, finansordfører26. juni 2025 kl. 14:51Det danske arbejdsmarked viser fortsat rigtig gode takter. Lønmodtagerbeskæftigelsen er fortsat på et rekordhøjt niveau med over 3,05 millioner beskæftigede.Alene det seneste år er der kommet godt 35.000 flere lønmodtagere i arbejde. Og hele 32.500 af de nye jobs er skabt i det private erhvervsliv. Det er altså over 90 pct. af beskæftigelsesfremgangen, der har rod i de private erhverv.
Det understreger, at det er virksomhederne, der er lokomotivet bag væksten i det danske samfund. Og som dermed danner grundlaget for mulighederne for at udvikle vores velfærdssamfund.På trods af usikre tider viser dansk erhvervsliv således stadig, at de skaber mange nye arbejdspladser. Aldrig har så mange danskere været i arbejde. Det er godt for både virksomhederne og den enkelte, men det understreger også behovet for flere kvalificerede hænder, særligt i det private erhvervsliv.Derfor er der behov for økonomiske reformer, der gør det nemmere for danske virksomheder at tiltrække kvalificeret arbejdskraft. Ellers risikerer vi at sætte den gode udvikling i arbejdsmarkedet på bero, og det er ingen tjent med.Og uagtet at den klart største jobskabelse sker i de private erhverv, så arbejder vi i Venstre fortsat for at begrænse stigningen i antallet af administrative statslige ansatte. Senest har regeringen præsenteret en ambition om at fjerne statsligt bureaukrati for mindst 5,5 mia. kr. frem mod 2030. Det handler om at bruge vores fælles ressourcer smartere, og det handler om at frigive hænder til virksomhederne.Vi skal fortsætte fremgangen i dansk økonomi, fordi det er godt for samfundet, for virksomhederne og for den enkelte. Derfor holder Venstre fast i reformkursen, fordi det er forudsætningen for fremgang og et samfund med muligheder for alle.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Langt flere kriminelle skal have frakendt deres førtidspension

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/langt-flere-kriminelle-skal-have-frakendt-deres-fortidspension

ArbejdsmarkedLangt flere kriminelle skal have frakendt deres førtidspensionAf Kim Valentin, beskæftigelsesordfører18. juni 2025 kl. 12:24Det er uacceptabelt, at man kan begå bandekriminalitet og samtidig modtage førtidspension, som vi så i dokumentaren ”Den Sorte Svane”. Derfor har regeringen indgået en politisk aftale, der skal sikre, at langt flere kriminelle får frakendt deres førtidspension.
Det er helt urimeligt, når personer, der deltager i grov og organiseret kriminalitet, samtidig modtager førtidspension, som er tiltænkt dem, der reelt ikke kan arbejde. Det gør vi nu noget ved.Regeringen har derfor indgået en politisk aftale med Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Konservative og Dansk Folkeparti om at indføre en ny frakendelsesordning og udvide den eksisterende karantæneordning.Med frakendelsesordningen vil personer, der dømmes for bande- og rockerkriminalitet, grov narkokriminalitet, visse former for særlig grov økonomisk kriminalitet og visse typer kriminalitet relateret til fremmedkrigere, få frakendt deres førtidspension, seniorpension eller tidlig pension.Vi udvider også den såkaldte karantæneordning, så den omfatter flere former for alvorlig kriminalitet. I dag omfatter karantæneordningen kriminalitet relateret til fremmedkrigere, vold mod børn i nære relationer og bandekriminalitet.Fremover skal også personer dømt for visse former for grov økonomisk kriminalitet og grov narkokriminalitet være udelukket fra at få tildelt blandt andet førtidspension. Samtidig udvides karantæneperioden til fem år.Det handler i bund og grund om ret og rimelighed. Begår man alvorlig kriminalitet, mister man retten til ydelser på almindelige vilkår.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# [PDF] Drikkevandsplan%20for%20beskyttelse%20af%20vores%20drikkevand%20.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/9/a/0/e/9a0ec57a61702859bb064ff0c407eeaf45efedcc/Drikkevandsplan%20for%20beskyttelse%20af%20vores%20drikkevand%20.pdf

Drikkevandsplan for beskyttelse af vores drikkevand  
For Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er e n vigtig 
ressource, og det er noget, vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige 
generationer. 
For at sikre god beskyttelse af vores drikkevand skal vi stoppe med at bruge sprøjtemidler og anden 
kemi på de arealer, hvor det er nødvendigt. Når grundvandsreserven er vigtig for vores forsyning af 
drikkevand, og når arealanvendelsen udgør en risiko, skal vi naturligvis handle . Derfor skal 
kortlægningen af de sårbare grundvandsdannende områder gøres færdig, så vi får et billede af hvilke 
arealer, vi taler om. Derudover skal beskyttelsen af de boringsnære beskyttelsesområder  gøres 
færdig. 
Med den grønne trepart har vi sat gang i den største arealomlægning i danmarkshistorien. Med den 
har vi en unik mulighed for at sammentænke drikkevandsbeskyttelse, klima, natur og miljø, så vi på 
en og samme tid beskytter vores drikkevan d, sikrer mere natur  og biodiversitet  og et bedre 
vandmiljø.  
Én hektar, der skal beskyttes af hensyn til vores drikkevand, er også én hektar, der kan bidrage til 
de ambitiøse mål i den grønne trepart. Med en stærk lokal forankring i de grønne treparter sikrer vi 
maksimal fremdrift kombineret med lokalt kendskab og resultater på alle dagsordener. Når vi bruger 
vores arealer klogt til flere formål, sikrer vi samtidig, at det går hånd i hånd med plads til fremtidens 
fødevareproduktion på de resterende arealer. Og så er det den måde, vi får størst effekt ud af både 
indsats og skatteborgernes penge.  
Denne samtænkning kan et nationalt forbud ikke levere på, men lokale forbud vil være den rigtige 
løsning, der hvor det er nødvendigt. Vi skal i indsatsen for rent drikkevand også tage hånd om andre 
forureningskilder, som for eksempel lossepladser og industrigrunde med forurening. 
Venstre foreslår en ny “ Drikkevandsplan” med fem konkrete tiltag, der skal sikre beskyttelse af 
vores drikkevand: 
 
1. Alle “sårbare grundvandsdannende områder” skal være konkret vurderede i 2028 og i 
proces på henblik på effektiv beskyttelse: 
Kortlægningen af ”sårbare grundvandsdannende områder” er stadig i gang. Et sårbart 
grundvandsdannende område er et område, hvor der dannes meget grundvand til boringer, 
men hvor der mangler at blive taget stilling til grundvandsreservens konkrete vigtighed og 
beskyttelsesbehov, hvilket kræver lokalt kendskab fra vandværker og kommuner. 
 
2. Drikkevandsbeskyttelsen skal tænkes sammen med den grønne trepart: 
Én hektar, der skal omlægges af hensyn til drikkevandsbeskyttelse, er også én hektar, der 
kan levere på trepartsaftalens historiske arealomlægning. Her skal omkring 400.000 hektar 
landbrugsjord omlægges for at sikre mere natur og biodiversitet, et renere vandmiljø, mere 
skov og mindre klimapåvirkning. Når kortlægningen af de sårbare grundvandsdannende 
områder er gennemført og arealerne konkret vurderet, skal de lokale grønne treparter i løbet 
af maksimalt ét år indarbejde dem i deres omlægningsplaner. Allerede da trepartsaftalen blev 
lavet, var det tænkt ind, at drikkevandsbeskyttelsen skulle indarbejdes, når kortlægningen af
de sårbare grundvandsdannende områder var færdig. På Fyn, hvor kortlægningen var færdig, 
da den lokale trepart arbejdede, blev op mod 80% af arealerne tænkt ind i den grønne trepart. 
Det viser potentialet. 
 
3. Kommunal beskyttelsespligt og lokale forbud:  
Kommunerne skal overvåge fremdriften i arealomlægningen i forbindelse med de lokale 
treparter, og den kommunale beskyttelsespligt træder i kraft for arealer, hvor vurderingen af 
grundvandsreservens vigtighed og den konkrete anvendelse af arealet tilsiger, at der et 
beskyttelsesbehov. Såfremt der er arealer, som i 2028 ikke er i proces mod beskyttelse via 
arealomlægning eller via aftaler mellem lodsejer og vandværk, skal kommunen nedlægge et 
lokalt forbud. Lodsejeren får erstatning, der kan efterprøves ved taksationsmyndighederne. 
Alt nødvendig beskyttelse skal være gennemført senest i 2030. 
 
 
4. Bedre muligheder for at beskytte drikkevandet med græs, skov og økologi:  
Danmarks Grønne Arealfond skal understøtte arealomlægningen på de arealer i de særligt 
sårbare grundvandsdannende områder, hvor kommunen vurderer, at grundvandsreservens 
vigtighed og arealets anvendelse tilsiger det. Der etableres et tillæg til skovrejsning, et 
drikkevandtillæg for omlægning til økologi og en særlig, permanent græsordning på de 
relevante arealer.  
 
5. Andre forureningskilder:  
Oprensning af forureninger fra lossepladser og industrigrunde og indsatser mod overløb af 
spildevand skal hurtigst muligt opprioriteres markant i de sårbare grundvandsdannende 
områder. Punktkilder resulterer mange steder i en aktuel og betydelig forurening, som skal 
standses hurtigst muligt. Der skal laves aftale med regionerne om en særligt fokuseret 
opsporing og oprensning af punktkildeforureninger i sårbare grundvandsdannende områder, 
da regionerne er ansvarlige for at fjerne punktkildeforureninger.


---

# Nu sikrer vi hurtigere hjælp til elever i mistrivsel og elever med højt fravær

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-sikrer-vi-hurtigere-hjaelp-til-elever-i-mistrivsel-og-elever-med-hojt-fravaer

Folkeskole og uddannelseNu sikrer vi hurtigere hjælp til elever i mistrivsel og elever med højt fraværAf Stephanie Lose, Venstres næstformand og økonomiminister og Anni Matthiesen, Venstres børne- og undervisningsordfører15. januar 2026 kl. 13:05De fleste børn og unge trives i folkeskolen. Men der er flere og flere, der har behov for hjælp og støtte i undervisningen, ligesom andelen, der slet ikke kommer i skole, er stigende. Det er dybt bekymrende. Derfor har Venstre sammen med Folkeskoleforligskredsen nu indgået en aftale, som skal sikre tidligere og hurtigere hjælp til disse elever.
Alt for mange børn og unge trives ikke i skolen, og flere glider ud af skolens fællesskab. Samtidig er ventetiden på den rette hjælp ofte alt for lang, og der er en udbredt misforståelse af, at støtte kræver en diagnose. Det går både ud over de børn og unge, som har det svært, men også deres familier, som ofte står magtesløse tilbage. Med andre ord har Inklusionsloven fra 2012 ikke fungeret efter hensigten. Det er ikke holdbart, og derfor er Venstre sammen med resten af Folkeskoleforligskredsen (S, M, LA, K, RV og DF) enige om at ændre reglerne for fravær og specialundervisning i folkeskolen.Med den nye aftale vil vi sikre, at eleverne kan få støtte hurtigere, og at skolerne bedre kan arbejde med forebyggende indsatser ift. fravær og lav faglig og social trivsel. Målet er, at flere elever trives i almenundervisningen, udvikler sig fagligt, og at færre ender i langvarigt fravær. Det er en vigtig prioritet for Venstre.Vi skal bruge folkeskolens ressourcer bedre, så flere får hjælp tidligere. Derfor vil vi med den nye aftale skrue op for de forebyggende indsatser ude på skolerne, og pædagogisk-psykologisk rådgivning (PPR) skal bruge mere tid på at rådgive skolerne og mindre tid på at skrive pædagogiske-psykologiske vurderinger (PPV’er).Derudover ophæver vi den såkaldte ”9-timersregel”, som blev indført med inklusionsloven fra 2012. Reglen er vanskelig at håndtere ude på skolerne, og den har medført, at der kan gå for lang tid, før den enkelte elev får hjælp. Det ændrer vi nu på. I stedet indfører vi en ny støtteplan, som skolelederen skal iværksætte for elever, der ikke trives fagligt eller socialt, eller ved højt fravær, og som skal indeholde indsatser, der kan hjælpe eleven. Der indføres også ”forstærket undervisning”, som skal sikre, at flere kan få den rette hjælp. Alt sammen med det formål at skræddersy indsatsen til den enkelte elevs udfordringer og behov, så flere forhåbentlig kan få det bedre.I Venstre er vi glade for, at vi med aftalen fremover bedre kan hjælpe de børn og unge, der har det svært i skolen. Det skal være med til at sikre, at folkeskolen kan klæde endnu flere godt på til livet.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny karakterskala skal have mindre fokus på fejl og belønne dem, som gør sig umage

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-karakterskala-skal-have-mindre-fokus-pa-fejl-og-belonne-dem-som-gor-sig-umage

Folkeskole og uddannelseNy karakterskala skal have mindre fokus på fejl og belønne dem, som gør sig umageAf Morten Dahlin, by- land og kirkeminister, Heidi Bank, uddannelsesordfører og Anni Matthiesen, børne- og undervisningsordfører6. november 2025 kl. 12:49Venstre og regeringen vil give den nuværende karakterskala dumpekarakter. Den har for meget fokus på fejl og for lidt fokus på dem, som gør sig umage og yder en ekstra indsats. Derfor vil Venstre og regeringen opdatere karakterskalaen, så karakterpresset mindskes og det bliver muligt at anerkende den ekstraordinære præstation.
I Venstre mener vi, at det er sundt for børn og unge, at deres indsats bliver bedømt. Derimod er hverken en nulfejlskultur eller manglende forventninger sundt.Derfor har vi brug for en ny karakterskala. Den nuværende karakterskala har store spring mellem karaktererne 4, 7 og 10, hvilket betyder, at få fejl til en eksamen kan få markant betydning for det samlede karaktergennemsnit. Derudover sender karakteren -3 et unødvendigt negativt signal, ligesom den nuværende karakterskala har et unødigt fokus på præstationens mangler. Samtidig er det ikke muligt at belønne elever, der yder en ekstraordinær indsats.Af den årsag vil Venstre og regeringen opdatere den nuværende karakterskala til en 8-trinsskala, hvor springene mellem karaktererne bliver mindre, ved erstatte det nuværende 7-tal med karaktererne 6 og 8. Derudover erstattes dumpekaraktererne -3 og 0 af 0 og 1, og der skal fremover være fokus på det, eleven gør godt, fremfor de fejl, eleven laver. Sidst, men ikke mindst skal vi som samfund hylde dem, der gør sig umage og yder en ekstra indsats. Derfor vil vi gøre det muligt at tilføje en stjernemarkering til karakteren 12, så man kan belønne den helt ekstraordinære præstation.Konkret foreslår vi, at fremtidens karakterskala består af følgende:0, 1, 2, 4, 6, 8, 10 og 120 og 1 er ikke-bestået, og karakteren 12 ved ekstraordinære præstationer kan markeres med en stjerne (*) på eksamensbeviset. 12* har ikke betydning for udregningen af karaktergennemsnittet. Dette er for, at vi ikke stiller danske studerende, der vil studere i udlandet, dårligere end studerende fra lande, hvor det er mere normalt at opnå topkarakteren.Vi lægger op til, at den nye karakterskala bliver implementeret på alle ungdomsuddannelser og voksen-efteruddannelser fra august 2030, og i grundskolen og på de videregående uddannelser fra august 2031.Med den nye karakterskala signalerer vi dermed over for vores børn og unge, at den ekstra indsats kan betale sig, og at man ikke skal være bange for at fejle.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu styrker vi de professionsrettede og erhvervsrettede videregående uddannelser

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-styrker-vi-de-professionsrettede-og-erhvervsrettede-videregaende-uddannelser

Folkeskole og uddannelseNu styrker vi de professionsrettede og erhvervsrettede videregående uddannelserAf Af Stephanie Lose, økonomiminister og Venstres næstformand, og Heidi Bank, Venstres uddannelses- og forskningsordfører26. marts 2025 kl. 12:51Det er vigtigt, at uddannelser klæder unge bedre på til arbejdsmarkedet. Derfor investerer regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier nu i at styrke bl.a. velfærdsuddannelserne og uddannelser rettet mod erhvervslivet og særligt den grønne omstilling.
Regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier har indgået en ambitiøs aftale om at reformere de professions- og erhvervsrettede uddannelser.Med aftalen investerer vi massivt i flere undervisningstimer, bedre vejledning og højere kvalitet, så studerende bliver bedre klædt på til det arbejdsmarked, som de møder. Det har været en vigtig prioritet for Venstre både før og efter valget.Reformen skal gøre det mere attraktivt at vælge en professions- eller erhvervsrettet uddannelse og skabe bedre muligheder for at videreuddanne sig og skifte spor gennem hele arbejdslivet.Højere kvalitet i uddannelsestilbuddeneAlt for mange nyuddannede føler sig ikke tilstrækkeligt klædt på til de opgaver, der venter dem på arbejdsmarkedet. Derfor skal bl.a. pædagoger, sygeplejersker og datamatikere uddannes tættere på virkeligheden med bedre praktik og bedre muligheder for at specialisere sig.Med aftalen styrker vi kvaliteten af uddannelserne med flere undervisningstimer og mindre hold. Der bliver også investeret i bedre mulighed for vejledning og feedback, så de studerende får tættere kontakt til deres undervisere.Samtidig skal dialogen mellem praktikstederne og uddannelsesinstitutionerne forbedres, så de studerende oplever bedre sammenhæng i deres uddannelsesforløb – uanset om de er på studiet eller i deres praktikforløb på hospitalsafdelingen, i børnehaven eller på virksomhederne.Og så opretter vi 800 flere engelsksprogede uddannelsespladser inden for IT og STEM uden for de største byer. Det er efterspurgt af erhvervslivet, og det vil have en positiv effekt på beskæftigelsen, da vi ved, at en meget stor del af dem, der kommer hertil for at studere, også ender med at blive i Danmark og arbejde og bidrage.Det skal være muligt at uddanne sig gennem hele livetDet skal være lettere at tage en uddannelse eller videreuddanne sig, uanset hvor man er i livet. Den politiske aftale giver langt bedre muligheder for fleksible uddannelsesforløb såsom deltidsstudier, meritordninger og efteruddannelse uden deltagerbetaling. Det vil gøre det lettere at opkvalificere sig og skifte spor i takt med både ens egen livssituation og arbejdsmarkedets behov.Livslang læring skal være en naturlig del af fremtidens uddannelsessystem, så flere danskere får mulighed for at tage springet til nye karriereveje, når de har brug for det. Det har været en klar mærkesag for Venstre.Ny tilrettelæggelse af uddannelserneMed den politiske aftale tilrettelægger man fremover uddannelserne på en ny måde, så uddannelserne bliver mere praksisorienterede og målrettede. En ny praksisrettet afsluttende prøve på de professionsrettede uddannelser erstatter det nuværende bachelorprojekt på professionsuddannelserne, og der sker en reduktion i ikke-praksisorienterede fag.For erhvervsakademiuddannelserne betyder aftalen, at de nuværende top-up-uddannelser omlægges, og i stedet oprettes nye, treårige erhvervsrettede professionsbacheloruddannelser. Derudover skal der indføres ét-årige overbygningsuddannelser, der giver erhvervsakademiuddannede mulighed for at specialisere sig yderligere.Markant investering i de videregående uddannelserSamtidig investerer vi markant i højere kvalitet, mere fleksibilitet og livslang læring. Med en investering på knap 2 mia. kr. yderligere om året vil professions- og erhvervsakademiuddannelserne blive styrket betragteligt. Denne investering skal sikre flere undervisningstimer og bedre faciliteter. Og det skal generelt bidrage til at løfte uddannelsernes kvalitet, så de matcher fremtidens behov for kvalificeret arbejdskraft.Vi vil gerne takke aftalepartierne – Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet for at tage ansvar og bidrage til at løfte kvaliteten på de professions- og erhvervsrettede uddannelser. Denne aftale skal være med til at sikre, at vi i fremtiden fortsat har kvalificerede og dygtige medarbejdere, der udgør rygraden i vores velfærdssamfund og erhvervsliv.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Danmark bruger 3,5 procent af BNP i 2026 på forsvarsudgifter

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/danmark-bruger-3-5-procent-af-bnp-i-2026-pa-forsvarsudgifter

ForsvarDanmark bruger 3,5 procent af BNP i 2026 på forsvarsudgifterAf Troels Lund Poulsen, formand og forsvarsminister6. februar 2026 kl. 11:293,5 pct. i 2026! Intet er vigtigere end danskernes tryghed og sikkerhed. Og vejen går gennem en genopretning og oprustning af det danske forsvar - og lige så vigtigt fortsat støtte til Ukraines frihedskamp.
Netop derfor er jeg glad for, at vi nu beslutter i 2026 at bruge 3,5 pct. af BNP på Forsvaret. Det højeste niveau i årtier, og et stort skridt i den massive udvikling, som Forsvaret har været igennem på bare få år.Da denne regering kom til indberettede vi 1,36 pct. af det danske BNP som forsvarsudgifter for året 2022 til NATO – nu rammer vi altså 3,5 pct. i 2026. Det gør vi i år, først og fremmest fordi vi står med helt særlige udfordringer med at styrke Forsvarets kampkraft hurtigt.Men med den kommende økonomiske plan vil vi også prioritere ekstra penge – forventeligt over 3 mia. kr. – til den ukrainske frihedskamp gennem Ukrainefonden. For selv om Grønland naturligvis har fyldt for os, så må vi ikke glemme, at Ukraines kamp også er vores kamp.Dermed vil Danmark i år levere over 13 mia. kr. til Ukraine, og fortsat være blandt et af de allerstørste donorlande.Danmark har siden krigen brød ud stået last og brast med Ukraine. Vi er gået forrest med donationer fra starten og har bl.a. doneret F-16-kampfly, luftforsvarsmissiler, kampvogne, artilleri, droner og den liste fortsætter – finansieret med bred opbakning via Ukrainefonden, som nu ender med at blive over 70 mia. kroner. Og vi har lavet den Danske Model, som har støttet ukrainsk forsvarsindustri direkte for noget over 10 mia. kr.Det er jeg stolt af. Og jeg er stolt over, at danskerne – selv efter fire opslidende års krig ved Europas ydergrænse – fortsat bakker solidt op om den danske støtte.I den kommende uge er der forsvarsministermøder i både EU og NATO, og jeg deltager igen i år på den vigtige internationale sikkerhedskonference i München.Her vil mit budskab til mine ministerkollegaer og alle andre være klart: Vi må ikke glemme Ukraine. Vi må ikke glemme, at ukrainerne lige nu kæmper vores krig. Vi skal sikre at Ukraine har et budget, der finansierer modstandskampen. Og alle lande bør bidrage mere. Det er en kamp, vi ikke har råd til, at Ukraine taber. Ukraine beder ikke medlidenhed. Men de beder om, at vi ikke kigger væk – og fortsat tager ansvar for vores fælles sikkerhed i Europa. Hvis vi giver op der, så åbner vi døren for en verden, hvor magt og frygt får lov at bestemme.Det er ikke nemt. Det er ikke billigt. Men det er rigtigt at styrke støtten til Ukraine samtidig med, at vi massivt opbygger Forsvaret.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Upassende og ukloge tiltag fra Trump

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/upassende-og-ukloge-tiltag-fra-trump

ForsvarUpassende og ukloge tiltag fra TrumpAf Troels Lund Poulsen, forsvarsminister og Venstres formand18. januar 2026 kl. 15:38Vi står i en meget alvorlig situation, som tester vores viljestyrke og evne til at stå sammen. Jeg vil gerne dele mine tanker med dig om det, som vi står midt i. For i en allerede svær situation er Trumps trusler mod Danmark, mod Grønland og mod vores NATO-allierede nemlig uacceptable. Det er en helt forkert måde at gå til en i forvejen ophedet situation.
Så meget desto mere er jeg glad for, at mange allierede også her har bakket op om Rigsfællesskabets suverænitet. Det er et grundprincip bag den retsorden, som er afgørende for international fred og sikkerhed. Derfor glæder jeg mig ikke bare over det europæiske sammenhold, men også de mange andre tilkendegivelser fra ind- og udland.Faktum er, at der er en reel bekymring for sikkerhedssituationen omkring Arktis. Det satte jeg mig allerede som ny forsvarsminister for at gøre noget ved. Og vi har handlet. I samarbejde med Grønland og Færøerne investerer vi massivt i sikkerheden, også i den del af Rigsfællesskabet, som en del af den nødvendige genopbygning af Forsvaret.Men arktisk sikkerhed er ikke kun et dansk anliggende. Det hører også under NATOs sikkerhedsparaply, og derfor var jeg sidste år glad for, at flere NATO-lande deltog i øvelser i Grønland. Vi så også en voksende forståelse i NATO for, at alliancen skal have et langt bedre øje for sikkerheden i det høje nord. Og i naturlig forlængelse af den erkendelse vil flere NATO-lande også deltage i øvelser i Grønland i løbet af 2026.Derfor er det både upassende og uklogt, når Trump ønsker at straffe Danmark og andre NATO-allierede for at gøre noget ved præcis den udfordring, som han selv har peget til. Jeg håber derfor, at USA selv ønsker at deltage i den øvelsesaktivitet, som Danmark har taget initiativ til i Grønland i 2026 – de er i hvert fald inviterede.Og i det hele taget skal vi have NATO mere på banen. Derfor flyver jeg og min kollega Vivian Motzfeldt fra Grønland til møde med Mark Rutte, NATOs generalsekretær, i morgen mandag i Bruxelles. Her vil jeg fortsætte arbejdet for, at NATO – på både kort og langt sigte – styrker indsatsen i Arktis. Regionens betydning skal afspejles i NATO’s militære spor, både når det gælder militære planer og styrkemål.Vejen frem er ikke at grave dybere grøfter mellem USA og de øvrige NATO-allierede.Vejen frem er derimod i fællesskab at handle i forhold til de udfordringer, som den nye sikkerhedspolitiske virkelighed giver.Det fortsætter jeg og den øvrige regering vores arbejde for i den kommende tid.Tak for at du læste med, og rigtig god søndag.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Danmark skal stå stærkere over for hybride trusler

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/danmark-skal-sta-staerkere-over-for-hybride-trusler

ForsvarDanmark skal stå stærkere over for hybride truslerAf Torsten Schack Pedersen, minister for samfundssikkerhed og beredskab14. december 2025 kl. 21:10Danmark står i dag over for det mest alvorlige og komplekse trusselsbillede siden Anden Verdenskrig. Fjendtlige aktører forsøger målrettet at underminere vores samfund. Ikke med våben, men med desinformation, sabotage og cyberangreb, der kan lamme myndigheder, virksomheder og kritisk infrastruktur.
Truslerne udvikler sig hurtigt og varierer i både form og karakter. Det gør dem vanskelige at opdage og endnu sværere at afværge. Netop derfor er der behov for at styrke vores evne til at forebygge, identificere og reagere hurtigt på tværs af myndigheder og sektorer. Det handler om at beskytte vores demokrati, vores økonomi og den tryghed og sikkerhed, danskerne skal kunne regne med i hverdagen. Truslen er reel, og vi skal tage den alvorligt.Både Forsvarets Efterretningstjeneste og Styrelsen for Samfundssikkerhed vurderer, at cybertruslen mod Danmark er meget høj. Samtidig vokser de hybride trusler i både omfang og kompleksitet. Det er et billede, vi som samfund ikke kan ignorere.Derfor investerer regeringen, med Venstre i front for samfundssikkerheden, omkring en milliard kroner over fire år i at styrke Danmarks modstandskraft. Med finansloven for 2026 etableres et nyt døgnbemandet situationscenter, der skal overvåge, analysere og koordinere indsatsen mod hybride trusler. Samtidig oprettes et cyberoperationscenter og et landsdækkende cybermonitoreringsnetværk, som skal beskytte kritiske funktioner og sikre hurtig varsling ved angreb.Med denne indsats tager vi ansvar for at beskytte vores fælles sikkerhed i både det fysiske og det digitale rum.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Partiet

Source: https://www.venstre.dk/partiet

Om VenstreHer på siden finder du et væld af information omkring Venstres baggrund, struktur og virke. Du kan eksempelvis læse om partiets historie eller få indsigt i tal, økonomi og årsberetninger. Du kan også finde information om årlige begivenheder såsom Venstres Landsmøde og Folkemødet. Hvis du er skoleelev, kan du lære mere om politik i vores skoleweb.Retningslinjer mod krænkende adfærdOm Venstres organisationVenstre i talVenstre lokaltVenstres økonomiVenstres historieVenstres logoMedlemsbladÅrsberetningerSkolewebLandsmødeFolkemødeLedige jobRejsetilbudVenstres Ungdom


---

# Kristian Nørgaard Nymark

Source: https://www.venstre.dk/personer/kristian-norgaard-nielsen-1-1

Kristian Nørgaard NymarkMedarbejderPartisekretærHovedbestyrelsesmedlemEmail:knn@venstre.dk


---

# Neos Error

Source: https://www.venstre.dk/tags/hovedkategorier/landdistrikter

An exception was thrown while Neos tried to render your pageFor a full stacktrace, open Data/Logs/Exceptions/2026031011411106f555.txt


---

# Formanden: Ny aftale accelererer opbygning af Forsvarets kampkraft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/formanden-ny-aftale-accelererer-opbygning-af-forsvarets-kampkraft

ForsvarFormanden: Ny aftale accelererer opbygning af Forsvarets kampkraftAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister19. februar 2025 kl. 16:24Danskernes sikkerhed er det vigtigste. Og det kræver nu en hurtig oprustning.
Jeg har som Venstres formand sagt det gennem længere tid: At for Venstre, så er der ikke noget, der er vigtigere end danskernes tryghed og sikkerhed.Derfor er jeg også glad for, at regeringen i dag kunne præsentere en overbygning på det såkaldte nationale kompromis. Vi afsætter ekstra 50 milliarder kroner over de kommende to år – og derefter 10 milliarder kroner årligt frem til 2033 - til en kraftig og hurtig opbygning af Forsvarets kampkraft.Det gør vi, fordi vi står i en skærpet sikkerhedspolitisk situation, hvor truslen fra Rusland er så alvorlig, at der nu kun er en ting, der tæller: Hastighed.Det betyder, at vi også kommer til at planlægge og prioritere på nye måder:Vi skal kunne købe militært materiel hurtigere, og derfor går vi i langt de fleste tilfælde væk fra lange udbudsrunder og lader en militærfaglig anbefaling bestemme, hvor vi lægger ordren.Og vi giver Forsvarschefen mere ansvar i moderne udgave af det, som tidligere blev kaldt ”helhedsansvar”. Jeg tror, det vil få stor betydning, at vi dermed tager et opgør med den nuværende organisering, som Venstre i øvrigt har været imod lige fra start.Vi står – som enhver jo desværre kan se i nyhederne dagligt - i den mest alvorlige situation for Europa siden 2. Verdenskrig. Det kræver, at Europa samlet investerer gigantiske summer i vores egen sikkerhed, så vi er i stand til at forsvare os og afskrække et aggressivt Rusland.Da denne regering tiltrådte for godt to år siden, brugte Danmark 1,37 procent af vores BNP på Forsvaret. Med dette udspil kommer vi til at bruge 3,2 procent i 2025. Det viser, at situationen er alvorlig – men også, at vi med Venstre i regering er i stand til at handle. At vi er klar til at sætte danskernes sikkerhed øverst på dagsorden.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny aftale styrker dansk forsvar med investeringer for 95 mia. kr.

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-aftale-styrker-dansk-forsvar-med-investeringer-for-95-mia-kr

ForsvarNy aftale styrker dansk forsvar med investeringer for 95 mia. kr.Af Troels Lund Poulsen, forsvarsminister og formand for Venstre, og Peter Juel-Jensen, forsvarsordfører30. april 2024 kl. 21:19Regeringen har tirsdag sammen med partierne i forligskredsen aftalt et nyt økonomisk løft af Forsvaret. Samlet betyder aftalen investeringer på knap 95 mia. kr. i en tung brigade, luftforsvar, HR-initiativer og en ny og udvidet værnepligt med fuld ligestilling.
Vi ser desværre i disse år et forværret trusselsbillede mod Danmark og vores allierede i NATO. Rusland ruster sig til langvarig krig, og indenfor få år kan de udgøre en trussel mod et NATO-land.Det er derfor afgørende, at vi med dagens aftale styrker Danmarks forsvar yderligere, så fremtidige generationer kan nyde den samme trygge opvækst, som vi har fået. Det gør vi med nye investeringer, bedre forhold for vores soldater og langt flere værnepligtige i en fuldt ligestillet værnepligt.Det ekstraordinære løft af Forsvaret skal blandt andet bruges til at sætte tempo på opbygningen af en tung brigade – altså en brigade, der udgøres af både kampvogne, infanterikampkøretøjer og op til 6.000 soldater. Vi skal også etablere et jordbaseret luftforsvar. Det vil bestå af to kortrækkende og ét langtrækkende luftforsvarssystem, der kan forsvare mod f.eks. missiler eller langtrækkende artilleri. I dag er Forsvarets luftforsvar begrænset til skibe og kampfly, så dette er en markant forbedring af Forsvarets kapaciteter og medvirker samtidigt til, at vi opfylder endnu et af NATO’s styrkemål til Danmark.
Værnepligten kommer til at gælde for begge køn, fordi opgaverne samlet set løses bedst i Forsvaret, hvis vi kan trække på alle kvalificerede unge - både mænd og kvinder.  Forsvarsminister Troels Lund Poulsen og forsvarsordfører Peter Juel-Jensen
Et stærkt forsvar udgøres dog ikke kun af materiel. Det handler mindst lige så meget om mennesker.Derfor er det vigtigt, at Forsvaret bliver bedre til at rekruttere og især fastholde personel, og at vi udvikler Forsvaret generelt til at blive en endnu bedre og mere attraktiv arbejdsplads. Det sker bl.a. med en ny ansættelsesform, hvor der er ret til betalt uddannelse efter et antal år, en udbredelse af ordningen med faglærte konstabler og en officersuddannelse som professionsbachelor. Aftalen indeholder også en ny udvidet værnepligt med fuld ligestilling. Det betyder, at den almindelige værnepligtsperiode forlænges fra de nuværende 4 måneder til 11 måneder, og at vi indkalder op til 7.500 værnepligtige til Forsvaret og Beredskabsstyrelsen hvert år. Værnepligten kommer til at gælde for begge køn, fordi opgaverne samlet set løses bedst i Forsvaret, hvis vi kan trække på alle kvalificerede unge - både mænd og kvinder. Netop her var der bump i forhandlingerne, da Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance var klar til at tage hele forsvarsforliget som gidsel, fordi de stod alene imod at indføre ligestilling på værnepligten. Den kompromisløshed kunne i værste fald ende med at blokere for nødvendig fremdrift indtil efter næste folketingsvalg. Det har Forsvaret ikke tid til. Det har Danmark ikke tid til, når man ser på den russiske oprustning. Derfor er forliget nu delt i to: En samlet aftale for alle elementer på nær fuld ligestilling af værnepligten, som løses i en forligskreds på siden af den store aftale. Det var vigtigt for os, at vi ikke splitter opbakningen til Forsvaret over noget, som viste sig så håndterbart, da Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance nu både bakker op om langt flere værnepligtige og langt længere værnepligt, fuld ligestilling i fht. vilkårene for værnepligtige soldater og at alle unge – uanset køn – skal til session.Vi valgte en løsning, som gennemfører mest muligt af Venstres politik og i praksis kun udskyder det ene element, at både unge mænd og kvinder skal trække i trøjen med 12 måneder. Derfor glæder vi os over, at der nu er indgået en bred og ansvarlig aftale, der kan skabe ro om Forsvaret. Det skylder vi ikke bare Forsvaret og soldaterne, men også vores allierede i NATO.Tak til de partier, som viste sig ansvarlige omkring det at styrke Forsvaret.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny aftale om efteruddannelse skal holde på soldaterne længere

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-aftale-om-efteruddannelse-skal-holde-pa-soldaterne-laengere

ForsvarNy aftale om efteruddannelse skal holde på soldaterne længereAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister11. marts 2025 kl. 15:13Den vigtigste ressource i Forsvaret er dets ansatte. Uden dem ville der ikke være nogen til at passe på Danmark. Det forstår vi i Venstre, og derfor er jeg rigtig glad for, at en ny aftale nu sikrer vores soldater bedre mulighed for efteruddannelse og dermed øget incitament til at blive længere tid i Forsvaret.
Forsvarskommandoen har i går indgået aftaler med Centralforeningen for Stampersonel og Hærens Konstabel- og Korporalforening om at skabe nye muligheder for vores soldater.Med aftalerne gør vi grundlæggende to ting. For de nye konstabler og sergenter, der i de kommende år bliver ansat i Forsvaret, bliver der etableret en ny ansættelsesform. Denne nye ansættelsesform giver mulighed for, at man efter fire års ansættelse i Forsvaret får mulighed for at tage et års uddannelse med fuld løn. Den nye ansættelsesform gælder med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar i år.For de ansatte, der allerede var ansat i Forsvaret og ikke har haft mulighed for civil uddannelse inden da, har vi afsat 900 mio. kroner til en pulje, der giver mulighed for at blive opkvalificeret til en civilt kompetencegivende uddannelse.Skal vi i mål med vores historiske opbygning af det danske forsvar, så kræver det en bedre fastholdelse af vores dygtige soldater. Det kan man ikke komme udenom. Derfor har jeg en meget klar holdning om, at Forsvaret skal være en attraktiv arbejdsplads, hvor man kan udvikle sig over en lang årrække. Også selv om man med yderligere uddannelse senere i livet vælger at fortsætte i et andet job.Det mål hjælper aftalerne om opkvalificering og ret til uddannelse med at opfylde. Derfor er jeg som forsvarsminister meget tilfreds med, at parterne er blevet enige. Det er godt nyt for ambitionen om et langt stærkere dansk forsvar.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Bred politisk enighed om hurtig opbygning af Forsvarets kampkraft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/bred-politisk-enighed-om-hurtig-opbygning-af-forsvarets-kampkraft

ForsvarBred politisk enighed om hurtig opbygning af Forsvarets kampkraftAf Troels Lund Poulsen, formand og forsvarsminister, og Kristian Pihl Lorentzen, forsvarsordfører22. februar 2025 kl. 10:40Vi står i den mest alvorlige sikkerhedspolitisk situation siden 2. verdenskrig, og der er behov for en hurtig og kraftig opbygning af dansk forsvar. På den baggrund har regeringen - sammen med et bredt flertal i Folketinget – indgået en aftale om at accelerere opbygning af Forsvarets kampkraft.
Partierne bag aftalen har besluttet at afsætte i alt 120 mia. kr. frem mod 2033. Der afsættes 25 mia. kr. i hhv. 2025 og 2026 i en ’accelerationsfond’, og herefter 10 mia. kr. årligt frem til 2033.De ekstra midler skal give Forsvaret mulighed for at få de kapaciteter, som hurtigst muligt kan anskaffes. Og hurtigst muligt anvendes. For hastighed er og bliver det afgørende i den situation, vi står i nu.Vi vil have et særligt fokus på at styrke situations- og overvågningsbilledet samt nye kapaciteter, der i højere grad skal gøre det muligt at beskytte os selv - som eksempelvis opbygning af et effektivt missil- og luftforsvar.Når vi skal have mere kampkraft, så kræver det også mere handlekraft. Derfor ændrer vi nu Forsvarsministeriets organisering.Med aftalen giver vi forsvarschefen mere ansvar - i en moderne udgave af det, man tidligere har kaldt ’helhedsansvar’ – ved at lægge de støttende styrelser på personel- og etablissementsområdet, samt de lokalt forankrede dele af materielområdet ind under forsvarschefen. Formålet er at give en klarere og mere simpel ledelsesstruktur.Derudover er aftalepartierne enige om, at det fremover bliver forsvarschefens militærfaglige anbefalinger, der vil være definerende for Forsvarets anskaffelser, og at man i de fleste tilfælde går væk fra lange udbudsrunder, når der skal købes nyt materiel.Med aftalen tager vi et vigtigt skridt mod et stærkere dansk forsvar. Det er nødvendigt, for situationen er alvorlig – og det haster.Læs mere her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Bedre vilkår for vores veteraner med PTSD

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/bedre-vilkar-for-vores-veteraner-med-ptsd

ForsvarBedre vilkår for vores veteraner med PTSDAf Troels Lund Poulsen, forsvarsminister og Venstres formand og Peter Juel-Jensen, forsvarsordfører5. september 2024 kl. 09:21Vores veteraner fortjener, at vi passer bedre på dem, når PTSD bliver prisen for deres dyrebare indsats ude i verden for vores land. Derfor foreslår regeringen nu en formodningsregel, som skal sikre, at syge veteraner ikke står med en uhåndterlig bevisbyrde og papirarbejde.
De danske veteraner har ydet en uvurderlig gerning for Danmark og danskernes sikkerhed ude i verden. Det markerer vi i dag på flagdagen. Vores soldater fortjener i den grad den anerkendelse, som følger i dag.Som udsendte har de - ofte med en høj personlig pris – passet på os og kæmpet for vores værdier. Nu er det på tide, at vi bliver bedre til at passe på dem.PTSD er desværre en alt for udbredt sygdom blandt vores veteraner. Cirka fem procent af de veteraner, som var udsendt i perioden 1992-2009 var i 2018 diagnosticeret med PTSD efter deres hjemkomst, og hele 83 pct. af danske soldaters anmeldte arbejdsskader vedrører PTSD.Når en af vores veteraner rammes af den byrde, som PTSD er, kan vi ikke være bekendt, at vi smider en papirstung og til tider svært håndterbar bevisbyrde oveni, som den ramte skal slås med. Derfor foreslår Venstre og regeringen nu at vende bevisbyrden om; I fremtiden bliver det myndighedernes ansvar at modbevise, at soldatens PTSD skyldes hans eller hendes udsendelse.Vi kalder det en formodningsregel, fordi vi stoler på vores soldater, og fordi vi formoder, at de taler sandt, når de siger, at deres udsendelse har gjort dem syge. Det er en regel, som Venstre har kæmpet for j mere end et årti.Formodningsreglen vil særligt blive relevant for de cirka 400 danske veteraner, der tidligere har fået afvist deres sag. Deres sager vil nu kunne genoptages – nu uden at de ramte veteraner skal sidde med bevisbyrde og papirarbejde.Forslaget er fra regeringens side tiltænkt som en håndsrækning til de mennesker, som har givet vores land så ufatteligt meget. Men det skal ikke stå alene. Derfor ser vi i Venstre også frem til, at vi senere på måneden tager hul på drøftelserne om en ny aftale på veteranområdet. Målet er, at de drøftelser hurtigt bliver til en aftale, der kan løfte indsatsen for vores veteraner yderligere.Det fortjener de.Du ønskes en god flagdag.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny aftale om yderligere F-35 kampfly, øget tilstedeværelse i Arktis og Nordatlanten samt styrket evne til dronebekæmpelse

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-aftale-om-yderligere-f-35-kampfly-oget-tilstedevaerelse-i-arktis-og-nordatlanten-samt-styrket-evne-til-dronebekaempelse

ForsvarNy aftale om yderligere F-35 kampfly, øget tilstedeværelse i Arktis og Nordatlanten samt styrket evne til dronebekæmpelseAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister, og Hans Andersen, gruppeformand og medlem af forsvarsudvalget11. oktober 2025 kl. 11:58Regeringen har sammen med forsvarsforligskredsen aftalt en række markante styrkelser af dansk forsvar.
Først og fremmest styrker vi nu Forsvarets kampkraft ved at købe yderligere 16 F-35 kampfly. Forsvaret får dermed en samlet kampflyflåde på 43 F-35 kampfly.Anskaffelsen vil være et stærkt bidrag til Forsvarets operationer og suverænitetshåndhævelse fremover. Og Forsvarets evne til at indsætte et tilstrækkeligt antal F-35 kampfly er et vigtigt element af Danmarks bidrag til NATO’s kollektive afskrækkelse og forsvar.Derudover styrker vi nu Forsvarets opgaveløsning endnu mere i Arktis og Nordatlanten med initiativer for 27,4 milliarder kroner. Det gør vi med blandt andet to yderligere arktiske skibe, maritime patruljefly, en ny grønlandsk enhed med base i Nuuk, en specialiseret Arktis-enhed under Specialoperationskommandoen, flere droner og en ny luftvarslingsradar i Østgrønland.Det er nødvendigt, at Kongeriget reagerer på den skærpede sikkerhedspolitiske situation og styrker forsvaret sikkerheden i Arktis og Nordatlanten yderligere.Det er også besluttet at afsætte 2,1 milliarder kroner til dronebekæmpelse og overvågning. Det er i tillæg til allerede besluttede anskaffelser på droneområdet, som er undervejs.Det er store investeringer for i alt 88 milliarder kroner, som vi foretager i hele Kongerigets sikkerhed til lands, til vands og i luften – heraf 28 milliarder kroner til den tidligere vedtagne beslutning om anskaffelse af jordbaserede luftforsvarssystemer. Investeringer, som styrker Europa og NATO. Og det er investeringer, der er nødvendige i en tid, hvor der igen er krig på europæisk jord.Vi skal kunne håndtere både nuværende og kommende trusler. For vi skal som land og nation indstille os på, at vi lever i en ny virkelighed. Det skal vi handle efter.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi styrker Forsvaret og investerer i jordbaseret luftforsvar

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-styrker-forsvaret-og-investerer-i-jordbaseret-luftforsvar

ForsvarVi styrker Forsvaret og investerer i jordbaseret luftforsvarAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister, og Peter Juel-Jensen, forsvarsordfører12. september 2025 kl. 10:03Ruslands invasion af Ukraine har forandret vores sikkerhedspolitiske virkelighed. Krig i Europa er ikke længere noget, der hører historien til. Vi kan ikke tage vores fred og frihed for givet. Derfor investerer vi nu i nye jordbaserede luftforsvarssystemer. Der er tale om den hidtil største enkeltstående investering i genopbygningen af det danske forsvar.
Vi står i en alvorlig sikkerhedspolitisk situation, hvor missiler og droner kan ramme fra luften med kort varsel. Det så vi eksempelvis tidligere på ugen, hvor Rusland krænkede det polske luftrum med flere droner. Derfor genopbygger vi Forsvaret, så Danmark er beredt sammen med vores allierede.Venstre har stået i spidsen for, at Danmark tager ansvar for sit eget forsvar. Vi er i fuld gang med det største løft af Forsvaret i nyere tid. Nu tager vi næste skridt. Vi investerer i jordbaseret luftforsvar, så vi kan beskytte os mod angreb fra luften. Det er afgørende for vores sikkerhed, og den hidtil største enkeltstående investering i genopbygningen af det danske forsvar.Der er nu politisk fodslag om at anskaffe samlet set otte systemer: seks mellemrækkende og to langtrækkende jordbaserede luftforsvarssystemer.Det første jordbaserede luftforsvarssystem forventes at være operativt allerede i år, og antallet af systemer øges gradvist herefter. Opgaven med at få nyt materiel koblet med opbygning af kompetencer på jordbaseret luftforsvar er en stor opgave, da det er næsten 20 år siden, at vi sidst havde denne kapacitet.Venstre har i regeringen kæmpet for, at Danmark opruster hurtigt og målrettet. Det handler om danskernes tryghed og sikkerhed. Et moderne luftforsvar er nødvendigt, hvis vi skal kunne leve op til vores ansvar, beskytte vores territorium, levere den kampkraft, som vores allierede med rette kan forvente og give danskerne tryghed i en usikker tid.Investeringen er afgørende for danskernes sikkerhed og Danmarks evne til at forsvare os selv.Vi investerer i otte nye jordbaserede luftforsvarssystemer:Der er afsat 58 milliarder kroner til anskaffelse og drift gennem forligsperioden til den samlede investering.  Der indkøbes otte luftforsvarssystemer: seks mellemrækkende og to langtrækkende systemer.Det første jordbaserede luftforsvarssystem forventes at kunne tages i brug allerede i år, og antallet af systemer øges gradvist herefter.Danmark vælger europæisk producerede systemer – heriblandt det fransk-italienske SAMP/T NG. Derudover forventes de mellemrækkende systemer at blive leveret fra Norge, Frankrig eller Tyskland.Det jordbaserede luftforsvar vil indgå i NATO’s samlede forsvar af Europa og kunne samarbejde på tværs af NATO-landene.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Tiden er inde til at fjerne forbuddet mod atomkraft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/tiden-er-inde-til-at-fjerne-forbuddet-mod-atomkraft

ForsvarTiden er inde til at fjerne forbuddet mod atomkraftAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister26. april 2025 kl. 14:45Verden er i opbrud, trusselsbilledet er dystert, og det understreger, at vi i langt højere grad må tage vare på os selv i Europa. Det gælder både, når det kommer til evnen til at forsvare os selv, men også når det kommer til vores energiproduktion.
I 1985 vedtog et flertal i Folketinget, at atomkraft ikke skal indgå i Danmarks energiplanlægning, og siden har vi ikke udviklet vores syn på atomkraft i Danmark. Det er i år 40 år siden, forbuddet blev vedtaget.Forbuddet mod atomkraft har ofte været til diskussion i Venstre. Både i folketingsgruppen, i vores bagland og i det pågående arbejde med Venstres nye principprogram har der gennem længere tid været et stort ønske om, at vi i Venstre gør det mere klart, at vi er positive overfor atomkraft.Det har jeg lyttet til, og jeg er enig i, at tiden er inde til, at vi får afskaffet forbuddet mod atomkraft fra 1985.For vi bliver nødt til at se på atomkraft på anden måde, end vi har gjort de sidste 40 år. Vi bliver nødt til at se mere fordomsfrit på de nye teknologier, der bliver udviklet, og som er helt anderledes, end da man diskuterede atomkraft i 1980erne.Det er åbenlyst for de fleste, at tiden nu er en anden. Usikkerheden i verden betyder, at vi mere end nogensinde har brug for stabil, billig og ikke mindst grøn energi. Derfor bør vi ikke på forhånd udelukke grønne teknologier, der kan gøre adgangen til grøn energi mere tilgængelig. Vi skal se fordomsfrit på de forskellige teknologier og energiplanlægge på den måde, der giver bedst mening i en dansk sammenhæng.I 1985 advarede daværende Venstre-minister, Thor Pedersen, mod at forbyde atomkraft for evig tid, da han mente, ”det ville være forkert at afskære fremtidige generationer fra at vælge denne mulighed”.Det er jeg meget enig i. Jeg ser ikke for mig, at vi skal bygge konventionelt atomkraftanlæg, som vi kender dem fra Barsebäck i Sverige eller fra vores naboer i Tyskland, men teknologien er i rivende udvikling, og blandt andre danske virksomheder er i fuld gang med at udvikle nye, mindre reaktorer, der både er billigere, mere fleksible og endnu sikrere. Den udvikling skal ikke bremses af et forbud.Hvis vi ophæver forbuddet mod atomkraft, kan man også give bedre muligheder for at udvikle danske virksomheders testfaciliteter i Danmark.Atomkraft er en grøn energikilde, som allerede spiller en stor rolle i det europæiske energisystem, og som verden har brug for, hvis vi skal nå de globale klimamål og sikre stabil og omkostningseffektiv energiforsyning.Vedvarende energikilder bliver konstant billigere og mere effektive, og mit ønske som liberal er at give danskerne bedre og flere muligheder for at blive forsynet med stabil og billig energi. Det skal derfor være faglige hensyn og ikke et forældet forbud, der afgør, om atomkraft har en rolle at spille for fremtidens energiforsyning i Danmark.Konkret vil Venstre arbejde for at afskaffe forbuddet fra 1985, der betyder, at atomkraft per definition ikke må indgå i dansk energiplanlægning. Samtidig vil vi arbejde på at fjerne eventuelle barrierer for forskning i atomkraftsteknologier herhjemme.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny hærplan skal sikre det bedste forsvar af hele Danmark

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-haerplan-skal-sikre-det-bedste-forsvar-af-hele-danmark

ForsvarNy hærplan skal sikre det bedste forsvar af hele DanmarkAf Troels Lund Poulsen, formand for Venstre og forsvarsminister og Peter Juel-Jensen, forsvarsordfører for Venstre23. april 2025 kl. 18:14Vi skal kunne forsvare hele Danmark bedre. Og det kræver, at Hærens enheder er placeret bedst muligt rundt i hele landet. Derfor er vi glade for, at regeringen i dag kunne præsentere partierne bag forsvarsforliget for en ny hærplan, der sikrer, at vi får mest muligt ud af Hærens ressourcer og kapaciteter.
Derfor er vi glade for, at regeringen i dag kunne præsentere partierne bag forsvarsforliget for en ny hærplan, der sikrer, at vi får mest muligt ud af Hæres ressourcer og kapaciteter.Den samlede genopbygning af Forsvaret kræver samtidig, at vi øger antallet af soldater i hele landet. Antallet af faste årsværk i Forsvaret vil således stige med 5.000 årsværk frem mod 2033, så Forsvaret går fra i dag cirka 23.000 til 28.000 ansatte. Dertil kommer, at antallet af værnepligtige i samme periode vil stige med 6.500.Vi ser altså ind i et langt stærkere samlet Forsvar, der bedre er i stand til at kunne forsvare Danmark i den desværre meget alvorlige sikkerhedspolitiske situation, som ikke bare Danmark, men hele Europa befinder sig i.Her er den nye hærplan en vigtig del, der skal gøre det muligt at opstille den tunge brigade hurtigst muligt, deltage i internationale indsættelser, understøtte den nye værnepligt og samtidig forsvare Danmark i tilfælde af krig eller kriser.Bornholm i fokusOmstillingen til den nye virkelighed rykker rundt på en lang række af Hærens enheder i hele landet – herunder Bornholm. Et nyt ”Bornholms Regiment” vil sikre en kontinuerlig tilstedeværelse på øen – også under kriser og i krig.Der opbygges således en infanteribataljon på Almegaards Kaserne på Bornholm fremfor på Haderslev Kaserne. I stedet vil Forsvaret opbygge en forstærket opklaringseskadron i Haderslev med både fastansatte og værnepligtige samt opstille yderligere en uddannelsesbataljon med værnepligtige.I dag er det 1. Brigades opklaringsenheder, der har hjemme på Bornholm. Det betyder, at hvis Hæren i tilfælde af krise eller krig skulle indsætte 1. Brigade, ville det efterlade Bornholm uden enheder til at forsvare øen. Derfor placeres opklaringsenhederne mere hensigtsmæssigt i henholdsvis Haderslev, Høvelte, Holstebro og Slagelse, så de tilmed bedre kan indgå i 1. Brigade. Til gengæld kommer opgaverne fra den 13. Lette Infanteribataljon til Bornholm, og samtidig etableres en stabsenhed på øen, så alle Forsvarets styrker på øen i en krise kan agere som en samlet enhed.For at mindske behovet for, at soldater må flytte fra eksempelvis Bornholm til Haderslev eller omvendt, tilbydes soldaterne i videst muligt omfang efteruddannelse eller omskoling til at varetage de nye funktioner, der kommer til deres nuværende tjenestestedSom sagt vil også soldater i andre dele af landet opleve en ny hverdag. Det kan selvfølgelig skabe utryghed i en periode, men er desværre prisen for, at vi kan reorganisere Hæren så hurtigt som muligt.Samlet betyder hærplanen og de ekstra ansatte i Forsvaret, at vi får en større og bedre militær tilstedeværelse i hele landet. Det giver et tryggere og mere sikkert Danmark, som er Venstres førsteprioritet.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre indfører nye stærke patientrettigheder til mennesker med kronisk sygdom

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-indforer-nye-staerke-patientrettigheder-til-mennesker-med-kronisk-sygdom

Sundhed og velfærdVenstre indfører nye stærke patientrettigheder til mennesker med kronisk sygdomAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, og Christoffer Melson, sundhedsordfører26. januar 2026 kl. 11:16Hver femte dansker lider af KOL, hjertesygdom, diabetes eller en anden kronisk sygdom. Det er sygdomme, der følger én resten af livet. Men med den rette hurtige behandling og støtte i hverdagen, er det heldigvis muligt at have et godt og aktivt liv. Derfor indfører Venstre nye stærke patientrettigheder, der giver mennesker med kroniske sygdomme ret til en personlig behandlingsplan og adgang til relevante sundhedstilbud inden for bestemte tidsfrister.
Når en kronisk sygdom diagnosticeres, er de første uger ofte afgørende. En hurtig og målrettet opstart med den rette behandling og de rigtige redskaber til at håndtere sygdommen i hverdagen, har stor betydning for sygdomsforløbet og den livskvalitet, man kan opnå.Desværre oplever for mange i dag, at der går for lang tid, før de kommer i den rette behandling og får tilbudt relevante sundhedstilbud. Og alt for ofte er det også patienten selv, der skal holde styr på forløbet. Det er ikke godt nok. Mennesker med en kronisk sygdom har brug for klarhed, retning og tryghed fra start.I en nye aftale indfører Venstre og regeringen derfor nye stærke patientrettigheder. Fremover får den enkelte ret til en personlig behandlingsplan, der skal udarbejdes sammen med egen læge. Planen skal være klar senest 30 dage efter, at diagnosen er stillet. Det giver overblik og en klar retning fra starten.Samtidig får patienter ret til patientrettede sundhedstilbud, som skal opstartes senest 21 dage efter, at lægen har henvist til dem. Det kan fx være kostvejledning, rygestopkurser eller tilbud om fysisk aktivitet. Indsatser, der gør en reel forskel i hverdagen og styrker muligheden for at leve så godt, som sygdommen tillader.Både behandlingsplan og sundhedstilbud vil blive tilpasset den enkeltes behov og evne til at håndtere egen sygdom. Indsatserne vil således blive differentierede alt efter patientens behov for hjælp og støtte.De nye patientrettigheder træder i kraft i 2027, når de første kronikerpakker er klar.For Venstre handler det om sund fornuft. Klare rettigheder og faste tidsfrister, der sikrer sammenhæng i patienternes behandlingsforløb – også når sygdommen er kronisk.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhed

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nyt-nationalt-forskningscenter-skal-styrke-kvinders-sundhed

Sundhed og velfærdNyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhedAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister, Christoffer Melson, sundhedsordfører, Heidi Bank, uddannelses- og forskningsordfører og Linea Søgaard-Lidell, ligestillingsordfører 21. oktober 2025 kl. 14:32Alt for mange kvinder oplever i dag, at tegn på sygdom bliver overset, eller at de må vente urimeligt længe på en diagnose. Det er ikke et spørgsmål om manglende vilje i sundhedsvæsenet, men om manglende viden.
For i årtier har forskningen i kvinders sundhed været underbelyst og underprioriteret, og det har haft konsekvenser for både forebyggelse, diagnosticering og behandling. Det vil vi gøre noget ved.Når kvinder bliver syge, viser symptomerne sig ofte på en anden måde end hos mænd. Men sundhedsvæsenet bygger stadig på viden, der i høj grad stammer fra forskning, der tager afsæt i den mandlige fysiologi. Derfor risikerer kvinder, at sygdomme ikke bliver opdaget eller bliver misforstået – og at de ikke får den rette hjælp, når de har brug for den.Den kroniske underlivssygdom endometriose, der årligt rammer tusindvis af kvinder og kan være meget smertefuld og invaliderende, er blot ét eksempel på en alvorlig sygdom, der alt for længe er blevet overset, og som stadig kræver større faglig opmærksomhed.Derfor vil Venstre og regeringen etablere et nyt Nationalt Center for Forskning i Kvinders Sundhed og afsætte 160 mio. kr. over de næste fire år til initiativet. Formålet er at skabe bedre viden, mere præcis behandling og et sundhedsvæsen, der i højere grad bygger på indsigt i både mænds og kvinders sygdomsforløb.Med det nye center samler vi kræfterne, så ny viden hurtigere kan komme patienterne til gavn.Dermed tager Venstre og regeringen et vigtigt skridt for at rette op på den skævhed, der har været gennem mange år, og hvor forskellene mellem mænds og kvinders sygdomsforløb bliver taget alvorligt.For Venstre ønsker at skabe et sundhedsvæsen med lige muligheder og høj kvalitet. Kvinder og mænd skal mødes med samme faglige indsigt, forståelse og rettidige hjælp.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Med Venstre i regering er der leveret markante resultater for landdistrikterne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/med-venstre-i-regering-er-der-leveret-markante-resultater-for-landdistrikterne

LanddistrikterMed Venstre i regering er der leveret markante resultater for landdistrikterneAf Morten Dahlin, minister for byer og landdistrikter og Anni Matthiesen, landdistriktsordfører og turismeordfører  28. oktober 2025 kl. 09:39Venstre har altid været partiet, der kæmper for vækst, udvikling og liv i landdistrikterne. Med Venstre i regering er der derfor sikret konkrete politiske resultater til gavn for vores landdistriktsområder.
I Venstre arbejder vi for et Danmark i geografisk balance. Et Danmark, hvor det er muligt at arbejde, bo og leve godt i hele landet. Hvor vi både styrker de eksisterende erhverv i landdistrikterne og sikrer de rette rammevilkår for nye erhvervsmuligheder og iværksætteri. Og hvor der lokalt er frihed til at bestemme, hvordan ens lokalområde skal indrettes og udvikle sig. Alt det og mere til har Venstre leveret på i regeringen.Årets landdistriktsredegørelse understreger, at Venstre tager ansvar for fremtidens landdistrikter – og vi sikrer konkrete initiativer, der gavner både liv, vækst og virkelyst uden for de store byer.Vi har sikret en ny national strategi for bæredygtig vækst i dansk turisme Turismen spiller en stor rolle i mange landdistriktskommuner. Faktisk har vi hele 17 kommuner i Danmark, hvor turismen udgør mere end 10 pct. af den samlede beskæftigelse. Ud af disse 17 kommuner er 14 af dem beliggende længere væk fra en større by. Særligt i ø-kommunerne er den turismeskabte beskæftigelse høj og kan udgøre op mod 75 pct. af den samlede beskæftigelse. Derfor har Venstre i regeringen haft et stort fokus på at udvikle og styrke dansk turisme. Med turismestrategien har vi afsat 200 mio. kr. til at fastholde turismens positive momentum i Danmark og sikre, at endnu flere fremover har lyst til at besøge alle dele af vores land – hele året rundt. Vi har liberaliseret planloven og sikret mere frihed til by- og landsbyudvikling I Venstre tror vi på, at vi kan skabe endnu bedre rammer for vækst i landdistrikterne. Men det kræver, at vi lader borgere, iværksættere og virksomheder tilpasse deres bolig og udvikle deres virksomhed uden, at unødvendige regler spænder ben. Derfor har vi sikret en liberalisering af planloven, der gør, at byer og landsbyer får bedre muligheder for at udvikle sig i tråd med de lokale ønsker. F.eks. har vi sikret bedre muligheder for at tage overflødiggjorte bygninger i brug til nye formål, sikret nye udviklingsmuligheder i kystnærhedszonen på øerne og sikret mere lokal selvbestemmelse i planloven.Vi har åbnet for nybyggeri i åbent land Vi har meldt ud, at vi med den kommende planlovsændring vil muliggøre byggeri af nye boliger i det åbne land. Når én bolig nedlægges, kan en anden opføres i det åbne land, selvom det tidligere ikke har været en mulighed. Det vil give nye muligheder for vores landdistrikter og sikre, at vores landzoner ikke bliver systematisk tømt for boliger og liv.Vi har rullet den røde løber ud for produktionsvirksomhederneDet skal være langt lettere at drive produktionsvirksomhed i Danmark – også uden for de store byer. Derfor har Venstre sikret bedre vilkår for at etablere og udvide sine produktionsfaciliteter. Godkendelsesprocesser og myndighedsbehandling skal være smidigere og mere ukompliceret for erhvervslivet, så man lokalt kan lægge sin energi i sin virksomhed og ikke i bøvlet bureaukrati.  Når vi i Venstre siger, at vi arbejder for stærke landdistrikter og et Danmark i balance, så mener vi det. Heldigvis har vi leveret langt flere politiske resultater for vores landdistrikter, end der er plads til i et nyhedsbrev. Derfor kan du finde den fulde liste her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi liberaliserer lukkeloven - og sikrer mere liv i vores mindre byer

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-liberaliserer-lukkeloven-og-sikrer-mere-liv-i-vores-mindre-byer

LanddistrikterVi liberaliserer lukkeloven - og sikrer mere liv i vores mindre byerAf Louise Elholm, erhvervsordfører og Anni Matthiesen, turismeordfører28. maj 2025 kl. 09:49Tirsdag har regeringen sammen med en række af Folketingets partier præsenteret en aftale, som leverer en markant liberalisering af lukkeloven. Venstre er glade for, at vores mindre byer nu får meget bedre mulighed for at opretholde liv og aktivitet i bymidterne til gavn for turismen – hele året rundt.
Den nye aftale om en liberalisering og modernisering af lukkeloven, som Venstre og regeringen - sammen med Konservative, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre - har indgået, er en vigtig udstrakt hånd til lokalsamfund i hele Danmark.For vi gør livet nemmere for danskere i byer med under 16.850 indbyggere, da vi nu giver deres butikker i bymidten mulighed for at holde åbent på helligdage. Det gør livet nemmere, når der mangler sild på påskefrokostbordet, men det gør også mange af vores mindre byer mere attraktive som turistmål.I Venstre har vi længe ment, at det har været grundlæggende skævt, at man på helligdage – hvor der er allerflest turister på tur rundt om i landet – ikke har haft mulighed for rent faktisk at lægge nogle penge i kassen i de lokalsamfund, de besøger.Derudover er det også en aftale, der gør det lettere for butikkerne i alle byer at åbne i forbindelse med arrangementer på lukkedage. For i dag skal der sendes en ansøgning år efter år, men fremover vil vi give mulighed for at få godkendt ansøgningen i op til 10 år for tilbagevendende arrangementer. Dette betyder for eksempel, at hvis en by holder byfest eller markedsdag på en helligdag, bliver det nu lettere at få dispensation til holde butikslivet åbent denne dag.Og sidst, men ikke mindst, afsættes der med aftalen 10 millioner kroner til en pulje, der skal hjælpe de borgerdrevne dagligvarebutikker. I vores besøg rundt om i landet har vi mødt en masse lokale ildsjæle, som har taget ansvaret på sig at skabe en butik, som kan fungere som livsnerve for det lokale liv. Den slags initiativ er vi glade for at kunne bakke op om.Aftalen vil først træde i kraft efter et folketingsvalg. Det skyldes, at Liberal Alliance, som var en del af det oprindelige forlig, ikke har villet være med til at gennemføre liberaliseringen.Det er en skam. For den nye lukkelov er et glimrende stykke liberal politik, som giver vores lokale samfund meget bedre mulighed for at skabe liv og udvikle deres by, som de vil.Det har været en mærkesag for Venstre hele vejen igennem forhandlingsforløbet, og vi er utroligt glade for, at det nu er faldet på plads. Tak til alle de medvirkende partier for at være med til at sikre vores lokale erhvervsliv bedre vilkår.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Strandsurfing er nu lovligt igen

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/strandsurfing-er-nu-lovligt-igen

LanddistrikterStrandsurfing er nu lovligt igen27. maj 2025 kl. 11:00Fra i dag er strandsurfing lovligt igen. Det er en vigtig sejr for de mange surfere, turister og lokalsamfund, der elsker vores kyster og har kæmpet for at få sporten tilbage.
Strandsurfing har i mange år været en populær turistaktivitet på blandt andet Fanø og Rømø. Men tidligere på året satte politiet en stopper for fornøjelsen med henvisning til færdselsloven – som også gælder på strandene. De vinddrevne køretøjer, der benyttes til strandsurfing, blev nemlig betragtet som legetøj og måtte derfor ikke køre på strandene, hvor færdselsloven også gælder. Det har haft store konsekvenser for turismen i området, hvor mange erhvervsdrivende har oplevet aflysninger og mistet indtjening.Transportminister, Thomas Danielsen, og turismeordfører, Anni Matthiesen, har imidlertid lyttet til bekymringerne fra de vestjyske øer og har på den baggrund netop udstedt en ny bekendtgørelse, der gør strandsurfing lovligt igen - og som dermed beskytter vores danske kystturisme. Bekendtgørelsen tillader små vogne drevet af vind på otte strande på den jyske vestkyst, herunder strande på Fanø og Rømø, hvis lodsejer accepterer kørslen, og hvor de brede strande giver god plads til sporten og derfor også tiltrækker mange turister. Venstre kæmper for et stærkt turismeerhverv og for at sikre, at sunde, lokale erhverv og fritidsaktiviteter ikke drukner i unødvendigt papirarbejde – og at Danmark fortsat er et land, hvor det er muligt at drive virksomhed og skabe oplevelser, også i kystområderne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu sidestiller vi kriminelle familier med bander og skærper straffen for bestillingskriminalitet

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-sidestiller-vi-kriminelle-familier-med-bander-og-skaerper-straffen-for-bestillingskriminalitet

RetspolitikNu sidestiller vi kriminelle familier med bander og skærper straffen for bestillingskriminalitetAf Preben Bang Henriksen, retsordfører, Hans Andersen, udlændingeordfører, og Marlene Ambo, indfødsretsordfører16. februar 2026 kl. 14:52Kriminelle familier, der begår systematisk kriminalitet og spreder utryghed lokalt hører ingen steder hjemme i Danmark. I Venstre finder vi det hovedrystende, når vi hører om familieklaner, der starter eksplosionsbrande, udøver grov vold eller bedriver narkohandel. Det trækker enorme ressourcer ud af vores politi og koster mange hundrede millioner for kommunerne. I et nyt udspil præsenterer regeringen, på Venstres opfordring, derfor en række nye initiativer, der skal slå ned på familieklanernes kriminalitet.
I Odense er der sprunget boligblokke, og de kriminelle familiers aktiviteter har kostet kommunen en kvart milliard kroner. I Aarhus har 26 børn under 15 år på tværs af fire kriminelle familier været sigtet for en forbrydelse. Eksemplerne er mange, og konklusionen er klar: Der er behov for at slå endnu hårdere ned på kriminelle familieklaner, der begår systematisk kriminalitet i Danmark.I Venstre vil vi ikke finde os i, at kriminelle familier gang på gang begår alvorlig kriminalitet og konsekvent blæser på love og regler. Hvis man har så lemfældig en tilgang til lovgivningen, så skal straffen også være derefter. Derfor mener vi, at vi skal sidestille kriminelle familier med det, de faktisk er: nemlig bander.Samtidig er der behov for at styrke indsatsen mod den såkaldte bestillingskriminalitet, hvor organiserede kriminelle hyrer andre til at udføre deres beskidte arbejde. Vi har blandt andet set, hvordan svenske børn og unge via sociale medier hyres til at begå drab på dansk jord. Det skal stoppes!I et nyt politisk udspil er regeringen - på Venstres opfordring - derfor klar med ni initiativer, der skal slå hårdere ned på kriminelle familier og på bestillingskriminalitet. Vi foreslår blandt andet:At sidestille kriminelle familier med bander. Det vil betyde, at kriminelle familier fremover kan straffes efter bandeparagraffen, så alvorlige forbrydelser kan straffes med det dobbelte.At skærpe straffen for bestillingskriminalitet. Hvis man bestiller andre til at begå alvorlig kriminalitet som drab, eller lader sig bestille til at begå alvorlig kriminalitet, skal straffen skærpes med en tredjedel.At udvide den geografiske udstrækning af det opholdsforbud, som bandekriminelle kan idømmes, så det fremover også kan gælde de omkringliggende kommuner eller dele af disse kommuner – og ikke kun den eller de kommuner, hvor kriminaliteten er begået.Der skal slås hårdt og konsekvent ned på bander og kriminelle familiers brutalitet - og organiserede kriminelle skal tydeligt mærke, at vi ikke vil finde os i deres uacceptable handlinger. Svenske tilstande: Nej tak!Læs hele udspillet her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# ”Kød er mord” stod der pludselig på slagterbutikkens rude – nu skærper vi straffen for politisk motiveret kriminalitet mod lovlige erhverv

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/kod-er-mord-stod-der-pludselig-pa-slagterbutikkens-rude-nu-skaerper-vi-straffen-for-politisk-motiveret-kriminalitet-mod-lovlige-erhverv

Retspolitik”Kød er mord” stod der pludselig på slagterbutikkens rude – nu skærper vi straffen for politisk motiveret kriminalitet mod lovlige erhvervAf Preben Bang Henriksen, retsordfører, og Christoffer Melson, indenrigsordfører2. februar 2026 kl. 16:21Vi ser desværre for mange eksempler på, at politisk aktivisme har udviklet sig til trusler, ødelæggelse af andres ejendom eller angreb på mennesker, der bare passer deres arbejde. I Venstre mener vi, at det er helt uacceptabelt at forsøge at presse andre ud af deres levevej ved at skabe frygt og utryghed – blot fordi man er politisk uenig.
I de seneste år har en ærgerlig tendens bredt sig. Flere og flere mener, at det er acceptabelt at anvende f.eks. trusler eller chikane som et værktøj til at fremme deres synspunkter og for at undertrykke andres. Det kan være mod ellers lovlige erhverv, mod folkevalgte og kandidater til valg og sågar mod de nærmeste pårørende. Det er naturligvis langt over grænsen og helt uacceptabel adfærd. For Danmark er et demokratisk land – og derfor undertrykker vi ikke andres holdninger, bare fordi vi er uenige med dem.Derfor skærper vi nu straffen for politisk motiveret kriminalitet mod lovlige erhverv og sikrer tryggere rammer for folkevalgte, kandidater og pårørende. For det skal altid være trygt at tage en tørn for demokratiet i Danmark – og alle skal have lov at passe deres arbejde, uagtet hvad andre måtte have af holdninger til erhvervet.I en ny bred politisk aftale præsenterer vi derfor nu en række nye initiativer, der skal værne om demokratiet. Vi vil b.la.:Sikre en særlig strafferetlig beskyttelse af pårørende, så det bliver strafbart uberettiget at kontakte en person på baggrund af dennes nærmestes ytringer i den offentlige debat. Det skal desuden være en strafskærpende omstændighed, hvis kontakten er rettet mod et barn.Styrke beskyttelsen af privatsfæren, så politiet får mulighed for at flytte meningstilkendegivende forsamlinger, der skal finde sted eller finder sted tæt på en privat bolig.Skærpe straffen ved politisk motiveret kriminalitet med baggrund i forurettedes lovlige erhverv. Det betyder, at det fremover vil være en strafskærpende omstændighed, hvis aktivister f.eks. udøver hærværk mod en slagterbutik, som vi tidligere har set eksempler på.Forbedre politiets mulighed for at flytte demonstrationer ud fra en proportionalitetsafvejning, så politiet fremover også kan flytte demonstranter, når det er for at beskytte andre menneskers rettigheder og friheder. Vi har tidligere set, hvordan en børnefodboldkamp med et jødisk hold er blevet aflyst grundet en planlagt demonstration. Fremover får politiet altså mulighed for at flytte en sådan demonstration.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstresejr: Nu bryder vi 89 års monopol

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstresejr-nu-bryder-vi-89-ars-monopol

RetspolitikVenstresejr: Nu bryder vi 89 års monopolAf Preben Bang Henriksen, retsordfører18. december 2025 kl. 10:42Efter mange års kamp for at bryde Kammeradvokatens monopol på statslige advokatydelser er det nu endelig lykkes. Kammeradvokattitlen forsvinder, og vi afskaffer samtidig den monopol-ordning, der har eksisteret siden 1936. Et monopol, der har kostet danske skatteborgere dyrt.
Af uransagelige årsager har skiftende finansministre i årtier levet i forestillingen om, at et monopol til et privat firma var en rigtig god og billig løsning. Men det er ikke tilfældet.I 2014 brugte staten godt 430 millioner kroner på Kammeradvokaten. I 2023 var tallet vokset til 682 millioner, og sidste år brugte staten svimlende 654 millioner kroner på Kammeradvokaten.Der er unægtelig en god grund til, at man verden over har konkurrencelovgivning.Nu gør vi, som Venstre i årevis har kæmpet for, og sætter en stopper for monopolet. Vi øger konkurrencen på statens juridiske opgaver, og vi lader flere advokater byde på opgaverne.I første omgang er det statens juridiske arbejde inden for en række emner, der fremover bliver sendt i udbud hos landets advokathuse.Det bliver rigtig godt. Øget konkurrence vil både højne kvaliteten, og vi vil kunne få opgaverne løst til en bedre pris.Men der er også flere gode ting ved aftalen. Ved større konkurssager har staten i dag nærmest på forhånd udpeget Kammeradvokaten som kurator for konkursboet. Med aftalen forsvinder denne særstatus, og det vil fremover være de lokale skifteretter, der selv kan udpege den advokat, man finder bedst til opgaven.Derudover vil regeringen etablere en uafhængig offentlig myndighed, der vil få til opgave at håndtere en del af statens rådgivnings- og retssagsopgaver. Den nye myndighed vil skulle håndtere opgaver relateret til fx forvaltningsret, EU-ret, erstatnings- og forsikringssager.Det giver fin mening for os i Venstre, for vi er helt overbeviste om, at ordningen vil kunne løse sagerne langt billigere, end det har været tilfældet hos Kammeradvokaten.Alt i alt en rigtig, rigtig god dag for os i Venstre. Jeg har efter mere end 40 år som praktiserende advokat personligt kæmpet for at ophæve Kammeradvokatens monopol, siden jeg kom i Folketinget i 2011, og nu lykkes det.Det er jeg virkelig glad for!
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre vil sikre mere frihed under ansvar for foreningslivet

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/venstre-vil-sikre-mere-frihed-under-ansvar-for-foreningslivet

Venstre vil sikre mere frihed under ansvar for foreningslivetForeningslivet er presset. Derfor har Venstre sat sig for at komme foreningslivet til undsætning med konkret politik. Frivillige ildsjæle i hele landet lægger tid og kræfter i at skabe fællesskaber og afholde aktiviteter til gavn for os alle. Foreningslivet skal ikke længere druknes i bøvl, bureaukrati og høje gebyrer.
Foreningslivets udfordringer skal løses
Danmark er rig på frivillige foreninger, der bidrager til at få alle med i fællesskabet. Der findes mere end 100.000 foreninger, som spænder fra store veletablerede organisationer til helt små lokale foreninger.Alle foreningerne, uanset størrelse, har brug for en bankkonto til at drive deres aktiviteter, opkræve kontingenter og modtage offentlige tilskud. Desværre oplever flere stigende gebyrer, fordi bankerne er pålagt lovgivning, som skal bekæmpe økonomisk kriminalitet, hvidvask og terrorfinansiering. Det er desværre gået fejlagtigt hårdt udover foreningerne, og det vil Venstre ændre.Derudover drukner foreningerne i bureaukrati og indberetninger, når man bare prøver at afholde aktiviteter. Det skal der rettes op, så de frivillige kan bruge deres tid på reelt foreningsarbejde.I Venstre har vi længe forsøgt at råbe regeringen op med flere konkrete beslutningsforslag på de aktuelle problemer. Regeringen har ikke lyttet og har stemt imod. Regeringen har først nu iværksat en kortlægning af foreningernes udfordringer, men mens regeringen afventer, handler Venstre.De danske foreninger er en hjørnesten i den danske kultur. Derfor skal vi redde foreningslivet før det er for sent! Og vi er i 11. time!
Venstres operation "red foreningslivet"
For at imødekomme den berettigede kritik fra foreningslivets ildsjæle og samtidig styrke arbejdet i de danske foreninger, vil Venstre inden grundlovsdag 2023 iværksætte følgende initiativer:Indføre procedurer der sikrer, at alle foreninger med et anerkendelsesværdigt formål, som udgangspunkt, henføres til kategorien ”lavrisiko-kunder”.Forenkle kravene til registrering af foreningers bestyrelsesmedlemmer.Udlugning i kravene til bankernes kontrol af foreninger, så der banes vej for lavere gebyrer.Undersøge muligheden for at der først skal ske automatisk kontrol fra bankens side, hvis en forening overfører penge til udlandet, fordi det vil bidrage til at sænke bankers hvidvaskbehandling af foreninger, som ikke overfører til udlandet.Undersøge muligheden for at indføre en ”foreningsjournal”, der skal gøre det nemt for foreninger at opbevare deres oplysninger i banken eller skifte bank.Initiere arbejdet med en særlig portal, hvor foreninger kan sammenligne bankgebyrer.Der skal indføres et fribeløb, som foreninger må tjene på aktiviteter uden betale skat. §18 midler skal ikke indregnes i fribeløbet.Foreninger fritages for momsregistrering jævnfør en nærmere fastsat beløbsgrænse.Foreninger m.fl., der arrangerer bankospil til fordel for velgørende formål, skal ikke betale afgift.Forbedring af skattefri honorering af trænere og ledere, evt. efter samme model som for dommere.Lette og digitalisere processen ifm. indhentning af tilladelser til arrangementer.
Venstre kommer til at fortsætte, og levere konkrete løsninger til gavn for de mange frivillige ildsjæle og foreninger rundt om i landet.


---

# 404

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/slut-med-bovl-og-bureaukrati-i-foreningslivet

Siden blev ikke fundet


---

# Venstre ville med udspil redde foreningslivet – nu leverer regeringen

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-ville-med-udspil-redde-foreningslivet-nu-leverer-regeringen

KulturVenstre ville med udspil redde foreningslivet – nu leverer regeringenAf Jan E. Jørgensen, kulturordfører15. august 2024 kl. 11:24Tilbage i maj fremlagde vi i Venstre et udspil, der skulle gøre op med bureaukratiet i foreningslivet og give nyt liv til alle de frivillige, der gør en forskel i vores sportsklubber og spejderforeninger. Nu tager vi et skridt nærmere at gøre det til virkelighed, da regeringen har offentliggjort et ambitiøst foreningslivsudspil, som vi i Venstre er utroligt tilfredse med.
Ildsjælene rundt om i Danmark har behov for luft, hvis foreningslivet ikke skal kvæles i ligegyldigt papirarbejde og bureaukrati. Det forstår Venstre.For sandheden er desværre i dag, at der er alt, alt for mange krav og tilsyn at leve op til for vores frivillige i foreningslivet. Derfor overraskede det de færreste, da en undersøgelse i 2022 viste, at halvdelen af vores frivillige overvejer at stoppe, og at halvdelen af disse begrunder den overvejelse med en frustration over bureaukrati.Det er frustrationer, vi i Venstre lytter til. Det er frustrationer, som regeringen nu handler på.I regeringens udspil ligger blandt andet, at foreningerne som noget nyt skal have adgang til en mere basal betalingskonto. Det betyder, at det bliver billigere og mindre bureaukratitungt for foreningerne at have den bankkonto, der er afgørende for, at den enkelte forening kan fungere i dagligdagen. Det er desuden noget, Venstre tidligere har foreslået.Derudover bliver det også nu meget enklere at indhente tilladelser, hvis en forening f.eks. vil afholde et kræmmermarked eller en koncert. Tidligere har sådanne arrangementer krævet et væld af forskellige tilladelser. Med regeringens udspil bliver det nu muligt at få flerårige tilladelser, hvilket vil lette de frivilliges bureaukratiske byrde markant. Det er også noget, Venstre tidligere har foreslået.Dette er blot to tiltag ud af otte gode tiltag, der kommer til at gøre det nemmere og sjovere at arbejde frivilligt i det foreningsliv, som vi danskere holder så meget af. Du kan læse om alle her.I Venstre er vi ikke overraskende utroligt tilfredse med, at vores mangeårige arbejde med at sikre bedre vilkår for vores frivillige nu bærer frugt. Det er Venstre-hjerteblod, der nu bliver til Danmarks regerings politik.Tillykke til alle Danmarks frivillige og ikke mindst tak for jeres store indsats!
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nyt udspil om foreningslivet skal give mere luft til vores ildsjæle

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nyt-udspil-om-foreningslivet-skal-give-mere-luft-til-vores-ildsjaele

KulturNyt udspil om foreningslivet skal give mere luft til vores ildsjæleAf Morten Løkkegaard, Venstres spidskandidat til Europaparlamentsvalget, Jan E. Jørgensen, kulturordfører, og Morten Dahlin, By-, Land- og kirkeminister samt minister for nordisk samarbejde17. maj 2024 kl. 10:29Danmark havde ikke været det samme uden vores foreningsliv. Hver dag arbejder frivillige for at opretholde en livsnerve af demokrati, dannelse og fællesskab, som dansk kultur umuligt kan være foruden. Men denne livsnerve er i disse år truet af en bølge af bøvl og bureaukrati, der trækker det sjove ud af at være fodboldtræner eller spejderleder. Derfor foreslår Venstre nu et foreningslivsudspil, som værdsætter vores frivillige og redder vores foreninger.
Der er rigtig, rigtig mange krav og tilsyn at leve op til for vores frivillige. Der skal gives identifikationsoplysninger til banken for alle bestyrelsesmedlemmer i en forening. Der skal sendes en ansøgning, når der skal opstilles en hoppeborg til en lille, lokal gadefest, og dertil kommer, at der er fuldstændig uproportionalt meget administrativt arbejde ved at være fodboldtræner eller kasserer i den lokale klub.Det kommer desværre ikke som en overraskelse, når en undersøgelse fra 2022 viser, at halvdelen af de frivillige overvejer at stoppe, og halvdelen af disse begrunder den overvejelse med bureaukrati. Danskerne er dødtrætte af, at frivilligheden i foreningslivet er kommet til at handle mere om regelboksning og bureaukratitango end hulahopringe og rytmegymnastik. Det er en udvikling, der skal vendes.Engagement i foreningslivet skal ikke være en byrde, og det at være frivillig skal i højere grad føles som et frirum end som et ekstra arbejde. I Venstres optik er det åbenlyst en politisk opgave at få det til at ske.Derfor præsenterer Venstre et nyt foreningsudspil med 9 ambitiøse forslag, der skal gøre det lettere at drive forening og gøre det mere attraktivt at deltage i det frivillige foreningsliv. Lad os blot fremhæve tre af forslagene.Vi foreslår at lette og digitalisere processen, når der skal ansøges om tilladelse til arrangementer. Skal man i dag lave et lokalt arrangement, kræver hoppeborgen, alkoholen og lotteriet hver sin ansøgning for at få lov til at have dem. I de helt grelle eksempler har vi set, at en enkelt byfest har måttet sende 32(!) forskellige ansøgninger for, at de kunne holde festen, som de ønskede det. Det må laves om, og indtil det er på plads, mener vi det skal være muligt for årligt tilbagevendende lokale begivenheder at modtage flerårige tilladelser.
Men helt ærligt; det er jo næppe den lokale spejdertrop, der står bag omfattende hvidvask af penge for østeuropæiske kriminelle. Væk med alle de krav! Morten Dahlin, Morten Løkkegaard og Jan E. Jørgensen
Derudover foreslår vi at forenkle bankkravene til frivillige foreninger. For at mindske risikoen for f.eks. hvidvask er de danske banker underlagt strenge krav og kontroller, men de krav har desværre vist sig at ramme frivillige foreninger. Men helt ærligt; det er jo næppe den lokale spejdertrup, der står bag omfattende hvidvask af penge for østeuropæiske kriminelle. Væk med alle de krav!Og så mener vi også, at vi skal forenkle GDPR-reglerne i EU. Intentionerne med GDPR-lovgivningen fra EU var og er gode; nemlig bedre kontrol med danskernes og europæernes data. Men mod hensigten er de mange mindre foreninger desværre også blevet ramt unødigt hårdt af de mange krav. Det bliver simpelthen i mange tilfælde en decideret tidsrøver. De ildsjæle, der frivilligt bruger deres fritid på at gøre en forskel for deres lokalsamfund i foreningslivet, skal ikke druknes i administrative byrder fra GDPR – de skal træne afleveringer på håndboldbanen og tænde bål udenfor spejderhytten. Derfor vil Venstre i EU arbejde stædigt for, at vi forenkler GDPR-reglerne.Alt dette og mere til bindes sammen med en gennemgribende gennemgang af reglerne på foreningsområdet, der skal sikre, at ikke én tidsel i form af en unødvendig regel får lov at stå tilbage i haven.Det skylder vi ikke bare vores frivillige – det skylder vi dansk kultur. For Danmark ville bare ikke være det samme uden vores blomstrende foreningsliv.Du kan læse hele vores foreningsudspil her: Slut med bøvl og bureaukrati i foreningslivet (venstre.dk)
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu sikrer vi flere penge til museerne

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-sikrer-vi-flere-penge-til-museerne

KulturNu sikrer vi flere penge til museerneAf Jan E. Jørgensen, kulturordfører17. maj 2024 kl. 09:50Venstre og regeringen har sammen med Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Enhedslisten, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti indgået en aftale om en museumsreform, der indebærer et markant løft af museer i hele Danmark.
Det er en tiltrængt reform, som skal gøre op med et uigennemsigtigt, rigidt og på mange punkter uretfærdigt tilskudssystem, hvor det har været svært at forklare, hvorfor to museer, der ligner hinanden, har modtaget vidt forskellige tilskud.Det er en reform, der har været talt om i mere end 10 år, og som skiftende regeringer uden held har forsøgt at nå i mål med. Nu er det endelig lykkedes, og det på en måde, så museumsmidlerne til de statsanerkendte museer fremover fordeles mere retfærdigt og gennemsigtigt. Samtidig moderniserer og forenkler vi museernes faglige opgaver, så museernes fremtidige opgaver er samlingsudvikling, vidensudvikling og formidling.Derudover løftes museumsområdet varigt med 75 mio. kr. årligt. Det er et historisk løft, som kommer museer i alle egne af landet til gode.Fremover bliver pengene fordelt på en måde, der består af tre elementer.For det første et grundtilskud, der varierer efter betydningen af museets samling. For det andet indfører vi et incitamentsbaseret tilskud. Her kan museerne få et eller flere tillægstilskud afhængigt af deres præstation på, hvor gode de for eksempel er til at tiltrække indtægter og gæster, herunder børn og unge. Dermed belønner vi museer, der gør sig umage, og som f.eks. selv kan skaffe finansiering, er relevante for børn og unge og kan tiltrække gæster i alle aldre. For det tredje indfører vi et prioritetstilskud, der tildeles politisk til en række museer, der ellers ville have stået til en så markant tilbagegang, at de havde været i risiko for at lukke. Der er taget geografiske hensyn ikke mindst til region Sjælland ved fordelingen af dette tilskud.Museumslandskabet har længe været fastlåst, og det har ikke været muligt for nye museer at blive statsanerkendt. Det løsner vi op for nu. Fremover skal et uafhængigt organ kunne beslutte, om et museum skal statsanerkendes, ligesom det vil være muligt at fratage statsanerkendelsen, hvis kvaliteten ikke er høj nok.Alt i alt har vi sikret en liberal museumsaftale, der kombinerer en markant og tiltrængt investering i museerne i hele landet med en i store træk meritbaseret model, hvor museer, der gør det godt, belønnes.Med aftalen tager vi endnu et skridt mod, at museerne kan formidle og styrke vores fælles fortælling, vores forståelse af os selv, og vores demokratiske dannelse.Det kan vi godt være stolte af.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi styrker Danmarks tryghed med et nyt totalberedskab

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/vi-styrker-danmarks-tryghed-med-et-nyt-totalberedskab

VenstreVi styrker Danmarks tryghed med et nyt totalberedskabAf Torsten Schack Pedersen, minister for samfundssikkerhed og beredskab og Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister20. februar 2026 kl. 11:54Med et nyt dansk totalberedskab ruster vi Danmarks modstandsdygtighed i en tid, hvor truslerne desværre er mange. Samtidig gør vi sundhedsvæsenet og andre samfundskritiske sektorer mere robuste med en akutpakke på 1,2 milliarder kroner.
Danmark står i dag over for den mest komplekse og alvorlige trussel i årtier. Cyberangreb, sabotage, desinformation, pres på energiforsyningen og forsøg på at påvirke vores demokratiske processer gør det nødvendigt at handle nu for at sikre danskernes tryghed.Det kræver, at vi styrker vores samlede beredskab.Derfor lancerer vi nu, med Venstre i spidsen, et samlet dansk totalberedskab efter nordisk forbillede. Samtidig investerer vi 1,2 milliarder kroner i 2026 i en akutpakke, der styrker Danmarks robusthed her og nu.Totalberedskabet samler indsatsen mellem borgere, virksomheder, civilsamfund og myndigheder. Vi styrker evnen til at forebygge og håndtere større hændelser, kriser og i værste fald krig. Staten har ansvaret for at beskytte samfundets grundlæggende funktioner. Men robusthed kræver, at hele samfundet er forberedt.Akutpakken udmøntes i konkrete tiltag på tværs af de funktioner, der skal fungere, også når Danmark bliver ramt. Sundhed, kommunale beredskaber, energiforsyning, tele, transport og kritisk infrastruktur styrkes samlet, så samfundet kan holde.Der afsættes blandt andet 295 millioner kroner til at styrke sundhedsområdet, herunder nødstrømsanlæg på sygehuse og et mobilt medicinsk modtagecenter, der kan behandle tilskadekomne ved større hændelser. 220 mio. kr. går til ekstraordinære kommunale beredskabsindsatser med nyt materiel og styrkede kapaciteter i de lokale redningsberedskaber. Derudover afsættes 180 millioner kroner til beredskabsindsatser i Grønland, hvor særlige geografiske og klimatiske forhold kræver et stærkere og mere robust beredskab.Det betyder, at Danmark står stærkere i kriser, kommer hurtigere på fode igen og bevarer tilliden i samfundet, også når vi bliver sat under pres.Totalberedskabet handler ikke kun om staten. Det handler om os alle. Vi har hver især en rolle. Vi har hver især et ansvar.Venstre har insisteret på, at Danmark skal være bedre forberedt på nye og skærpede trusler. Nu tager vi ansvar. Med totalberedskabet styrker vi Danmarks robusthed, beskytter vores demokrati og sikrer danskernes tryghed i en urolig verden. Det er et markant løft af Danmarks samlede sikkerhed og beredskab.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny beredskabsaftale ruster Danmark bedre til fremtidens kriser

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-beredskabsaftale-ruster-danmark-bedre-til-fremtidens-kriser

ForsvarNy beredskabsaftale ruster Danmark bedre til fremtidens kriserAf Torsten Schack Pedersen, minister for samfundssikkerhed og beredskab og Peter Juel-Jensen, beredskabsordfører15. januar 2025 kl. 09:25Regeringen, Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Konservative Folkeparti, DF og Radikale har indgået en ny aftale for beredskabsområdet, der skal styrke Danmarks evne til at håndtere både ekstreme vejrhændelser og sikkerhedstrusler gennem investeringer i blandt andet specialiseret klimamateriel, cybersikkerhed og en akutpakke til det statslige beredskab, som skal understøtte det kommunale beredskab.
I Danmark har vi et stærkt og professionelt beredskab til at stå vagt om vores samfund, når truslerne fra vejr såvel som ondsindede fremmede magter er kommet for tæt på.De seneste år er det dog blevet tydeligt for enhver, at truslerne fra både vejr og fremmede magter er blevet større. Klimaforandringerne forårsager flere og flere oversvømmelser herhjemme, og Ruslands invasion af Ukraine har skabt et sikkerhedsklima, hvor blandt andet angreb på vores lands cyberinfrastruktur ikke må komme som en overraskelse.Derfor er det sund fornuft, at regeringen i dag sammen med Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Konservative Folkeparti, DF og Radikale, har præsenteret en beredskabsaftale, der sikrer, at beredskabet er klart og rustet til en stadig mere uforudsigelig verden.Aftalen rummer disse hovedindsatsområder:Først og fremmest er vi i aftalepartierne enige om, at der er nogle helt akutte udfordringer i det statslige beredskab, Beredskabsstyrelsen, som vi først og fremmest må tage hånd om.Det gør vi ved at afsætte 145 millioner kroner i 2025-2026 til en akutpakke, der blandt andet skal bruges på udbedring af akutte udfordringer i Beredskabsstyrelsens bygninger og faciliteter og ekstra uniformerede personel, der blandt andet skal kunne indgå som assistance til de kommunale redningsberedskaber, når kriser rammer lokalt.Dernæst er partierne blevet enige om at afsætte 131 millioner kroner i 2025-2026 til at øge den operative kapacitet samt investere i specialiseret klimamateriel. Klimamateriellet skal kunne indsættes lokalt i forbindelse med håndteringen af voldsomme vejrhændelser som eksempelvis de stormfloder, vi i de seneste år har oplevet i Danmark.Derudover bliver der i de kommende år afsat 37 millioner kroner til mere uddannelse og flere øvelser i vores beredskab, mens vi afsætter 60 millioner kroner til at styrke den beredskabs- og krisekommunikation, der rettes mod borgerne. For at vores land kan modstå kriser bedst muligt, er øvelse og krystalklar kommunikation hele vejen rundt altafgørende. Derfor er vi også sikre på, at disse penge er godt givet ud.Ligeledes sætter vi med beredskabsaftalen turbo under Danmarks teknologiske oprustning. Cybersikkerheden er vigtigere end nogensinde – særligt i et højdigitaliseret samfund som vores – og derfor vil vi med denne aftale afsætte 100 millioner kroner årligt fra 2025-2033 til at højne cybersikkerhedsniveauet, samt at der skal udarbejdes en ny dansk strategi for cyber- og informationssikkerhed i løbet af 2025.Endelig tager vi med aftalen initiativ til et nyt forum for erhvervslivet og civilsamfundet, som skal sikre større inddragelse og bidrag fra disse aktører.Hvis vi skal imødekomme og modstå de krisesituationer – sikkerhedsmæssige som klimarelaterede – som vi kommer til at møde i de kommende år, kræver det politisk ansvarlighed og rettidig omhu. Det mener vi, at aftalepartierne har vist ved at forhandle denne aftale på plads.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre sikrer skattelettelser til hårdtarbejdende danskere

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-resultater-i-regering/venstre-sikrer-skattelettelser-til-hardtarbejdende-danskere

Venstre sikrer den største skattelettelse på arbejde i 10 årSkattelettelser til over 3 millioner arbejdende danskere, en halvering af topskatten for 280.000 personer og flere penge på lommen til enlige forsørgere. Det er nogle af hovedpunkterne i den nye skattereform, som regeringen har fremlagt.
Venstre gik til valg på at give skattelettelser til danskere i arbejde. Det gjorde vi, fordi vi grundlæggende mener, at danskernes penge ligger bedst i danskernes lommer. Og fordi vi ønsker at gøre det mere attraktivt at arbejde for alle de danskere, der yder en ekstra indsats.
I dag har regeringen fremlagt sit forslag til en personskattereform, der giver skattelettelser til danskerne på sammenlagt 10 mia. kroner, hvilket er langt mere end der oprindeligt var lagt op til i regeringsgrundlaget.
Der er ingen tvivl om, at det er et stort resultat for Venstre, som vi er meget stolte af. Og så viser det med al tydelighed, hvorfor Venstre sidder med i regeringen – nemlig for at få skabt solide borgerlige resultater.Som en del af skattereformen kommer vi blandt andet til at gøre det mere attraktivt at gå fra deltid til fuldtid. Vi forhøjer beskæftigelsesfradraget for de danskere, der hver dag står op og går på arbejde til gavn for vores fællesskab. Derudover giver vi enlige forsørgere, der går den svære balancegang mellem arbejde og hjemligt ansvar, en ekstra håndsrækning ved at forhøje deres ekstra beskæftigelsesfradrag yderligere. Og så kommer vi til at lette topskatten, så 280.000 hårdtarbejdende danskere får halveret deres topskat.Alt dette yder ikke bare flittigheden retfærdighed. Det yder også fællesskabet gavn. Vores nye forslag bidrager til at sikre mere arbejdskraft til både velfærden og den private sektor. Faktisk leverer vores forslag over 5.000 ekstra i beskæftigelse – eller hvad der omtrent svarer til, hvad både den tidligere S-regering og VLAK-regeringen leverede tilsammen på en 7-årig periode.
Konkret betyder vores forslag, at 3,3 mio. danskere får et højere beskæftigelsesfradrag. 117.000 enlige forsørgere får yderligere en forøgelse af det ekstra beskæftigelsesfradrag. Og 280.000 får halveret deres topskat, hvilket eksempelvis vil betyde, at 75 pct. af de metalarbejdere, som i dag betaler topskat, fremover kun skal betale mellemskat. Det samme gælder for ca. 70 pct. af sygeplejerskerne.En helt almindelig familie – hvor mor er folkeskolelærer, og far er elektriker – kan dermed se frem til en samlet skattelettelse på over 7.000 kr. Det kan vi godt være stolte over i Venstre.
Det har været en klar prioritet for Venstre, at en del af det øgede økonomiske råderum prioriteres til skattelettelser for danskerne i arbejde. Det er vi lykkedes med at sikre.
Og der kommer mere. Regeringen kommer til at prioritere yderligere skattelettelser til dansk erhvervsliv og vores iværksættere. For det skal være nemmere og billigere at drive virksomhed i Danmark.Nu indkalder vi partierne i Folketinget til forhandlinger. Vi håber, de vil være med til at tage ansvar. Så vi sammen kan lægge pengene tilbage i danskernes lommer. Så vi sammen kan gøre det mere attraktivt for den enkelte at yde en indsats for sig selv og for fællesskabet.Det handler om rimelighed – at folk, der går på arbejde, skal have lov til at beholde flere af deres egne penge. Og det handler om at sikre mere arbejdskraft, så både velfærden og det private erhvervsliv har adgang til de hænder, som de har brug for, for at kunne fungere.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Venstre leverer på endnu et valgløfte: Historisk forenkling af beskæftigelsesindsatsen

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-leverer-pa-endnu-et-valglofte-historisk-forenkling-af-beskaeftigelsesindsatsen

ArbejdsmarkedVenstre leverer på endnu et valgløfte: Historisk forenkling af beskæftigelsesindsatsen  Af Stephanie Lose, økonomiminister og næstformand for Venstre, og Kim Valentin, beskæftigelsesordfører9. april 2025 kl. 11:38Venstre gik i 2022 til valg på at nytænke og frisætte beskæftigelsesindsatsen, hvor vi foreslog at frigøre tre milliarder kroner, nedlægge jobcentrene og sikre en indsats med mere frihed og mindre bureaukrati. Da regeringen blev dannet, fik vi skrevet en reform af beskæftigelsesindsatsen ind i regeringsgrundlaget.
Nu leverer vi på det.Regeringen har nemlig, sammen med Liberal Alliance, Konservative, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, indgået en aftale om fremtidens beskæftigelsesindsats.Der er tale om en historisk afbureaukratisering, hvor vi sikrer en friere og enklere beskæftigelsesindsats, der skal sætte den enkelte ledige i centrum. Vi gør fundamentalt op med det regime, vi kender i dag, og går fra fokus på proceskrav til fokus på resultater.Vi har i Danmark høj beskæftigelse og lav ledighed. Men der er en gruppe, der står uden for det arbejdende fællesskab, som i dag mødes af et uoverskueligt og rigidt aktiveringssystem med komplekse regler og begrænset mulighed for at tilpasse indsatsen til den enkeltes behov. I dag har Danmark et af Europas dyreste beskæftigelsessystemer. Et system, der over årene er blevet dyrere, selvom ledigheden er blevet lavere - for der er hele tiden blevet bygget flere regler og proceskrav på.Med reformen frigør vi 2,7 milliarder kroner i 2030, vi giver kommunerne frihed til at nedlægge jobcentrene og til at organisere indsatsen, som det passer dem. Det er klare og tydelige Venstre-aftryk.Borgeren i centrum med færre reglerEn historisk regelforenkling vil gøre beskæftigelsesindsatsen enklere og langt mere gennemskueligt for både medarbejdere og borgere.F.eks. er der i dag 13 målgrupper i beskæftigelsesindsatsen med hver deres regler og proceskrav. Fremover vil der kun være fem målgrupper. Samlet set halverer vi antallet af særregler. Færre proceskrav vil også betyde, at der årligt kan afholdes omkring 500.000 færre samtaler. Samtaler der, når mængden af dem er blevet så højt, alt for ofte bliver en bureaukratisk formalitet.Det frigør tid - og det frigør medarbejdere, vi kan bruge andre steder i både den offentlige og private sektor, hvor der er brug for kvalificeret arbejdskraft.Med færre regler og krav bliver det i højere grad muligt at skræddersy indsatsen efter den enkeltes behov. Kommuner og medarbejdere får større frihed til at beslutte, hvilke tilbud der giver mest mening – både for dem, der står langt fra arbejdsmarkedet, og dem, der er tættere på at finde et job.Mere frihed og frit valgDer skal i fremtiden både være mere frihed for den ledige, de ansatte og kommunerne. Derfor afskaffer vi kravet om, at den kommunale beskæftigelsesindsats skal være forankret i et jobcenter.Fremover kan den enkelte kommune selv beslutte, hvordan indsatsen bedst indrettes. Dermed kan kommunen vælge helt at nedlægge jobcenteret - noget som Venstre gik til valg på. Og for nogle af de ledige længst væk fra arbejdsmarkedet, som måske kæmper med en række andre problemer, kan kommunen dermed fx vælge at forankre beskæftigelsesindsatsen sammen med den sociale indsats.Med aftalen indfører vi også en forsøgsordning med frit valg målrettet de borgere, der er tættest på arbejdsmarkedet. Med forsøgsordningen vil en stor gruppe dagpengemodtagere frit kunne vælge, om de vil gøre brug af den kommunale beskæftigelsesindsats, deres A-kasse eller en anden certificeret aktør, som fx en privat virksomhed eller en civilsamfundsorganisation.For i Venstre tror vi på, at det har en værdi for den enkelte ledig at kunne vælge selv. Ikke nødvendigvis fordi noget er bedre end andet, men fordi man skal have friheden til at vælge det, man vurderer, passer ens behov bedst.Mere værdighed for sygemeldte og udsatteSamtidig sikrer vi med reformen et langt mere værdigt beskæftigelsessystem. Det gør sig særlig gældende for udsatte borgere langt fra arbejdsmarkedet og sygemeldte. I fremtiden vil 70.000 sygemeldte, som er i beskæftigelse og venter på at blive raske nok til at vende tilbage til deres arbejdsplads, slippe for at skulle møde op hos kommunen.Samlet set er der tale om en ambitiøs aftale, hvor vi - i fuld overensstemmelse med Venstres valgoplæg - nu vil sikre en bedre og mere fri beskæftigelsesindsats.Tak til partierne i aftalen for at være med til at tage ansvar for fremtidens beskæftigelsesindsats.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# [PDF] 2023.12.14-Venstre%20Eu%20program-2024-2029-venstrenet.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/f/d/8/c/fd8ca0cb4b37c7245928896479b142c707493e5e/2023.12.14-Venstre%20Eu%20program-2024-2029-venstrenet.pdf

1
ET STÆRKT DANMARK I 
ET SIKKERT EUROPA
Venstres EU-program 
2024-2029
2
3
Venstres prioriteter:
1.
Danmark og Europa skal være 
frit, rigt og trygt
3.
EU skal kunne selv 
– digitalt og industrielt
 
5.
Vores værdier skal forsvares 
– og demokratiet styrkes
 
2.
Vores børn skal sikres en grøn 
og mangfoldig klode
4.
Vi skal kæmpe for mere 
marked og frihandel
6.
Danskerne skal have maksimal  
indflydelse i EU
3
Verden er under forandring. Dramatisk og med 
rekordfart. På ganske få år er den eksisterende 
verdensorden forvandlet til en uorden. Faste 
forestillinger falder. Klodens tektoniske plader 
forrykkes. Nye trusler og magtstrukturer skaber 
voldsom utryghed. 
Ingen havde forestillet sig, at vi igen skulle opleve 
krig i Europa. En krig, som trækker dybe spor både 
i Danmark og i det europæiske samarbejde. 
Putins ulovlige invasion af Ukraine er kulminationen 
på to årtiers uafbrudte kriser: Terror, finansielt 
sammenbrud, migrantstrømme, Covid-pandemi 
– og parallelt; politisk kaos i USA, UK og 
Mellemøsten, et stadig mere selvbevidst syd med 
et ekspanderende Kina, skarpt forfulgt af Indien, 
samt et falleret og revanchistisk Rusland.  
Hele det globale samarbejde er i opbrud 
– og eksistentielt truet. For en tid troede vi, at den 
kolde krigs utryghed var ovre. At demokrati, 
menneskerettigheder og frihandel – det liberale 
verdenssyn – havde sejret.  
Men – vi må erkende, at vi tog fejl. 
Vi lever nu i en tid, hvor vores tryghed, sikkerhed, 
demokrati, frihedsrettigheder og vores vestlige, 
europæiske levevis er grundlæggende udfordret.  
Det er forandringer, som også mærkes i 
Danmark. Både i danskernes hverdag, med 
inflation og energikrise, men også på den politiske 
scene, hvor velkendte dogmer og mønstre 
nedbrydes, og samarbejder skifter form, mens 
der arbejdes intenst på at sikre vores forsvar, 
sikkerhed og tryghed. Oven i dette skal den 
globale klima- og biodiversitetskrise håndteres, 
og den digitale revolution adresseres. 
Midt i dette tilsyneladende mørke af kaos og 
kriser øjner man alligevel lys. I den vestlige verden 
er vi rykket sammen i resolut handling og med 
stor vilje. Besindet os på vore dybe fælles rødder, 
en forankret fælles værdiforståelse – og parate til 
fornyet kamp for frihed og demokrati.  
Vi har set, at vejen til sejr over autokrati og 
ufrihed går gennem samarbejde og fælles-
skab. Derfor er der mere end nogensinde 
behov for, at vi rykker os tættere sammen 
med vores ligesindede og naboer. 
Et stærkt Danmark i 
et sikkert Europa
4
Mere Danmark i EU – mere EU i verden 
EU er og bliver den vigtigste arena for Danmark til 
at løse de store globale udfordringer. I EU kan vi 
– i samarbejde med de øvrige 26 medlems- 
lande – gøre ting og skabe løsninger, som ingen 
af landene formår hver for sig. Det viste finans- 
krisen, og det så vi igen under Covid-pandemien 
og senest med Ukraine-krigen. 
Danmark har omvendt meget at tilbyde det 
europæiske samarbejde. Som et velfungerende 
velfærdssamfund med sund økonomi, stabile 
strukturer, solide folkelige fællesskaber og et 
stærkt civilsamfund udgør vi en rollemodel i EU. 
Med en attraktiv, konsensus-orienteret politisk 
kultur viser Danmark vejen i samarbejdet. 
Venstre er parat til at deltage aktivt i dette 
samarbejde og tage ansvar for alle de store 
arbejdsopgaver, som vi står overfor. Et ansvar, 
som må og skal løftes gennem samarbejde, 
både nationalt og internationalt, med det 
ufravigelige formål at sikre vores sikkerhed, 
tryghed og frihed i en usikker verden.  
Venstres tilgang til denne opgave er enkel, 
klassisk og en del af partiets DNA: Vi ønsker 
at være konstruktive og finde løsninger. 
Intet kommer ud af at isolere sig. Derfor skal 
det vestlige værdifælleskab sikres gennem 
solidaritet og samarbejde i alle relevante 
fora; FN, NATO, OECD, WTO, IMF, 
Verdensbanken – og EU. 
EU er en succes, som har bevist sit værd gennem 
syv årtier. Fællesskabet har skabt fred, velstand 
og kulturel forståelse i et omfang, som er misundt 
verden over. Uden dette fællesskab ville vi ikke 
have råd til det velfærdssamfund, som vi har i 
dag, og som i høj grad bygger på stærke økono-
mier i et fælles indre marked med fri bevæge- 
lighed. Det er derfor også gennem et EU – der i 
dag er presset og har for lav vækst – at vi fortsat 
skal arbejde endnu hårdere for at nedbryde 
barrierer for frihandel og undgå tendensen til 
bureaukrati og uens implementering. 
EU er nemlig ikke en ideel-tilstand – et samar-
bejde, hvor alt fungerer perfekt. Fællesskabet er 
besværligt, til tider urimeligt, og har mange 
udfordringer, som endnu ikke er løst. Der er 
dagsordener, vi ikke nødvendigvis er enige i, 
og som et lille land ofte må kæmpe mod alene 
eller sammen med få allierede. Hele den sociale 
agenda med arbejdsmarkedsspørgsmål som 
fælles mindsteløn, ønsket om EU som skatteop-
kræver samt ideen om fælles gæld og flere egne 
EU-indtægter er eksempler på dette. 
Men – alternativet findes ikke. Og i et frivilligt for- 
pligtende samarbejde må og skal man bidrage 
konstruktivt, hvis man vil gøre sig gældende og 
sikre sin politik til gavn for Danmark. Prisen er 
– ligesom i den hjemlige politik – at man til 
stadighed må indgå kompromisser og arbejde 
hårdt på at samle vennerne. Den gode nyhed er, 
at Danmark har et rigtigt godt omdømme – og vi 
opnår langt mere, end vores størrelse tilsiger. 
5
Venstres europæiske vision hviler på frihed 
Venstres europæiske vision hviler på frihed som 
den bærende, universelle værdi. 
Venstre ønsker et frit og trygt Danmark i et stærkt 
Europa. Et demokratisk og økonomisk stabilt 
Europa, hvor Danmark er i kernen af samarbejdet. 
Et Europa, der bliver styrket internt for at fylde sin 
plads i verden bedre ud.  
Fremtidens EU er for Venstre fortsat et frivilligt 
forpligtende samarbejde, hvor frihed, fælles- 
skab og folkelighed er nøgleordene:  
•
 Fr
ihed, fordi den menneskelige stræben 
efter at realisere sig selv og skabe et virksomt 
og lykkeligt liv samt et ordentligt samfund 
grundlæggende forudsætter personlig frihed.  
•
 F
ællesskab, fordi frihed intet er uden 
fællesskab – og intet land i Europa er stort 
 
n
ok til at klare problemerne alene.  
•
 F
olkelighed, fordi EU’s fremtidige succes
afhænger af folkelig opbakning. 
 
Venstre vil arbejde for et EU, som giver 
medlemsstaterne fælles fremgang og er 
et fællesskab, der styrker os i den globale 
konkurrence. Samarbejdet skal skabe løs- 
ninger på de fælles globale udfordringer. 
I praksis betyder det et forstærket indre marked 
og mere frihandel. En styrkelse af forsvars-, 
sikkerheds-, udenrigs- og udviklingssamarbejdet, 
en grøn energipolitik, og en endnu tydeligere og 
mere ambitiøs klima- og miljøpolitik samt en 
fuldstændig transformation til den digitale 
tidsalder. Alt som forudsætning for en tryg, rig, 
bæredygtig europæisk – og dermed også dansk 
– fremtid.  
Danmark har fortsat sine EU-forbehold, men 
har i skyggen af Ukraine-krigen gjort op med 
forsvarsforbeholdet. Tilbage står forbeholdene 
for Den Økonomiske og Monetære Union samt 
for retlige samarbejde. De to forbehold er stadig 
en hæmsko for danske sikkerhedspolitiske og 
økonomiske interesser, men omvendt skal 
flertallets holdning respekteres.  
Derfor vil Venstre arbejde for mere 
Danmark i EU
Europa fylder som kontinent stadig mindre i 
verden. Vi føder færre børn, bliver stadig ældre og 
arbejder mindre. På den geopolitiske scene er vi 
ofte beskrevet som en politisk miniput, splittet og 
plaget som vi er af vores årtusindlange stridig- 
heder og indbyrdes interessemodsætninger. 
Men – med EU kan vi noget. EU er nemlig en 
handelspolitisk og regulatorisk kæmpe. Med 
verdens mest velfungerende marked er vi 
naturligt en stor spiller på den globale handels- 
scene, og netop fordi vi tager kampene og opnår 
resultaterne indbyrdes, sætter EU den globale 
standard på lovgivning. Det ser vi både på den 
ambitiøse klimapolitik og den meget store 
digitale dagsorden. Vi har med andre ord en 
masse at tilbyde verden – og en klar interesse i at 
udbrede vores ”gold standards”.
Det kræver en bevidsthed om at styrke europæisk 
suverænitet og den indbyrdes solidaritet, som er 
forud sætningen for at kunne hævde sig i en 
stadig mere multipolar verden. 
Derfor vil Venstre arbejde for mere EU i verden
Med Covid-pandemien opstod behovet for fælles 
løsninger på sundheds-beredskab, vacciner og 
industripolitik. Med Ukraine-krigen er behovet for 
solidaritet og sammenhold også nået forsvars- og 
sikkerhedspolitikken. Og den kommende periode 
vil vise, at stadig flere af de problemer, vi står over 
for i fællesskab, kræver fælles svar. Det gælder 
sikkerheden for forsyning med energi, micro- 
chips, værnemidler og sjældne jordarter, og det 
gælder bestræbelserne for at beskytte sikker-
heden på Balkan og i Arktis, eller beskytte 
demokratiet og retsstaten i Polen og Ungarn. 
Resultater og fremskridt kan på disse områder 
kun opnås ved at udvide samarbejdet. Til gen- 
gæld må der sættes grænser for de føderale 
tendenser på især socialområdet og skattepoli-
tikken. EU-diskussionen handler med andre ord 
ikke om mere eller mindre, men om at forbedre.  
Derfor vil Venstre arbejde for – ikke mere 
eller mindre – men et bedre EU. 
6
Der skal være plads til forskellige kulturer og 
løsninger i de enkelte lande eller grupperinger 
af lande.  
I Venstre ser vi seks sigtelinjer for  
indsatsen:
1.
 D
anmark og Europa skal være frit, rigt 
  
 o
g trygt
2.
 V
ores børn skal sikres en grøn og 
  
 m
angfoldig klode
3.
 E
U skal kunne selv – digitalt og  
 
industrielt
4.
 V
i skal kæmpe for mere marked og  
 
frihandel
5.
 V
ores værdier skal forsvares  
 – o
g demokratiet styrkes
6.
 D
anskerne skal have maksimal  
 i
ndflydelse i EU.
Når danskerne i 2024 igen skal vælge danske 
medlemmer af Europa-Parlamentet, er det mere 
end nogensinde et valg om fremtiden for vor 
fælles frihed og de demokratiske værdier, som EU 
blev stiftet for at beskytte. Et valg, der skal 
fastholde den økonomiske vækst og sikre fælles 
løsninger på de store globale udfordringer. 
Der har Danmark brug for EU. EU har brug for 
Danmark. Og både EU og Danmark har brug 
for Venstre – Danmarks Liberale parti. 
God læselyst. 
Morten Løkkegaard
Ændres billedet markant, som vi så med forsvars-
forbeholdet, hvor et ændret trusselsbillede gjorde 
det aktuelt i danskernes øjne at deltage i EU’s 
forsvarssamarbejde – ja, så kan det på samme 
måde blive aktuelt at diskutere de øvrige forbe-
hold i fremtiden. I det tilfælde mener vi i Venstre, 
at det vil være i dansk interesse af afskaffe 
forbeholdene. 
Ukraine-krigen og Covid-pandemien har begge 
vist, at det europæiske fællesskab står stærkest i 
stormvejr. Den erfaring skal vi lære af, for i takt 
med det stadig stærkere og mere integrerede 
samarbejde stiger også behovet for at forstærke 
den folkelige legitimitet. EU – såvel medlems- 
landene som institutionerne – skal derfor arbejde 
mere målrettet for en større folkelig forankring og 
opbakning til fællesskabet. Det skal ske ved at 
sikre resultater og løsninger samt rimelighed i 
samarbejdet. 
På områder som arbejdsmarked, velfærd 
og skat skal befolkningens legitime bekym- 
ringer imødekommes ved at beslutninger 
som udgangspunkt træffes så tæt på 
borgerne som muligt.  
EU-beslutningsprocessen skal være mere 
gennemsigtig og forståelig, og der skal være 
en klar ansvarsfordeling. Beslutningsproces-
sen skal respektere nærhedsprincippet og 
give plads til et øget regionalt samarbejde. 
7
8
1. Danmark og Europa skal være   
f
rit, rigt og trygt
De sidste årtier er ideen om EU som ’fredens 
projekt’ gledet i baggrunden. EU-samarbejdet 
har i stigende grad handlet om at løse daglig-
dagens problemer. Vi må ikke glemme, hvorfor 
det europæiske samarbejde opstod for 65 år 
siden. 
På ryggen af to verdenskrige fandt Europas 
nationer sammen i et økonomisk og handels-
mæssigt fællesskab for at sikre, at der i fremtiden 
ville være fred, frihed og velstand på det 
europæiske kontinent. 
Her mere end et halvt århundrede senere er vi 
mindet om, hvorfor det er så vigtigt, at vi står 
sammen med vores europæiske naboer i et 
gensidigt forpligtende fællesskab, hvor vi finder 
fælles løsninger på fælles udfordringer og 
danner værn om vores fælles demokratiske 
frihedsværdier. 
Ruslands uprovokerede angreb på det suveræne 
Ukraine den 24. februar 2022 står som en 
påmindelse om, at freden og friheden aldrig er 
givet eller varer evigt. Kun hvis vi tager ansvar for 
freden og samarbejder med dem, der lige som 
os sætter friheden højt, kan vi sikre fred i Danmark 
og Europa. 
Danskernes ’ja’ den 1. juni 2022 til at afskaffe 
forsvarsforbeholdet og deltage fuldt ud i det 
europæiske forsvarssamarbejde var et klart 
signal om, at Danmark ønsker freden og samar-
bejdet med vores ligesindede, demokratiske 
allierede i EU. Det er med dét afsæt, at Venstre 
ønsker, at Danmark skal tage større ansvar for 
egen sikkerhed i en stadig mere usikker verden. 
8
Større ansvar for eget forsvar 
Den aktuelle udvikling viser, at Danmark og EU 
må tage større ansvar for egen sikkerhed, og ikke 
blot ligge i ly af større magter. Verden er fuld af 
stormagter med diktatorer i spidsen, der hverken 
respekterer landegrænser eller menneskeliv. 
Vi kan ikke bare se på, mens de behandler andre 
nationer, som det passer dem. Danmark og EU 
skal aktivt deltage i internationale initiativer, 
der har til hensigt at fremme fred, demokrati og 
frihedsrettigheder, der er en forudsætning for 
fremgang og velstand. 
Det er nu tid til at spille en aktiv forsvarspolitisk 
rolle i EU, så vi på den måde kan bidrage til vores 
sikkerheds-mæssige pligter over for vores euro- 
pæiske naboer og allierede i NATO-alliancen. 
Vi skal overveje, hvilke projekter vi ønsker at 
deltage i, men også hvilke projekter vi gerne selv 
ser – og iværksætte dem. 
Danmark skal være en aktiv deltager i EU’s 
forsvarssamarbejde (PESCO), det euro- 
pæiske forsvarsagentur og den europæiske 
forsvarsfond, og vi skal deltage og initiere 
projekter, som er i Danmarks og NATO’s 
interesse.
Med afskaffelsen af forbeholdet kan Danmark 
bidrage i en række operationer, som har betydning 
for sikkerheden i EU’s nærområde. Det spænder 
fra bidrag til Operation Althea i Bosnien-Herze-
govina til deltagelse i EU's mission EUMAM, som 
har sikret afgørende træning af titusindvis af 
ukrainere i slipstrømmen på den russiske invasion.
Danmark skal løbende deltage aktivt i 
missioner, som er centrale for sikkerheden 
på det europæiske kontinent og varetag- 
elsen af centrale danske interesser. Det kan 
eksempelvis være opretholdelsen af de frie 
handelsruter til søs og stabiliseringsindsatser 
i Nordafrika.
9
Et nyt partnerskab om forsvarssamarbejde
I stedet for at afvente en lang optagelsesproces, 
som kan tage mange år, bør EU knytte tættere 
forbindelse til de lande mod øst, der søger om 
optagelse i EU. Venstre foreslår, at Danmark 
tager initiativ til et partnerskab om forsvars-
samarbejde mellem EU og disse ansøgerlande. 
Der vil i første omgang være tale om Ukraine, 
Moldova, Georgien og et eller flere af ansøger-
landene på Vestbalkan. Disse lande vil få 
mulighed for at blive en del af EU’s forsvars-
samarbejde, ind til de kan blive fulde medlem-
mer af EU, men modsat EU’s medlemslande vil 
disse lande ikke skulle betale eget bidrag.
Venstre foreslår et partnerskab om for-
svarssamarbejde, der giver deltagende 
lande medlemskab af EU’s forsvarsfond, 
Forsvarsagenturet og PESCO, samt adgang 
til at deltage i EU’s fælles militære og civile 
missioner. Herudover vil landene få observa- 
tørstatus til møderne mellem EU’s forsvars- 
og udenrigsministre samt relevante møder i 
Det Europæiske Råd. 
EU skal være en stærkere udenrigspolitisk aktør
Udenrigspolitisk opererer Danmark og EU i en 
stadig mere anspændt verden, hvor sikkerheds-
mæssige og handelsmæssige spændinger med 
især Rusland og Kina tager til. Også i Mellemøsten 
og i Arktis er der et stigende behov for udenrigs- 
politisk ageren.
Samtidig er nye supermagter ved at rejse sig, 
blandt andet Indien. Hvis vi skal sikre, at 
demokratiske lande, såsom Inden, skal stille sig 
på de vestlige demokratiers side i en stadig mere 
urolig verden, kræver det, at EU tilbyder 
forståelse, samarbejde og samhandel.
Venstre ønsker, at EU og Indien i den kom-
mende valgperiode indgår en frihandels- 
aftale, der skal styrke de økonomiske og 
politiske relationer mellem vores to regioner.
Der er problemer i Afrika med migration, pirateri 
og et Rusland og Kina, der fylder stadigt mere. 
Det afrikanske kontinent er dermed af stor 
strategisk betydning for EU’s udvikling og kræver 
en særlig indsats. EU har en klar interesse i at 
tilbyde vores assistance i fuld respekt for de 
enkelte landes ret til selvbestemmelse. 
EU’s skal være med til at fremme 
investeringer og fjerne handelsbarrierer i 
samhandlen med det afrikanske kontinent, 
så vi sikrer reel økonomisk vækst, som 
modsvar til kinesisk og russisk aktivitet p
å
 
kontinentet, der fanger afrikanske lande i 
stor gæld og afhængighed af disse regimer.
EU skal kunne agere i den stadigt mere urolige 
verden, hvor der vil være behov for at kunne 
sætte foden ned over for autokratiske regimer. 
Vi risikerer at tabe, hvis vi ikke kan agere. Og den 
manglende beslutningsdygtighed bliver udfordret 
mere og mere ift. sanktioner, missioner og 
forsvarsindustrielle initiativer. Vi har desværre set, 
at enkelte lande, især Polen og Ungarn, har stillet 
sig i vejen for, at EU har kunne tale med en 
stemme. Det må ikke blive et problem i fremtiden.
Beslutninger om sanktioner i EU skal overgå 
fra enstemmighed til kvalificeret flertal, som 
den såkaldte ’passerelle’-klausul giver 
mulighed for i den nuværende traktat.
10
Venstre vil sikre, at Danmark opnår en stadig 
mere intelligent grænsekontrol, hvor fysisk 
kontrol er et element, som spiller sammen 
med styrket baglandskontrol og brug af ny 
teknologi som droner og 
nummerpladescannere.
EU’s asylsamarbejde skal reformeres, og Venstre 
vil insistere på, at der arbejdes på en realistisk 
helhedsplan, der sikrer de ydre grænser og effek-
tivt sætter en stopper for menneskesmuglernes 
kyniske forretningsmodel.
EU’s grænse- og kystbevogtningsagentur, 
FRONTEX, skal styrkes betydeligt, og 
Danmark skal løbende bidrage med 
militære kapaciteter til FRONTEX, så vi aktivt 
og håndfast støtter det vigtige arbejde med 
at sikre EU's ydre grænse.
Der skal etableres modtagecentre for 
flygtninge og asylansøgere uden for Europa i 
EU-regi eller i samarbejde med en række 
andre lande på en måde, der lever op til 
internationale forpligtelser.
Der skal være styr på grænserne i EU
Klimaforandringer, konflikter og voldsomt 
voksende befolkninger i Afrika og i Asien vil i 
mange år fremover betyde, at flygtninge og flere 
migranter vil søge mod Europa. Dette kræver en 
human, ordentlig og realistisk migrationspolitik, 
som kombinerer en styrket kontrol med EU’s ydre 
grænser med hjælp i nærområder og med en 
forebyggende indsats gennem en effektiv og 
frihedsorienteret udviklingsbistand.
EU’s ydre grænse skal beskyttes effektivt for at 
forhindre ulovlig migration og styrke indsatsen 
mod terror og anden kriminalitet. Det er en 
afgørende forudsætning for velfungerende indre 
grænser. 
Der er brug for en intelligent indsats ved den 
danske grænse, hvor kontrol suppleres af politi-
faglige vurderinger af, hvilke tiltag der virker 
bedst. Det skal ske med respekt for livet i 
grænselandet og de udfordringer, kontrollen giver. 
Mange familier færdes på kryds og tværs af 
grænsen til daglig, og pendlere er med til at 
besætte vigtige job i blandt andet social- og 
sundhedssektoren. Dem skal vi hjælpe, så vi sikrer 
så effektiv og gnidningsfri en kontrol som muligt. 
Løsningen handler i høj grad om teknologi.
11
12
12
2. Vores børn skal sikres en grøn    
o
g mangfoldig klode
Vores klima og miljø står over for alvorlige 
menneskeskabte udfordringer i form af 
klimaforandringer, biodiversitetskrise, 
affaldsproblemer og ressourceknaphed. 
I Venstre vil vi levere en klode til den næste 
generation, der er i bedre stand end den, vi selv 
overtog. Det kræver resolut handling.
Det er ikke noget, ét enkelt land kan klare alene. 
Globale udfordringer kræver globale løsninger, og 
hvis vi ikke får alle med, nytter den enkeltes bidrag 
lidt. Danmarks CO2-udledning udgør kun 0.1 
procent af verdens samlede udledninger, og selv 
EU’s samlede udledninger udgør kun lidt over 9 
procent 
1. I EU kan vi med fælles beslutningspro-
cesser, fælles marked og fælles standarder gøre 
en reel forskel, der rækker ud over vores egne 
grænser og sætter eksempler til efterfølgelse over 
hele kloden. Derfor er EU-samarbejdet centralt.
Jo mere ambitiøs EU’s klimapolitik er, jo mere kan 
vi i Danmark rykke udviklingen. Vi har mange af 
de grønne ideer og virksomheder, der kan levere 
løsningerne. Derfor skal Danmark gå forrest i EU, 
når det gælder klimamål, vedvarende energi og 
energieffektivitet. 
Venstre arbejder for en ambitiøs, markeds- 
baseret grøn omstilling i EU, hvor Det Indre 
Marked understøtter den rette klimaadfærd, 
og samtidig sikrer, at omstillingen sker på 
den mest effektive måde, hvor vi undgår 
unødige byrder og dobbeltregulering. 
Derfor er implementering også helt 
afgørende for, at vi når i mål.
Vi skal udbygge Det Indre Marked for energi 
og fjerne flaskehalse i det europæiske el-net 
ved at sikre retten til transportere og sælge 
den grønne strøm, vi producerer i Danmark, 
på tværs af grænserne.
Hvis vi skal nå i mål med den enorme omstilling, 
skal vi prioritere markant flere midler til forskning i 
fremtidens teknologier, og vi skal ikke udelukke 
noget. Atomkraft er igen blevet aktuel som en del 
af energidebatten, fordi det er en pålidelig og 
CO2-neutral energikilde. Atomkraft er allerede en 
fast del af energiforsyningen i flere EU-lande, og 
ifølge FN er atomkraft en vigtig brik, hvis vi skal 
frigøre os fra fossile energikilder 
2. 
Vi skal prioritere markant flere midler til 
forskning i klimateknologier, som er nødven-
dige for, at vi kan nå vores mål, blandt andet 
igennem EU’s forskningsprogram Horizon 
Europe.
Venstre vil arbejde for, at der skal etableres 
en ny lovgivningsramme, som sikrer, at 
atomkraft og andre udviklingsteknologier 
har en reel chance for at nå markedet, og 
atomkraft skal klassificeres permanent som 
en grøn investering i EU’s taksonomi for 
bæredygtige investeringer.
Mere vedvarende energi i EU
I den forgangne valgperiode har der været 
meget snak om klimamål. Ambitiøse mål er gode 
og vigtige, men når de er sat, skal der resolut 
handling bag. Hvis vi skal nå vores klimamål, så 
skal der turbo på den grønne omstilling. Vi skal 
opføre meget mere vedvarende energi, både i 
Danmark og i resten af EU, men det er ikke gjort 
med det alene. På Det Indre Marked for energi er 
der behov for de rette rammer i form af fælles 
regler og certifikater, der gør den grønne omstil- 
ling til en bedre forretning og giver større sikker-
hed for grønne investeringer. Det er en markeds-
baseret grøn omstilling, der skal få os i mål.
Venstre vil arbejde for en markedsorienteret 
løsrivelse fra fossile brændstoffer på EU-
plan. Dette kan kun ske med en aktiv indsats 
fra EU, der inkluderer fælles tiltag både for 
bygge- og transportsektoren (person- og 
lastbiler, skibsfart og fly).
En fuld udrulning af EU’s indre energimarked 
sigter også imod at undgå flaskehalse i det 
europæiske forsyningsnet, der for eksempel 
opstår i grænselandet mellem Danmark og 
T yskland, hvor energien fra danske vindmøller 
ikke altid kan få lov at blive anvendt i T yskland.
Vi skal sætte turbo på opførelsen af 
vedvarende energi ved at lette de 
administrative processer, så nye anlæg til 
vedvarende energiforsyning  kan opføres 
hurtigere end i dag.
13
EU skal skabe rammerne for, at Europa kan 
blive et globalt centrum for produktion af 
fremtidens bæredygtige fødevarer og nye 
produktionsformer og teknologier såsom 
vertical farming.
 
V
enstres grønne plan er bygget op om fire 
grundelementer: 
1. Grønne investeringer frem mod 2030  
2. Forskning og udvikling som skal gøre 
Danmark klimaneutralt i 2050 
3. Midtvejsevaluering og ekstra  
investeringer i fremtidens teknologiske  
landvindinger 
4. To nye klimamål – større grønne  
ambitioner
 
Ens konkurrencevilkår for landbruget i EU
Landbrugserhvervet spiller en vigtig rolle i den 
grønne omstilling. Vi skal udvikle og ikke afvikle 
landbruget i Danmark. Vi skal sikre fødevare-
erhvervene som stærke, bæredygtige og konkur-
rencedygtige erhverv i fremtiden. Det skal vi gøre 
ved at skabe nye rammer for de primære 
erhverv, hvor bæredygtighed er et konkurrence-
parameter på linje med pris. 
Danmark kan og skal gå forrest i klimaomstil-
lingen, men hvis vi skal gøre en endnu større 
forskel for klimaet, skal vi have resten af verden 
– og ikke mindst Europa – med på bølgen. 
Venstre ønsker en fælles EU-pris for CO2- 
udledning i landbruget, eventuelt i form af 
en europæisk CO2-afgift, der skal sikre 
dansk landbrugs konkurrenceevne i EU.
EU-løsningen skal udformes i respekt for 
processen i Danmark og med fokus på så 
ensartede vilkår og så lidt bureaukrati som 
muligt.
Samtidig skal vi have en diskussion af, hvad 
landbrugsjorden skal bruges til, under hensynta-
gen til den private ejendomsret. Det er både 
efterspørgsel efter flere arealer til skovrejsning, 
biodiversitetstiltag og fødevarer samt til opførsel 
af vedvarende energi såsom solceller. Hvis vi skal 
gøre alle disse ting samtidigt, vil det kræve bedre 
rammer for at udnytte landbrugsarealerne.
Samtidigt stiger efterspørgslen efter fødevarer 
på globalt plan. Derfor skal vi finde en måde, 
hvorpå fødevareforsyning, klimamål og natur- 
hensyn kan gå hånd i hånd. I stedet for at sende 
fødevaresektoren ud af EU, skal den være case 
på, hvordan verden kan gribe produktionen 
bæredygtigt og effektivt an. Fremtidens 
fødevarer skal udvikles i EU.
14
15
Verden gennemgår i disse år en rivende ud-
vikling på nært sagt alle punkter. Vi befinder os 
i overgangen fra én periode til en anden, hvor 
både lande og mennesker forholder sig til 
hinanden på en ny måde.
I mange år er verden blevet mindre og mindre, 
og de globale løsninger stadig mere ens. Nu ser vi 
i stedet en tendens til, at løsningerne bliver mere 
og mere regionale og dermed uens. Det skaber 
et større behov for, at EU som region kan mere 
selv, hvis vi ikke skal sakke bagud i forhold til 
andre regioner. Det gælder økonomisk, politisk og 
militært, men også i forhold til forsyning af føde-
varer, energi og naturressourcer. EU skal være 
rustet til fremtidens globale konkurrence.
Man kan ikke tale om den globale konkurrence 
uden at komme ind på digitalisering. 
Verdensøkonomien og den digitale verden 
smelter sammen i hidtil uset grad. Det stiller nye 
krav til, hvordan vi indretter samfundet, og der er 
behov for at sætte sunde og frihedsskabende 
rammer for en verden, vi endnu ikke har set. 
Venstre ønsker, at Danmark får en plads i front 
for denne udvikling. Vi er langt fremme med 
digitaliseringen af samfundet i sammenlignet 
med andre lande i EU, og hvis vi kan få dem med, 
ligger der et stort potentiale for øget eksport. 
Den nye verdensorden kræver nyt fokus og nye 
svar. Derfor er det i den kommende valgperiode 
afgørende, at vi forholder os til forandringerne i 
verden omkring os.
3. EU skal kunne selv 
– digitalt og industrielt
15
EU skal kunne mere selv
Spørgsmålet om åben strategisk autonomi 
– at Europa i højere grad gør sig uafhængig af 
andre af verdens regioner – kommer til af præge 
europæisk politik i mange år frem. Det er i sidste 
ende et spørgsmål om sikkerhedspolitik. 
Da Ruslands krig mod Ukraine brød ud, oplevede 
vi for alvor, hvad det betyder, hvis vi gør os 
afhængige af eksempelvis energi fra et autoritært 
regime.
Det samme gælder på en række andre områder. 
I USA og Kina har man iværksat massive stats- 
støtteprogrammer, der skal styrke de hjemlige 
virksomheder i den globale konkurrence, og i flere 
europæiske lande er der lignende tanker. Selv om 
de fleste regeringer i EU officielt bekender sig til 
frihandel, viser praksis, at mange har travlt med 
at beskytte egne virksomheder og hjemme-
markedet og skærme af for omverdenen. Krig, 
energikrise og inflation har fået flere EU-lande til 
at efterspørge mindre budgetdisciplin, mere 
statsstøtte og dermed mere offentlig gæld.
På lang sigt vil det svække europæisk økonomi 
yderligere, hvis vi accepterer, at der gives stats- 
støtte med den brede pensel, fordi statsstøtte 
forvrider investeringer, sænker produktiviteten og 
underminerer den lige konkurrence på Det Indre 
Marked. Derfor insisterer Venstre på at stå på en 
ansvarlig og markedsorienteret økonomisk politik 
– også i EU.
EU's svar på andre landes programmer for 
statsstøtte skal ske fornuftigt og balanceret 
uden at optrappe brugen af statsstøtte.
Vi skal i fællesskab definere, hvilke strate-
giske sektorer der er så vitale, at det 
eventuelt kan berettige statsstøtte til at 
hjælpe dem i gang og holde dem kørende. 
Det kunne være energiforsyning, kritiske 
råvarer, medicin og militærteknologi. Kun i de 
definerede sektorer må de nuværende 
statsstøtteregler lempes.
Under Covid-krisen blev der ekstraordinært aftalt 
hjælpepakker, der skulle stimulere økonomien og 
få os gennem krisen. Der kommer dog altid en 
krise til, og hvis svaret hver gang bliver mere gæld 
og mere statsstøtte, så kan det på lang sigt 
underminere Det Indre Marked og vores 
økonomi. Derfor bør nye statsstøttetiltag som 
udgangspunkt være midlertidige og målrettede.
EU skal etablere og opretholde et solidt og 
balanceret pandemiberedskab, så vi kan 
reagere bedre og hurtigere på en eventuel 
ny fremtidig pandemi.
Der er behov for at sikre en vis åben strategisk 
autonomi i EU, så vi undgår at havne i nye 
forsyningskriser på grund af vores afhængighed 
af andre regioner. Men nøglen til åben strategisk 
autonomi er ikke kun statsstøtte. Vigtigere endnu 
er det at sikre de rette rammer for vores virksom-
heder, så de kan klare sig i den globale konkur-
rence. Vi skal fastholde, at vi EU arbejder for en 
åben verdensøkonomi, men samtidig forholde os 
til, at EU må handle strategisk for at sikre vores 
egen autonomi.
For at styrke europæisk autonomi og 
konkurrenceevne er der brug for at se på, 
om der er barrierer i lovgivningen, der står i 
vejen for innovation og for, at kritiske 
sektorer kan vokse og være levedygtige. 
Vækst gennem digitalisering
Digitalisering kan være med til at løse nogle af de 
store konkrete udfordringer, vi står overfor som 
samfund, herunder klimakrisen og manglen på 
arbejdskraft. Samtidig skaber digitalisering vækst, 
velfærd og velstand. Den fremdrift skal EU være 
med til at sikre, fordi digitalisering er grænseover-
skridende og kræver fælles europæiske løsninger. 
Gevinsten vil være enorm for dansk økonomi, 
men der er stadig mange barrierer, der skal 
fjernes, for at digitaliseringen bliver en succes.
EU har gennemført en række konkrete initiativer 
de seneste år – blandt andre de såkaldte
”Digital Services Act”, ”Digital Markets Act” og 
”Data Act”. Det er centralt, at vi i EU får skabt de 
rette rammer for at sikre, at europæiske digitale 
virksomheder kan etableres, udvikle sig og være 
konkurrencedygtige. 
16
Venstre ønsker en fornuftig digital lovgivning 
i EU, der sikrer EU en position som frontløber 
og innovationscenter, men samtidigt adres- 
serer teknologiens mange udfordringer på 
en måde, der skaber inspiration for lovgivere 
uden for Europa. 
EU skal have ordentlige sanktionsmulig- 
heder overfor techgiganter, der ikke over-
holder lovgivningen om blandt andet 
persondatabeskyttelse og deling af ulovligt 
indhold. 
For at der kan være tillid til den digitale udvikling, 
kræver det bedre balance imellem regler for 
databeskyttelse, cybersikkerhed og forbruger-
beskyttelse. Vi har tidligere set, hvordan særligt 
de vidtgående dokumentationskrav i de såkaldte 
GDPR-regler – om beskyttelse af persondata 
– har skabt store problemer for virksomheders 
og foreningers behandling af persondata. 
Lovgiverne skal balancere hensynet mellem at 
sikre datasikkerheden og muliggøre digitaliser-
ingen, så vi undgår den slags overbureaukratisk 
udmøntning i fremtiden.
EU skal sikre de bedste rammer for, at vores 
offentlige og private digitale løsninger er 
sikret mod cyberangreb.
Venstre skal arbejde for, at rammerne fra EU 
– også på dette felt – ikke bliver unødigt 
komplekse for hverken borgere eller 
virksomheder.
Data er fremtidens guld, og digitaliseringen er 
den næste ”industrielle revolution”. Hvis ikke vi får 
en europæisk fod ind på dette marked, vil vi blive 
sat langt bagud i den globale konkurrence.
EU’s digitaliseringspolitik skal fokusere på 
udbredelse, uddannelse og inklusion. Det er 
afgørende for vores økonomi, at vi får de 
andre EU-lande med i digitaliseringen, så vi 
fortsat kan handle og samarbejde, også når 
flere løsninger bliver digitale.
Der skal udvikles fælles standarder for bl.a. 
brugeridentifikation, så løsninger kan bruges 
frit på tværs af landegrænser, og så der 
opstår en sund konkurrence på kvalitet og 
pris. Digitale infrastrukturer skal beskyttes, 
og det skal sikres, at der er alternative 
kommunikationslinjer og datalagre til rådig- 
hed, så sårbarheden reduceres bedst muligt.
Ansvarlig digital lovgivning
Sideløbende med de mange fordele gør digitali- 
sering os sårbare over for cyberangreb, misinfor-
mation, desinformation, men også mere person-
lige konsekvenser som afhængighed, ensomhed 
og usund livsstil. Derfor skal vi tænke os godt om, 
når vi lovgiver om digitalisering i EU. 
Data-etik skal tænkes ind fra start af, når der 
både udvikles og anvendes offentlige samt 
private digitaliseringsløsninger. EU skal sikre en 
balanceret regulering af området, som sikrer 
borgernes sikkerhed, tillid og rettigheder, 
men samtidig ikke opstiller unødige barrierer 
for udvikling og brug af teknologierne. 
Som en nyere forgrening inden for digitalisering 
er kunstig intelligens kommet på banen. Kunstig 
intelligens har et kæmpe potentiale, der kan være 
med til at frigive arbejdskraft, løfte kvaliteten i 
vores opgaveløsning og gøre det nemmere at 
være borger. Men kunstig intelligens medfører 
også etiske dilemmaer og risici, vi ikke før har 
skulle adressere. Det skal vi tage alvorligt. 
For Venstre er det centralt, at vi favner denne 
udvikling og ser realistisk på, hvordan den skal 
anvendes. Vi skal ikke stå i vejen for fremskridtet, 
men gå til det med sund fornuft.
17
18
Danmark er et velstående land, fordi vi handler 
med verden og landene omkring os.
Det Indre Marked i EU – med en halv milliard 
forbrugere – er et af verdens mest attraktive, og 
de europæiske landes økonomier er blandt de 
stærkeste og mest troværdige. Det skyldes, 
at man siden det europæiske samarbejdes start 
har fokuseret på at skabe velstand gennem 
samhandel, og har skabt et stærkt Indre Marked 
med fælles standarder og regler. 
Det Indre Marked bidrager i høj grad til den 
danske velstand og arbejdspladser i hele landet. 
Cirka 50 procent af dansk eksport går til Det 
Indre Marked. Omkring 500.000 danske arbejds- 
pladser er afhængige af Det Indre Marked. 
Og Danmarks velstand er 100 mia. kroner højere, 
end den ville have været, hvis Danmark ikke var 
medlem af Det Indre Marked i EU.  
Skal vi skabe et endnu rigere Danmark, skal vi 
derfor skabe rammerne for, at Europa præges af 
vækst, udvikling og nye arbejdspladser. Øget 
vækst er forudsætningen for, at vi kan investere i 
alt det, vi gerne vil, såsom velfærd og forsvar.
Venstres EU-politik handler derfor om at 
bidrage til sunde, holdbare økonomier i hele 
EU. Vi skal skubbe på for en styrkelse af Det 
Indre Marked, finanspolitiske regler, der 
nedbringer de offentlige gældsposter og nye 
veje til frihandelsaftaler. Derigennem kan vi 
skabe en stærk dansk økonomi i et stærkt 
Europa. 
18
4. Vi skal kæmpe for mere  
marked og frihande l
Der skal fortsat være fokus på balance i de 
offentlige budgetter og på at lande med høj 
gæld, skal lave reformer og nedbringe deres 
offentlig gæld.
Samtidigt må vi erkende, at EU’s budget og 
medlemsstaternes bidrag er blevet større over 
de seneste år. Det skyldes dels hullet efter 
Storbritanniens udtræden af EU og hjælpe-
pakkerne under Covid-krisen, og dels EU's nye 
opgaver og udfordringer såsom den grønne 
omstilling og krigen i Europa. 
Nye udgifter kan også fremover være nødven-
dige, men de skal finansieres på ansvarlig vis. 
Derfor mener Venstre, at der fortsat skal være 
fokus på at prioritere mellem indsatser, omdirigere 
ubrugte midler og kun i ekstraordinære situationer 
optage fælles lån til finansiering af nye udgifter.
Fælles gældsoptag i EU skal være forbeholdt 
særlige situationer, som vi så det i 
forbindelse med Covid-pandemien, og det 
skal kun undtagelsesvist benyttes.
Skal der prioriteres penge til nye indsatser, 
skal det som udgangspunkt ske ved 
omprioriteringer i EU’s eksisterende budget.
Europa-Parlamentet bør gå foran og 
afskaffe sin rejseaktivitet mellem Strasbourg 
og Bruxelles, der årligt koster 850 mio.
kroner
3, og således få ét sæde.
Protektionisme er igen populært – både i og 
uden for EU. Hvis de store økonomier lukker sig 
om sig selv og ikke fører en aktiv frihandelspolitik, 
risikerer det at gå ud over vores vækst og vel-
stand. Den økonomiske udvikling i EU går i forve-
jen langsommere end i andre dele af verden, 
og overregulering vil kun forstærke den tendens.
Venstre står fast på en ansvarlig og 
handelsorienteret politik, der sikrer, at 
Danmark og Europa også er attraktive og 
stærke økonomier fremover.
Sunde offentlige budgetter i hele EU
Der har på europæisk niveau været fokus på, 
at landene fører en ansvarlig finanspolitik. Det er 
blandt andet sket gennem den såkaldte Vækst- 
og Stabilitetspagt. Og selvom det har haft en 
effekt, er der i dag stor forskel på holdbarheden 
af økonomierne på tværs af EU. 
Danmark har løbende gennemført ansvarlige 
reformer, der har sikret, at flere bidrager til 
fællesskabet, og som har styrket de offentlige 
finanser. Det samme har flere af vores nabo-
lande gjort, men vi er nødt til at få alle med, 
hvis vi skal sikre, at EU fortsat et stærkt økonomisk 
område i fremtiden. Derfor skal vi holde fast i 
vores fælles budgetregler, der har skabt lang-
sigtet holdbarhed i vores økonomier. 
Vi har på europæisk plan fastsat grænser for 
offentligt underskud og gæld med henblik på at 
sikre sunde offentlige budgetter i hele EU. 
Men Covid-krisen satte de fælles økonomiske 
spilleregler ud af kraft. Vækst- og stabilitets- 
pagten og EU’s statsstøtte retningslinjer blev 
suspenderet, så medlemslandene kunne under-
støtte deres økonomier gennem krisen. Det har 
været fornuftigt i den ekstraordinære situation, 
men det må ikke blive den nye normal.
Vi skal fastholde kravene til en sund finans-
politik i alle lande, når EU's finanspolitiske 
regler skal reformeres.
19
Vi skal samtidig gøre det nemmere for danske 
unge at benytte sig af den frie bevægelighed til 
at tage til udlandet for at studere og uddanne 
sig. For det er sundt at bo og leve i et andet 
EU-land og lære et nyt sprog og en ny kultur at 
kende. Det er erfaringer, man kan bruge i livet og 
på arbejdsmarkedet.
Venstre vil arbejde for et mere harmoniseret 
system for meritoverførsel på højere 
uddannelser. Det skal styrke unge 
menneskers lyst til og mulighed for at rejse 
til udlandet og studere.
Venstre ønsker at styrke og udvide det 
populære Erasmus+ program, som støtter 
tiltag inden for uddannelse, ungdom og 
idræt.
Der har været en tendens til i EU-lovgivning at 
pålægge unødigt restriktive dokumentationskrav 
på erhvervslivet for eksempel i hvidvaskreglerne. 
Hertil kommer, at Danmark har haft tendens til at 
være overambitiøs med at gennemføre EU’s 
lovgivning, og det har ført til overimplementering 
af EU-regler. Det har gjort det dyrere at drive 
virksomhed i Danmark, og derfor svækket den 
danske konkurrenceevne. 
En række andre EU-lande har det modsatte 
problem – nemlig at reglerne ikke bliver imple-
menteret fuldt ud. Venstre ønsker et opgør med 
denne åbenlyst urimelige praksis, så vi får et 
styrket indre marked med fokus på implemen- 
tering og håndhævelse.
Der skal nedsættes et europæisk implemen- 
teringsråd – efter dansk forbillede – der 
løbende skal overvåge implementering og 
sikre ensartet håndhævelse af fælles regler.
Venstre ønsker skrappere sanktioner over 
for lande, der bevidst underimplementerer 
EU-lovgivning og bryder med de fælles 
spilleregler.
Et styrket Indre Marked er vejen til danske 
arbejdspladser
Det Indre Marked er hjørnestenen i det euro- 
pæiske samarbejde, der har skabt millioner af 
arbejdspladser og sikret økonomisk vækst. 
Succes kan i høj grad tilskrives de fire friheder, 
der består i fri bevægelighed over grænserne for 
varer, tjenesteydelser, penge og mennesker. 
Hjørnestenen i Venstres europapolitik er af 
samme grund en massiv satsning på frihandel og 
vækst gennem et veludbygget indre marked.
Venstre mener, at der behov for en ambitiøs 
politik for Det Indre Marked, der sigter mod færre 
og ikke flere handelsbarrierer. Der er et stort 
uforløst potentiale, hvis vi kan udbygge Det Indre 
Marked fuldt ud. For eksempel kan tjenesteydelser 
bidrage med op mod 300 mia. euro ekstra til den 
europæiske økonomi 
4. 
Vi vil arbejde for, at EU's nye industripolitik 
skal styrke Det Indre Marked. Vi skal fjerne 
barrierer og gøre det endnu lettere at 
handle på tværs af EU.
Venstre vil udbygge Det Indre Marked for 
tjenesteydelser ved at sikre fælles regulering 
med fokus på håndhævelse og korrekt 
implementering af Servicedirektivets regler 
for handel med tjenester.
20
Venstre vil arbejde for, at øget markeds- 
adgang og harmonisering at tekniske 
standarder får prioritet i EU’s handelsaftaler.
Gennem handel kan vi påvirke verden omkring os 
– også vores samarbejdspartneres syn på 
demokrati, socialt ansvar og klima. Desværre har 
vi set en udvikling, hvor dagsordener om eksem-
pelvis arbejdstager-rettigheder og miljøhensyn 
er endt med at stå i vejen for, at nye handel-
saftaler kan blive indgået og ratificeret. Hvis ikke vi 
lykkes med at forpligte vores samarbejds- 
partnere økonomisk, så lykkes vi aldrig med at 
påvirke dem i mere liberal og demokratisk retning.
Derfor er der behov for en genstart af EU’s 
frihandelspolitik, hvor fokus er på at indgå mere 
enkle handelsaftaler, der hvor vi kan, og med 
dem der vil. Det er vigtigt for vores økonomi og 
velstand, at vi etablerer og udvikler handels-
relationer med lande uden for EU, og uden 
samhandel kommer vi heller ikke nogen vegne 
med at påvirke demokrati, sociale forhold og 
klimahandling i disse lande.
Venstre ønsker mere realisme på 
frihandelsområdet, hvor vi igen skal have 
fokus på samhandel.
Venstre ønsker specifikt, at EU og Indien 
indgår en frihandelsaftale i den kommende 
valgperiode.
Flere nye frihandelsaftaler
En aktiv frihandelspolitik er en forudsætning for at 
skabe vækst og velstand. Derfor ønsker Venstre 
mere frihandel via nye eller revidering af 
eksisterende handelsaftaler.
Desværre ser vi flere og flere tendenser til det 
modsatte: Øget protektionisme og øget stats- 
støtte. Opbakningen til frihandel er under pres, og 
det internationale, regelbaserede handelssystem 
oplever dette pres tydeligt – ikke mindst i form af 
handelsspændinger mellem Kina og USA. Hvis de 
store økonomier lukker sig og ikke fører en aktiv 
frihandelspolitik, risikerer det at gå ud over vores 
vækst og velstand. Den økonomiske udvikling i EU 
går i forvejen langsommere end i andre dele af 
verden, og overregulering vil kun forstærke den 
tendens.
I den seneste valgperiode er udviklingen i antallet 
af nye frihandelsaftaler, som EU forhandler og 
indgår, nærmest gået i stå. I den seneste valg- 
periode fra 2014 til 2019 trådte 24 nye frihandels- 
aftaler i kraft, mens der i denne valgperiode blot 
er indgået tre nye frihandelsaftaler, hvoraf den 
ene er post-Brexit-aftalen med Storbritannien
5. 
Det er en helt uacceptabel udvikling, fordi fri-
handel er det, der har knyttet os sammen og 
skabt fred, vækst og velstand i Europa.
EU skal genstarte sin frihandelspolitik, gå 
forrest for at sikre nye frihandelsområder i 
alle dele af verden og forhandle og færdig-
gøre flere frihandelsaftaler i den kommende 
valgperiode.
21
22
Europa er det sted i verden, hvor demokrati og 
liberale frihedsværdier står stærkest. Det skal 
de blive ved med, og derfor må demokrati og 
retsstatsprincipperne ikke tages for givet i EU.
De fælles værdier, såsom demokrati, retsstat, 
frihed, ligestilling og ytringsfrihed, er grundpillen
i det europæiske samarbejde. Det er værdier, 
som vores forfædre i generationer har kæmpet 
for at etablere, fastholde og udvikle, og som ikke 
er givne, hvis ikke vi selv er parate til at kæmpe 
for dem. 
Erfaringer fra de senere år viser, at vores demo- 
krati og frihedsværdier er under pres fra flere 
sider. En del af presset er inspireret og støttet af 
fremmede magter, og især Rusland, som med sin 
propaganda, hybride angreb og fysisk magt 
forsøger at øve indflydelse på – og ødelægge – 
demokratier i Europa. 
En del af presset er også opstået inden for EU’s 
egne grænser, hvor vi flere steder ser vores fælles 
værdier trådt under fode i relation til retsstatsprin-
cipper, demokratiske spilleregler og menneske- 
rettigheder. 
Det er i sidste ende en kamp om vores frihed, 
demokrati og levevis. Det handler om retten til at 
være, som man er, at leve som man vil og med 
hvem man vil. Det handler om at blive behandlet 
ordentligt og lige, uanset køn, oprindelse eller 
status i samfundet. Og det handler om at kunne 
deltage i demokratiet og have medbestemmelse 
over de politiske processer. Med andre ord hele 
grundlaget for det europæiske fællesskab.
5. Vores værdier skal forsvares 
– og demokratiet styrkes
22
Derfor er det afgørende vigtigt, at EU-landene 
står vagt om de fælles værdier og slår hårdt ned, 
når de bliver truet. Det gælder uden for såvel som 
inden for EU’s grænser. Den frie verden skal stå 
sammen, hvis vores måde at leve på skal bestå, 
og vi skal være klar til at invitere de lande, der 
deler vores værdier og verdensanskuelse, inden-
for. For hvis vi ikke er parate til at kæmpe for 
vores værdier, risikerer vi at miste dem.
Brud på retsstatsprincipperne
EU skal prioritere en forstærket fælles indsats for 
retsstatsprincipper, demokrati og menneske-
rettigheder, både i medlemslandene og i landene 
omkring EU. I snart to årtier har verden set 
tilbagegang for frihed og demokrati ⁶. Også i EU 
har vi set, at lande som Polen og Ungarn gradvist 
har undermineret deres egen retsstat.
Det er blandt andet gået ud over de uafhængige 
domstole, frie og lige valg, ligestilling, ytrings-
frihed, korruption samt kvinders og minoriteters 
rettigheder.
Venstre ønsker at fastholde og øge presset 
på medlemsstater, der underminerer 
retsstaten, ved hjælp af politiske værktøjer 
som retsstatsmekanismen, der effektivt 
smækker EU-pengekassen i over for de 
regeringer, som ikke lever op til retsstats-
principperne.
Polen og Ungarns medlemskab af EU er på én 
gang et problem og en mulighed for EU. Det er 
problematisk, hvis disse tendenser spreder sig til 
flere EU-lande, fordi det for alvor vil sætte de 
europæiske demokratier under pres, men der er 
samtidig en mulighed for at dæmme op for 
udviklingen, fordi de er en del af vores fælles 
politiske samarbejde. 
Derfor skal EU-lande, der forbryder sig mod 
retsstatsprincipperne, ikke smides ud, men i 
stedet presses gennem sanktioner.
Venstre ønsker at styrke EU-domstolen, så 
sager om krænkelse af retsstaten kan 
afgøres hurtigere, samt give EU-kommis-
sionen mulighed for at udstede bøde
Misinformation og angreb på demokratiet
Den udbredte og systematiske brug af mis- og 
desinformation er en trussel mod demokratiet, 
og det står i dag klart, at både præsidentvalg, 
parlamentsvalg og folkeafstemninger de senere 
år er blevet påvirket af koordinerede angreb fra 
fremmede magter. Den grænseoverskridende 
trussel er veldokumenteret, og den demokratiske 
krise har længe været åbenbar for enhver. Ikke 
mindst de nye hybride trusler: angreb på kritisk 
infrastruktur fra fremmede magter og syste- 
matisk hacking på virksomheder og institutioner. 
EU bør derfor lede arbejdet for at sikre det 
europæiske demokrati.
Venstre vil arbejde for, at EU sikrer fælles 
regler for cybersikkerhed og støtter 
initiativer til kamp mod hybrid krig.
23
Den næste EU-udvidelse skal forberedes 
med Balkan-landene og Ukraine som de 
mest oplagte kandidater. I mellemtiden skal 
det økonomiske samarbejde med disse 
lande øges, og de skal gives støtte til internt 
reformarbejde og anden hjælp, der kan 
bringe dem tættere et medlemskab.
Venstre anser ikke længere Tyrkiet for at 
være en egnet ansøger til EU. Derfor skal 
EU’s forhold til Tyrkiet i stedet sikres gennem 
nye samarbejdsaftaler som den gældende 
flygtninge- og migrantaftale.
Udvidelse med nye EU-medlemslande
Østudvidelsen i 2004 var en stor succes for EU. 
Under ledelse af Danmarks daværende 
statsminister, Venstres formand Anders Fogh 
Rasmussen, forhandlede man optagelsen af 10 
nye medlemslande på plads med øget velstand 
og stabilitet til følge. Siden er yderligere tre lande 
optaget i EU, der nu tæller 27 medlemslande.
Udvidelserne har utvivlsomt været med til at 
styrke freden og sikkerheden i Europa. Ingen tør 
forestille sig, hvordan konflikten med Rusland, 
der forsøger at tiltvinge sig magt over flere 
tidligere Sovjetstater, ville have udviklet sig, hvis 
ikke de østeuropæiske medlemslande var blevet 
optaget i EU. 
Krigen i Ukraine har kastet lys på udvidelsesdags- 
ordenen og vist, at et tættere samarbejde med 
landene omkring os er et middel til fred og et 
middel mod de regimer, der truer freden. Derfor 
skal vi også fortsat lytte til de europæiske lande, 
der ønsker at blive medlemmer i EU, og være 
åbne for at forhandle med dem.
Der er i øjeblikket otte kandidatlande 
7 og yder-
lige to potentielle kandidatlande 8. Nogle lande er 
langt fra at leve op til kriterierne for et EU-
medlemskab, og har – ligesom T yrkiet – bevæget 
sig i en stadig mere autoritær retning, mens andre 
lande bevæger sig hastigt i den rigtige retning 
– særligt Ukraine. Det er afgørende, at vi giver de 
lande, der virkelig vil, et perspektiv om EU-
medlemskab, så de ser en mening med at 
nærme sig EU. Andre magter, såsom Rusland og 
Kina, står klar til at tilbyde samarbejde, hvis der 
ikke er udsigt til et EU-medlemskab for ansøger-
landene, og det skader i sidste ende freden og 
stabiliteten i Europa.
24
25
25
6. Danskerne skal have maksimal  
i
ndflydelse i EU
EU er et forpligtende samarbejde mellem 
selvstændige nationer, der deler et fælles ønske 
om at sikre demokrati, frihed, fred og velstand i 
Europa. Dette ønske er større nu end nogensinde 
i lyset af den sikkerhedspolitiske situation med 
krig på europæisk jord. Derfor er det europæiske 
samarbejde, og Danmarks aktive plads i det, 
vigtigere end nogensinde.
EU skal sikre tryghed og sikkerhed, en sund 
europæisk økonomi, fri konkurrence, handel med 
omverdenen og globale klimaløsninger. Derfor 
skal EU være stærkt på disse områder. 
Venstre ønsker et stærkt EU, der er i stand til 
at løse de store, grænseoverskridende 
opgaver, og som overlader det til medlems-
staterne at løse de opgaver, der er tæt på 
– i respekt for nærhedsprincippet.
Arbejdsdelingen i EU skal være klar. Udgangs- 
punktet skal være, at beslutningerne træffes så 
nær borgerne som muligt. Samtidig er der 
opgaver, som intet land kan løse alene, og her er 
vi nødt til at arbejde sammen med andre for at 
nå i mål. 
Til det formål er EU det bedste forum, vi har, og 
det er her Danmarks stemme er størst. 
Derfor mener Venstre, at Danmark skal fylde 
mere i EU, og at EU skal fylde mere i verden.
Danmarks EU-forbehold
Danmark har fortsat sine EU-forbehold, men har i 
skyggen af Ukraine-krigen gjort op med forsvars- 
forbeholdet. Tilbage står forbeholdene for Den 
Økonomiske og Monetære Union samt for det 
retlige samarbejde. De to forbehold er stadig en 
hæmsko for danske sikkerhedspolitiske og økono- 
miske interesser, men omvendt skal flertallets 
holdning respekteres. 
Ændres billedet markant, som vi så med forsvars-
forbeholdet, hvor et ændret trusselsbillede gjorde 
det aktuelt i danskernes øjne at deltage i EU’s for- 
svarssamarbejde, så kan det på samme måde blive 
aktuelt at diskutere de øvrige forbehold i frem tiden. 
I det tilfælde mener vi i Venstre, at det vil være i 
dansk interesse af afskaffe forbeholdene. I mel-
lemtiden skal Danmark bedst muligt fort sætte 
med at samarbejde med de øvrige EU-lande på 
det retlige område og den økonomiske politik.
Samtidig findes en række områder, hvor EU ikke 
kan træffe beslutninger i dag, og hvor Venstre 
mener, at EU ikke skal have kompetence til at 
træffe beslutninger i fremtiden. Det drejer sig om 
områder, der ultimativt er nationale anliggender, 
og som angår Folketinget og arbejdsmarkedets 
parter. EU må aldrig kunne opkræve skatter i 
Danmark.
Det er et krav fra Venstre, at EU-traktatens 
bestemmelse
9 om, at EU ikke kan træffe 
beslutning om lønforhold, organisationsret, 
strejkeret eller ret til lockout, samt pension 
og offentlige ydelser, skal fastholdes i 
tilfælde af en ny traktat.
Udvidet samarbejde
Venstre mener ikke, at der er behov for en ny 
EU-traktat. Den eksisterende traktat rummer 
allerede mulighed for et udvidet samarbejde om 
nogle af de nye udfordringer og opgaver, som EU 
står over for. Under Covid-krisen så vi, at EU kan 
stå sammen om at løse nye opgaver, når de 
opstår, og EU’s medlemslande har vist sammen-
hold i kølvandet på Ruslands angreb på Ukraine, 
men der blev samtidig kastet lys over EU’s 
manglende evne til at handle resolut på 
udenrigs- og sikkerhedspolitiske kriser. 
Der er behov for en mere effektiv beslutnings-
proces for udenrigsanliggender i EU, hvor enkelte 
medlemslande ikke kan tage nødvendige beslut-
ninger som gidsler af egne ikke-relaterede årsag-
er. Hvis EU ikke kan handle, når det er påkrævet, 
går det i sidste endnu ud over vores sikkerhed.
Beslutninger om sanktioner mod fysiske og 
juridiske personer samt beslutninger, der 
vedrører menneskerettigheder, skal overgå 
fra enstemmighed til kvalificeret flertal i 
Rådet.
Repræsentation i EU
En forudsætning for politisk indflydelse er at være 
til stede. Danmark er underrepræsenteret, og 
bliver det i stadig større grad, i forhold til antallet 
af ansatte i EU-institutionerne. Det samme 
gælder Danmarks egen repræsentation i 
Bruxelles. Med færre danskere i EU svækkes 
mulighederne for at få indsigt og indflydelse. 
Det er derfor også vigtigt at have danske ansatte 
i EU-institutionerne og på den danske repræsen-
tation til EU, så danske synspunkter, holdninger og 
værdier repræsenteres på alle niveauer i det 
daglige arbejde.
Antallet af danskere i EU-institutionerne 
skal øges i den kommende valgperiode 
gennem en opfølgning på den danske 
’Handlingsplan for fremme af danskere i EU’ 
med særligt fokus på at få flere unge 
danskere ind i EU’s institutioner.
Antallet af ansatte på den danske 
repræsentation til EU skal øges efter behov 
og varigt frem mod det danske formand- 
skab for EU i 2025 og efterfølgende.
26
1. The Emissions Database for Global Atmospheric Research (EDGAR) og CEPOS-beregninger.
2. FN-rapport: https://unece.org/sites/default/files/2021-08/Nuclear%20power%20brief_EN_0.pdf 
3. Den Europæiske Revisionsret: 
    “Analyse af de mulige besparelser for EU’s budget, hvis Europa-Parlamentet samlede sine aktiviteter”, juli 2014.
4. Europa-Parlamentets Forskningsservice: ”Thirtieth anniversary of the single market (1993-2023)”, januar 2023.
5. EU-Kommissionen: “Negotiations and agreements”, April 2023.
6. Freedom House: https:/ /freedomhouse.org/report/freedom-world/2021/democracy-under-siege
7. Albanien, Bosnien-Hercegovina, Moldova, Montenegro, Nordmakedonien, Serbien, Tyrkiet og Ukraine.
8. Georgien og Kosovo.
9. Artikel 153 i Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde.
27
Rigsfællesskabet i EU
Danmark, Færøerne og Grønland deler en lang 
fælleshistorie, som har beriget vores befolkninger 
kulturelt og økonomisk. I kraft af Rigsfællesskabet 
spiller Danmark en vigtigrolle i det arktiske 
område, hvor både USA, Rusland og Kina har 
store interesser. Vi haren plads ved bordet. 
Danmark skal derfor værne om Rigsfællesskabet, 
pleje og vedligeholde vores indbyrdes forhold til 
Grønland og Færøerne. Det har altid ligget 
Venstre på sinde. Derfor skal vi også arbejde for, 
at Danmark i langt højere grad koordinerer og 
spiller sammen med Færøerne og Grønland på 
den europæiske scene. 
EU har besluttet at åbne en repræsentation på 
Grønland, og med forekomsten af sjældne 
jordarter og andre strategisk vigtige ressourcer 
kan vi forvente, at andre følger trop. 
Venstre skal derfor arbejder for at styrke, 
fremme og i højere grad koordinere rigs-
fællesskabets interesser i Bruxelles i tæt 
dialog med de grønlandske og færøske 
EU-repræsentationer.
28
29


---

# Venstre vil med kommission sikre danskerne fleksible arbejdsliv

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-vil-med-kommission-sikre-danskerne-fleksible-arbejdsliv

ArbejdsmarkedVenstre vil med kommission sikre danskerne fleksible arbejdslivAf Troels Lund Poulsen, formand og Stephanie Lose, næstformand15. august 2024 kl. 12:58Kære alleSiden 2006, da et bredt flertal af Folketinget vedtog Velfærdsforliget, har det været sådan, at når danskernes levealder stiger, så stiger folkepensionsalderen.Velfærdsaftalen udgør et solidt fundament under dansk økonomi, og det er bl.a. det, der gør, at der er råd til at investere i vores fælles velfærd, den grønne omstilling og Danmarks forsvar og sikkerhed. Derfor er ændringer af det forlig heller ikke noget, vi i Venstre tager let på, for det betyder virkelig meget for dansk økonomi.
Socialdemokratiet har nu meldt ud, at de vil genforhandle Velfærdsaftalen, for partiet mener ikke, at i den fremtidige pensionsalder nødvendigvis skal bindes op på danskernes forventede levealder.I Venstre er vi optagede af, at danskerne har et godt arbejdsliv - både som unge og seniorer.Vi ser i disse år, at der er flere og flere seniorer, der giver et ekstra nap med på arbejdsmarkedet. Det er meget værdifuldt for samfundet. Derfor er det også i vores optik for ensidigt kun at gøre det gode arbejdsliv til et spørgsmål om længden på arbejdslivet.I stedet mener vi, vi er nødt til at se på hele arbejdslivet. På tværs af generationer.Vi ved, at mange børnefamilier er pressede og har svært ved at få arbejds- og familieliv til at gå op i en højere enhed, og at mange danskere bliver ramt af stress, længe før de overhovedet når pensionsalderen.Det, synes vi, er vigtige dagsordener i danskernes arbejdsliv.Derfor foreslår vi at nedsætte en ’arbejdslivskommission’, der vil kunne se på, hvordan vi kan sikre danskerne et bedre og mere fleksibelt arbejdsliv. Gennem hele livet. Vi vil ikke kun tale om arbejdslivets længde. Det væsentlige er, at danskernes arbejdsliv er godt og fleksibelt gennem hele arbejdslivet.Kan vi f.eks. give mere frihed og fleksibilitet til forældre med små børn, mod at forældrene arbejder mere eller længere, når børnene er ældre? Kan vi skabe et bedre og mere fleksibelt arbejdsliv for de, der i de kommende år får børn, og som om mange år skal på pension.Det skal ske på en økonomisk ansvarlig måde. Det er selvfølgelig helt afgørende for Venstre, at vi fortsat fører en ansvarlig økonomisk politik. En politik, som sikrer, at der er plads i økonomien til at prioritere velfærd, grøn omstilling og forsvar og sikkerhed, og som er fundamentet under danskernes privatøkonomi og vores stærke virksomheder. Det er vores opgave at sikre, at også de kommende generationer vil få gavn af en stærk dansk økonomi.Det er potentielt meget store beslutninger, som påvirker Danmark og dansk økonomi meget længere frem, end de fleste af os tænker på i dagligdagen. Det tager vi ikke på med lethed. Det kalder på helhedstænkning og et grundigt beslutningsgrundlag, der går på tværs af mange hensyn.Det kan en arbejdslivskommission sikre.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Daginstitutioner skal være næste skridt i frisættelsen af velfærdssamfundet

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/daginstitutioner-skal-vaere-naeste-skridt-i-frisaettelsen-af-velfaerdssamfundet

Sundhed og velfærdDaginstitutioner skal være næste skridt i frisættelsen af velfærdssamfundetAf Troels Lund Poulsen, formand15. april 2024 kl. 14:35Venstre og resten af regeringen er godt i gang med at frisætte ældreplejen og folkeskolen. For Venstre er det næste naturlige skridt i frisættelsen af vores velfærdssamfund at sikre en frisættelse af børneområdet og daginstitutionerne.
Mit mål er, at vi giver mere frihed og handlerum til både børnefamilierne og til de ansatte, når det gælder vores dagtilbud. Vores børn og familier har i for lang tid fået for lidt politisk opmærksomhed, hvilket jeg vil lave om på.Vores daginstitutioner er i dag underlagt en række regler, der ofte lægger for mange bureaukratiske bånd på dedikerede pædagogers pasning af vores børn. Det er en indsats, som i høj grad også bør involvere kommunerne, som har en stor del af regelgrundlaget. Men målet må være at kigge hele vejen rundt. Herunder også hvor staten kan gøre en forskel.For Venstre betyder børne- og familiepolitikken meget, da vi skal sikre bedre muligheder for de danske familier og dermed et optimalt udgangspunkt for at ruste vores børn. Der er mange udfordringer og paradokser at tage fat i. Et af dem er, at de fysiske rammer vi byder vores børn i dagtilbud, er af for lav kvalitet. Det giver et dårligt indeklima for vores børn og deres pædagoger. Derfor præsenterede vi også sidste år forslaget om, at der skal bruges 1 mia. kr. på bedre bygninger og faciliteter for landets daginstitutioner.De tiltrængte midler til de fysiske rammer og frisættelsen af dagtilbudsområdet er for mig delelementer af den familiepolitisk indsats, som Venstre vil være med til at drive frem. Det skylder vi både ansatte, forældre og især vores børn.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu sikrer vi bedre vilkår for vores veteraner

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-sikrer-vi-bedre-vilkar-for-vores-veteraner

ForsvarNu sikrer vi bedre vilkår for vores veteranerAf Troels Lund Poulsen, forsvarsminister, vicestatsminister og formand for Venstre, Peter Juel-Jensen, beredskabsordfører, og Kristian Pihl Lorentzen, forsvarsordfører7. november 2024 kl. 16:52Vores veteraner fortjener at blive passet godt på efter den store indsats, de har ydet for vores land. Derfor står regeringen og et bredt flertal i Folketinget nu også klar med en ny veteranaftale, der skal sikre mere tillid og bedre vilkår for dem og deres nærmeste.
Vores soldater har ydet en uvurderlig indsats for Danmark, og det fortjener de den største anerkendelse for. Forligskredsen har derfor afsat samlet cirka 2,4 milliarder kroner, der skal styrke indsatsen både over for veteranerne og for deres familier og børn. Og som først og fremmest indfører nye regler i sager om PTSD-erstatninger for veteraner, så det i udgangspunktet formodes, at der er en sammenhæng mellem hændelser under veteranernes udsendelse og diagnosen PTSD.PTSD er desværre en udbredt sygdom blandt veteraner. Cirka fem procent af de veteraner, der har været udsendt i perioden 1992-2009, var i 2018 diagnosticeret med PTSD.
Men mange veteraner oplever i dag, at de får afvist deres arbejdsskadesager om PTSD, når de er hjemvendt fra krig. Det kan vi ikke være bekendt, og derfor ændrer vi nu reglerne, så vejen til arbejdsskadeerstatninger bliver lettere og præget af tillid frem for mistro.
Med en ny formodningsregel antager vi fremover, at soldaterne taler sandt, når de siger, at de har fået PTSD på grund af deres udsendelse. Vi vender bevisbyrden om, så det fremadrettet ikke vil være soldatens eget ansvar at bevise, at deres udsendelse har givet dem PTSD. I stedet bliver det myndighedernes opgave at bevise, at det forholder sig anderledes.Det er en regel, som vi i Venstre har kæmpet for mere end et årti.Formodningsreglen er særligt vigtig for de cirka 400 danske veteraner, der tidligere har fået afvist deres sag og nu kan få genoptaget deres sager på ny.  Ud over den store indsats inden for PTSD-behandlingen sørger veteranaftalen bl.a. også for, at der kommer flere tilbud til familier og børn af udsendte soldater, og at veteraner, som har været udsat for fysisk skade under deres udsendelse, sikres livslang dækning af udgifter til proteser.  Når man har tjent sit land så loyalt, som vores veteraner har, er det simpelthen det mindste, vi kan gøre.  Vi skal passe ordentligt på dem, der passer på Danmark.Tak til alle de partier, der har været med til at gøre denne vigtige aftale mulig.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Bred politisk aftale bag den historiske grønne trepartsaftale

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/bred-politisk-aftale-bag-den-historiske-gronne-trepartsaftale

Klima og miljøBred politisk aftale bag den historiske grønne trepartsaftaleAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand og forsvarsminister, Stephanie Lose, Venstres næstformand og økonomiminister og Jacob Jensen, minister for fødevarer, landbrug og fiskeri18. november 2024 kl. 10:17I sommer indgik regeringen med Venstre i spidsen en historisk aftale med parterne i grønne trepart. Nu er der som opfølgning landet en bred politisk aftale, som skal sikre, at vi kommer i mål med vores klimaambitioner, skaber et helt nyt grønt Danmarkskort, og som samtidig skaber de langsigtede rammer om et konkurrencedygtigt fødevareerhverv.
Med Venstre for bordenden landede regeringen før sommerferien den grønne trepartsaftale sammen med parterne i den grønne trepart, heriblandt Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening. Efterfølgende har der været politiske forhandlinger med Folketingets partier. I Venstre kan vi være stolte af, at det på den baggrund nu er lykkedes at indgå en bred politisk aftale med SF, LA, K og RV som opfølgning på den grønne trepartsaftale.Det er godt for Danmark, og det er i særdeleshed godt for den danske natur, klimaet og landbrugs- og fødevareerhvervet.For med aftalen er vi enige om, at vi skal skabe langt bedre vilkår for vores natur, miljø og klima, mens vi fortsat har et stærkt og konkurrencedygtigt landbrugs- og fødevareerhverv i Danmark. Det kan og skal heldigvis gå op i en højere enhed. Og det kommer det til at gøre fremover. Dansk landbrug har altid været under konstant forandring, og landbruget skal fortsat omstille sig. Men det skal også gøres på en fornuftig måde.Det har vi nu indgået en politisk aftale, der sikrer. Det er en aftale, som bevarer balancerne, der blev fundet i den grønne trepartsaftale – men som bygger ovenpå og betyder, vi kan komme i gang med at realisere aftalen, og som sikrer politisk stabilitet om retningen, der blev lagt i den grønne trepartsaftale.Vi tegner et helt nyt Danmarkskort med plads til både natur, landbrug og mennesker. Og gennem bl.a. udtagning af kulstofrige lavbundsjorde, indførelse af en CO2e-afgift på udledninger fra husdyr samt en markant styrkelse af indsatsen for udvikling og implementering af nye, grønne klimateknologier, viser aftalen vejen til at leve op til vores 2030-klimamål.Og så tager vi med aftalen store og vigtige skridt i retning af mere natur og biodiversitet, et sundt vandmiljø samt beskyttelse af vores drikkevand. Aftalen baner nemlig vejen for en historisk omlægning af det danske land. Vi giver plads til mere natur. Samtidig skabes fundamentet for et sundere vandmiljø, sådan at der i takt med omlægningerne bliver plads til fremtidens effektive, højteknologiske landbrugsproduktion på de mest velegnede landbrugsarealer.Med aftalen laver vi et paradigmeskifte på kvælstofområdet, hvor arealomlægningen er hovedmotoren i arbejdet med at opnå god økologisk tilstand i alle kystvande. Det er ingen hemmelighed, at især den del har været svær i forhandlingerne, og det har krævet tid. Heldigvis har vi landet en god aftale, hvor vi prioriterer en helhedsorienteret indsats og holder fast i princippet om, at arealomlægning på baggrund af den lokale planlægningsindsats er hovedmotoren, og at der også i de områder, hvor vi gør en ekstra indsats, skal være tid og økonomi til at sikre det. Med den politiske aftale afsætter vi derfor også yderligere godt 2,3 mia. kr. til det.Den politiske aftale sikrer også midler til udvidelse af allerede besluttede naturnationalparker og yderligere en naturnationalpark og en ny bynær naturnationalpark, ligesom vi afsætter midler til aktiv genopretning af havnaturen.Aftalen bidrager til at udvikle dansk landbrugs- og fødevareerhverv, og vi forbedrer bl.a. rammerne for næste generation af landmænd, ligesom vi sikrer millionstore gebyrnedsættelser.Og så viser vi med aftalen, hvordan vi vil finansiere initiativerne i den grønne trepartsaftale. Det sker bl.a. gennem omprioriteringer indenfor den fælleseuropæiske landbrugspolitik, midler fra det grønne råderum, finanslovsmidler fra regeringens finanslovsforslag og salg af CO2-kvoter, ligesom dele af aftalen også finansieres via de kommende finanslove.Den her aftale viser styrken i det danske demokrati. Det lykkedes at samle en række parter, der på hver deres måde bidrog til den aftale om et grønt Danmark vi præsenterede i juni. Og nu er det gode og brede arbejde blevet udmøntet i en bred politisk aftale, så vi sikrer ro og tryghed om området i mange år frem. Forude venter en vigtig implementeringsopgave, som vil være krævende. Men det skal vi sammen tage ansvar for at klare og løse.Vi har i Venstre taget et kæmpe ansvar for en balanceret og fremtidssikret løsning. Og med aftalen sikrer vi, at Danmark kan være et foregangsland, der kan være med til at skabe fremtidens løsninger, som udvikler dansk landbrug, når vores klimamål og passer godt på naturen og vandmiljøet. Fra Venstre skal der lyde en tak til parterne fra den grønne trepartsaftale og tak til de politiske partier - SF, LA, K og RV - for at tage ansvar og være med til at sikre, at vi nu kan komme i gang med at implementere den grønne trepartsaftale.Nu kan vi se vejen frem imod et mere grønt Danmark og et dansk landbrug i fortsat udvikling.Læs hele den politiske aftale her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Bred politisk aftale om fremtidens fiskeri

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/bred-politisk-aftale-om-fremtidens-fiskeri

Fødevarer og landbrugBred politisk aftale om fremtidens fiskeriAf Af Jacob Jensen, fødevareminister, og Erling Bonnesen, miljø- og fødevarerordfører2. juli 2025 kl. 12:25Regeringen har sammen med et bredt flertal (SF, LA, K, Ø, RV og Å) lavet en ny fiskeriaftale, der er med til at fremtidssikre fiskeriet og fremmer en mere bæredygtig retning – både økonomisk og for vores havmiljø. Aftalen betyder, at fiskerne får fuld kompensation for CO₂-afgiften i 2025, og derefter er afgiften suspenderet frem til 2029. Samtidig laves der områder fx i Bælthavet, hvor der ikke længere skal fiskes med bundslæbende redskaber.
Fiskeriet er en del af Danmarks DNA. Det har det været siden vores forfædre i stenalderen satte de første garn, og frem til i dag, hvor det har været en bærende del af livet langs de danske kyster. Det er ikke bare et erhverv, men en del af vores identitet som søfarts- og kystnation, og den identitet skal vi kæmpe for at bevare.Desværre er fiskeriet mange steder presset og står over for en række udfordringer. Nogle fiskebestande, særligt i de indre danske farvande, har det svært på grund af et presset havmiljø. Samtidig er der konkurrence om pladsen på havet, blandt andet til vindmøller, og Brexit har medført reduktioner i fiskekvoterne for danske fiskere og har udfordret erhvervet med manglende fiskemuligheder. Fiskerikommissionen har tidligere præsenteret en række anbefalinger til, hvordan dansk fiskeri bedst møder de udfordringer, som erhvervet står overfor. I Venstre er vi derfor glade for, at der nu er landet en bred aftale, der blandt andet betyder, at fiskerne i 2025 bliver kompenseret krone for krone for den nyligt iværksatte CO₂-afgift, og at afgiften derefter suspenderes frem til 2029, hvor en gradvis indfasning påbegyndes, med fuld indfasning fra 2030. Til det er der afsat over 800 mio. kr. I 2029 bliver provenuet fra CO₂-afgiften returneret til erhvervet i form af investeringsstøtte til den grønne omstilling, energiforbedringer og ophugningsstøtte.Vi styrker også indsatsen mod skarven, investerer i nye trawlredskaber, der er langt mere skånsomme for havmiljøet, vi dedikerer et tocifret millionbeløb til en ophugningsordning, og vi afsætter penge til kommuner og havne, der forventes at blive hårdest ramt af forbuddet mod bundtrawl. Derudover har aftalen også fokus på at give nye udviklingsmuligheder til muslingeerhvervet, der længe har været hårdt presset økonomisk.Med tanke på, at der et rødt flertal i Folketinget, er der ingen tvivl om, at der er elementer i aftalen, der ikke er groet i Venstres baghave - og der er da også partier på begge sider af midten, der gerne havde set, at aftalen på nogen punkter havde været mere vidtgående. For Venstre har det igennem hele forløbet været en topprioritet at sikre den rigtige balance, så der fastholdes arbejdspladser i fiskerierhvervet og skabes vækst i de kystnære lokalsamfund - samtidig med, at der sikres et sundt havmiljø og bæredygtige fiskebestande. Fiskeriet skal ikke afvikles. Det skal udvikles, med respekt for både mennesker og miljø. Så vi også i fremtiden kan blive ved med at have et stærkt fiskeri herhjemme, og videreføre den arv, som blev grundlagt for flere tusinde år siden, og som siden har været en del af Danmarks DNA.Afslutningsvis vil vi gerne takke de danske fiskere, centrale erhvervs- og interesseorganisationer og grønne organisationer, der har bidraget med input til aftalen. For udviklingen af dansk fiskeri skal selvfølgelig ske i samspil med de danske fiskere.For når alt kommer til alt, så har vi alle en interesse i, at vi har et sundt havmiljø – og det gælder ikke mindst fiskerne.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Vi skal investere i fremtidens klima og natur

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/vi-skal-investere-i-fremtidens-klima-og-natur

Vi skal investere i fremtidens klima og naturVenstres grønne 2030-plan
Snart skal danskerne stemme til Folketingsvalget. Uanset hvem der ender med at få flertallet i Folketinget, så vil den grønne omstilling af Danmark være denne politiske generations største opgave. Det skal vi lykkes med, men det vil kræve politisk vilje til at prioritere både klima og natur, så vi kan investere i vores fælles fremtid.Vi står også midt i en natur- og biodiversitetskrise. Plante- og dyrearter uddør hurtigere end nogensinde, og naturudfordringerne er massive og globale. I hele Danmark er lokalområder udfordret af forureninger, som kan få voldsomme konsekvenser for vores miljø og drikkevand. De udfordringer skal vi også løse. Ligesom klimaet kalder det på politisk vilje og handlekraft.Siden vi vedtog klimamålene i 2019 om et klimaneutralt Danmark i senest 2050, og en 70 pct. reduktion af Danmarks udledninger senest i 2030, er vi kommet et stykke af vejen. Gennem brede politiske aftaler har Venstre sammen med resten af Folketinget vist, at man kan gennemføre en ambitiøs grøn omstilling samtidig med, at vi bliver rigere som samfund. Vi har vist, at den grønne omstilling ikke kræver, at vi giver afkald på det gode liv.Hvis vi skal helt i mål med den grønne omstilling og sikre mere natur og et bedre klima, så har vi travlt. Den russiske aggression mod Europa har også gjort det klart, at vi en gang for alle skal være uafhængige af lande, der vil os det ondt.Derfor skal vi sætte tempoet op i den grønne omstilling. Det er Venstre klar til med denne grønne 2030-plan, der er et samlet bud på, hvordan Danmark tager de næste skridt i den grønne omstilling.Det er en plan, der vil give Danmark mulighed for at gå forrest ved at investere 60 mia. kr. i klimaet og naturen frem mod 2030. Det er et historisk højt beløb, som skal investeres i både kendte løsninger og i forskning og ny teknologi. Det skal hjælpe os til at indfri 2030-målet, men også pege fremad mod klimaneutralitet i senest 2050.Det er også en plan, som går efter at løse de grønne udfordringer her i Danmark i stedet for at presse virksomheder, arbejdspladser og CO2-udledninger til udlandet, hvilket ikke gavner klimaet, men til gengæld skader dansk økonomi.De 60 mia. kr. til at investere finder vi ved at sælge statens andel i energiselskabet Ørsteds havvindmølle-forretning. Det er vores vej til at hæve ambitionerne for den danske klima- og naturpolitik.I Venstre er vi stolte af den vækstrejse, som Ørsted har været på. Fra en nødlidende gas- og olievirksomhed til et selskab, der i dag driver og opfører vindmølleparker i udlandet med succes, fordi vi fik tilført rettidig kapital og know-how via private investorer. Ørsted er ikke længere kritisk infrastruktur for Danmark, og derfor er det tid til at slippe Ørsted langt mere fri af de politiske bånd.Det giver os mulighed for at høste en gevinst, som vi kan investere i vores fælles fremtid. Det er en ansvarlig vej til et grønt og klimaneutralt samfund.
Venstres grønne plan er bygget op om fire grundelementerGrønne investeringer frem mod 2030Forskning og udvikling skal gøre Danmark klimaneutral i 2050Midtvejsevaluering og ekstra investeringer i fremtidens teknologiske landvindingerTo nye klimamål – større grønne ambitioner
Vi vil bruge 60 mia. kr. til investeringer i den grønne omstilling og naturen frem mod 2030. Det skal sikre, at der tages vigtige skridt mod 70 pct.-målsætningen i 2030, og at biodiversitetens tilbagegang vendes.
Grønne investeringer frem mod 2030Frem mod 2030 afsætter vi 37,5 mia. kr. til at omstille boligmassen, udbygge den grønne transport, samt sikre mere natur, mere vedvarende energi og lagring af CO2.Forskning og udvikling skal gøre Danmark klimaneutral i 2050Vi skal kigge længere frem end 2030 og bane vejen mod målet om klimaneutralitet i 2050, og derfor er store investeringer i forskning og udvikling et helt nødvendigt værktøj. Vi skal ganske enkelt lægge sporene for fremtidens grønne forskningsmæssige nybrud. Samtidig med, at vi gør det mere attraktivt for erhvervslivet at investere i innovative løsninger til den globale grønne omstilling. Derfor vil vi frem mod 2030 investere 15 mia.kr. i forskning, nytænkning og udvikling.Midtvejsevaluering og ekstra investeringer i fremtidens teknologiske landvindingerVi reserverer samtidig en pulje på yderligere 7,2 mia. kr. til at investere i den grønne omstilling i fremtiden. Den giver mulighed for at gribe nye ideer og metoder frem mod 2030-målet, ligesom midlerne også kan investeres i fremtidige løsninger, som får os tættere på målet om klimaneutralitet senest i 2050.To nye klimamål – større grønne ambitionerKlimaforandringerne løses ikke kun indenfor Danmarks grænser. Danmark kan med vores teknologiske forspring være med til at hjælpe resten af verden videre på den grønne rejse. Derfor sætter vi også to nye supplerende klimamål, der skal sikre os mod klimanationalisme. Så vi gør en global forskel for klimaet. Det vil også sikre, at vi fokuserer på, at den grønne omstilling skaber nye arbejdspladser i Danmark.
Grønne investeringer frem mod 2030
Vi afsætter 37,5 mia. kr. til konkrete grønne investeringer frem mod 2030.
Mere natur, renere drikkevand og mere skov
Danmarks miljø og biodiversitet er under pres, og dyre- og plantearter forsvinder fra den danske natur. Derfor har vi en stor opgave foran os med at få rettet op på naturens tilbagegang og sikre et afbalanceret hensyn mellem mennesker og miljø. Det gælder også beskyttelsen af vores drikkevand, som vi i fremtiden skal have meget mere fokus på.Samtidig skal vi tænke på den nationale forsyning af energi og råvarer. Vi skal derfor med tanke på den aktuelle forsyningskrise samt klima- og biodiversitetskrisen investere i yderligere skovrejsning. Forskellige typer af skov vil hjælpe med forskellige formål, således at det gavner klimaet, biodiversiteten og produktionen af træ, som er en nødvendig råvare og energikilde.
Venstre er klar til at investere 8 mia. kr. i natur og miljø i de følgende tiltag.
Indsats mod forureninger og beskyttelse af drikkevandDet er en prioriteret indsats for Venstre at kortlægge og oprense forureninger fra fortidens synder, som vi i de seneste år har set et foruroligende behov for. Forureningerne truer nemlig både vores natur, sundhed og ikke mindst vores drikkevand. Det gælder de ti store generationsforureninger, hvor der fortsat er behov for et omfattende oprydningsarbejde, ligesom det gælder de mange tusinde potentielle jordforureninger rundt omkring i Danmark, som kan have alvorlige konsekvenser for vores miljø og drikkevand. Heraf kan knap 15.000 grunde være forurenede med skadelige PFAS-stoffer. Vi skal kæmpe for vores rene drikkevand, og derfor er Venstre også klar til at sætte handling bag intentionerne.Venstre har i de seneste år arbejdet for at imødekomme Danske Regioners ønske om en øget bevilling på 100 mio. kr. yderligere om året til at håndtere opgaven med forureninger.Vi har flere gange foreslået at imødekomme det ønske, senest med fremsættelsen af et beslutningsforslag, som blev stemt ned af de røde partier i Folketinget. Med denne plan sætter vi fornyet handling bag, og vi øger indsatsen markant.Samtidig skal vi styrke beskyttelsen af vores drikkevand i forbindelse med eksempelvis planlagte udledninger af spildevand ved at sikre, at kommuner og vandværker har de rette værktøjer til både at forhindre, måle og rense potentielt farlige stoffer i vandet.Vi har i dag et begrænset kendskab til den kemiske tilstand i vores vandløb. Venstre ser derfor positivt på at undersøge behovet for en større måleindsats af kemi i vores vandmiljø, hvilket er foreslået af flere fagfolk på området.Mindre plast i naturenPlast og andet skadeligt affald hører ikke til i naturen. Vi har et fælles ansvar for at sikre, at plastflasker, fødevareemballage, bildæk mm. bliver behandlet, sorteret og håndteret på den mest miljøskånsomme måde, så det ikke ender i vores natur. Venstre vil derfor afsætte midler til en prioriteret indsats, der skal mindske plastikforureningen. Herunder ønsker vi at opruste formidlingsindsatsen på området, så foreninger, skoler, fritidsklubber mv. får mulighed for at blive klogere og hjælpe til på området.Midlerne skal bl.a. bruges til at videreføre Plastikhandlingsplanen, som Venstre selv igangsatte i regering i 2018 samt til at udarbejde en langsigtet handlingsplan for den cirkulære økonomi.Biodiversitetsindsats og nye biodiversitetsmålBiodiversiteten er i tilbagegang, og Venstre mener, at det er en bunden opgave at vende udviklingen. For at sikre dette har Venstre bl.a. forslået, at der skal indføres en lov med bindende målsætninger, som skal sikre, at rødlisten over truede arter ikke bliver længere.
I Venstre ønsker vi fortsat, at vi skal have bindende lovgivning for vores natur og biodiversitet. De bindende målsætninger skal udarbejdes af fagfolk, så vi kan få den mest effektive indsats for midlerne.
Venstre vil afsætte en pulje til at styrke biodiversiteten, så vi kan nå i mål med en bindende indsats. Puljens midler skal bl.a. gå til at inddrage arealer, der ikke i dag indtænkes som natur. Eksempelvis kan det gå til at sikre udlægning af mere vild natur langs offentlige statsveje og jernbaner samt at genskabe flere bynære natur- og skovområder.Samtidig vil vi udlægge store urørte områder, sikre etablering af blomsterenge og opsætning af redekasser til sjældne fuglearter mv. Vi vil hertil fjerne bureaukratiske regler, som modarbejder, at biodiversitetstiltag igangsættes, så der skabes positive incitamenter for private lodsejere til at udlægge mere natur.Kommunernes indsats skal fremmesVenstre vil også afsætte midler, der skal gøre det attraktivt for kommunerne at bevare den lokale natur og biodiversitet. Pengene kan eksempelvis gå til at etablere blomsterparker, vild natur i vej- og grøftekanter, at tænke biodiversitet ind i store byggeprojekter og at eksperimentere med forskellige typer græsslåning.For Venstre er det vigtigt, at der også skabes mere natur i byerne, hvor det særligt kan være en udfordring at prioritere grønne arealer i politiske valg mellem byggeri af boliger, offentlige idrætsanlæg eller infrastrukturprojekter.
SkovrejsningVenstre vil rejse yderligere ny skov for 4 mia. kr. frem mod 2030, så flere træer kan fungere som naturlige CO2-fangere, der binder CO2, som dermed ikke udledes i atmosfæren. Skovrejsningen vil samtidig give danskerne flere muligheder for at tilgå mere skøn natur.Dele af skoven skal møntes på dansk træproduktion, hvor efterspørgslen vil være voksende i lyset af både mere bæredygtigt byggeri samt de store prisstigninger på bl.a. træpiller som følge af Ruslands invasion af Ukraine.Det er nødvendigt at rejse mere ny skov, fordi effekten af skovens naturlige CO2-optag bliver større, jo mere beplantet skoven er. Derfor skal vi kickstarte ny skovrejsning, så det kan medvirke til at mindske CO2-udledningen og gøre Danmark til et klimaneutralt land i senest 2050.Ved at sikre mere dansk skov, der er certificeret bæredygtigt, bidrager vi også til, at den danske træ- og møbelindustris træbehov kan understøttes af dansk skovproduktion. Den øgede skovproduktion i Danmark vil altså også give mere træ, der kan bruges til byggeri, så vi i fremtiden kan opføre flere bæredygtige boliger med materialer fra træ frem for cement og beton.
Venstre vil rejse ny skov for 4 mia. kr.Vi vil opføre meget ny skov som fredsskov, hvor ambitionen er, at den nye skov skal bevares. Skovrejsning i Danmark kan ske ved tilskud til skovrejsning eller ved, at staten opkøber arealer til skovrejsning. Den ekstra skovrejsning vil afhænge af hvilken skovrejsningsmetode, der anvendes.
Skovrejsning for 4 mia. kr. kan give op til 3.000 kvadratkilometer skov, svarende til 300.000 hektar. Tilskuddet til skovrejsning – for eksempelvis nåleskov - giver mulighed for over 3.300 kvadratkilometer ny skov for 4 mia. kr. Statens arealopkøb til ny skov giver mulighed for 240 kvadratkilometer ny skov for ca. 4 mia. kr.Venstres tiltag vil sætte nye muskler bag skovrejsning i Danmark.Ved investeringen i ny skov vil Venstre også prioritere midler til at udlægge dele af den nye skov som urørt biodiversitetsskov, som kan bidrage til at vende den negative udvikling for vores natur og miljø. Midlerne til dette skal udmøntes med inddragelse af interessenter og fagfolk, så vi sikrer den størst mulige naturgevinst for midlerne.Gennemgang af gældende reglerFor at fjerne unødvendige forhindringer for udbygningen af de danske skove vil Venstre se på, om der kan justeres i gældende lovgivning og støtteregler for at sikre mere skov til gavn for klimaet uden at gå på kompromis med naturtilstanden.Samtidig vil vi se på, hvordan vi kan udvikle og fremme markedet for salg af CO2-reduktioner, som kan bruges til at styrke den frivillige klimakompensation. Det skal være en model af høj kvalitet, der lever op til internationale standarder, og som virksomheder ønsker at bruge i deres i frivillige CSR- eller klimarapporteringer.Det vil åbne op for at hjælpe virksomhederne med at kunne supplere deres egne, interne reduktioner af konkrete klima- og miljøaftryk med investeringer i CO2-reduktioner fra danske klimaprojekter som eksempelvis skovrejsning.
Meget mere vedvarende energi
Danmark har brug for meget mere vedvarende energi. Det har vi, fordi vi skal løse klimakrisen med den grønne omstilling. Ruslands krigsinvasion af Ukraine og den medfølgende energikrise har kun gjort behovet for dansk og europæisk uafhængighed af russisk gas endnu større.
Vi afsætter derfor 7 mia. kr. til mere vedvarende energi i form af bl.a. mere havvind - ofte koblet til udvikling af Power-to-X - flere solceller og mere biogas.
HavvindmølleparkerDer er behov for meget mere havvind, og det haster. Udbygningen af havvind har længe gået trægt, og trods flere tiltag skal ambitionerne og hastigheden i udbygningen op. Danmark har et kæmpe potentiale for havvind med vores gode vindforhold, og det skal vi udnytte.Vi vil opleve et markant stigende elforbrug, når der kommer flere elbiler på vejene, når industrien bliver elektrificeret, og når vi får udviklet markedet for grønne brændstoffer til fly og skibe gennem Power-to-X-teknologien. Hvis vi udbygger i tide, kan vi gøre havvind og grøn strøm til en ny dansk eksportvare.Med ”Klimaaftalen om grøn strøm og varme 2022”, som blev indgået inden sommerferien, blev det aftalt, at der skal udbydes mindst 4 GW havvind til realisering senest i 2030. Danmark producerer i dag 2,3 GW grøn strøm fra havvind.Havvindmølleparkerne er nødvendige for den grønne omstilling af både Danmark og Europa, da det vil sikre klimavenlig strøm, som vi mangler. Mange af vores nabolande har også brug for meget mere grøn strøm. Derfor vil Venstre gøre danske farvande til det grønne batteri i Europa.Danmark producerer i dag 2,3 GW grøn strøm fra havvind, men kortlægning af de muligheder, som byder sig for havvind i Danmark har vist, at potentialet som minimum er på 40 GW. Det bør vi sigte efter at indfri.Venstre vil derfor afsætte midler til at få udbygningen hurtigere i gang. Vi vil eksempelvis sikre, at staten ikke er en stopklods, når markedet står klar til investere.Grønt brændstof til skibe og fly (Power-to-X)I forlængelse af vores store ambitioner for udbygningen af havvind vil Venstre også investere i udviklingen af nye grønne CO2-neutrale brændsler baseret på el. Fly- og skibstransport er en uomgængelig del af fremtiden, fordi behovet for at fragte varer og mennesker på tværs af kloden fortsat vil være til stede. Men der er brug for at accelerere udviklingen af bæredygtige brændstoffer til særligt fly- og skibsbranchen, så der kan blive skabt et reelt marked for dem.
Derfor vil Venstre afsætte finansiering til udviklingen af grønne brændsler gennem Power-to-X-teknologien, der kan omdanne energi til eksempelvis brint eller andet grønt brændstof, der kan bruges i fx fly og skibe.
Et elnet der kan klare fremtidens udfordringerVi står over for en markant udbygning af vedvarende energi og elektrificering af vores samfund, som skal sikre, at vi når i mål med vores 70 pct.-målsætning. Det kræver, at der er kapacitet i elnettet til at transportere strømmen ind fra havvindmølleparkerne, fra vores landvind og solenergi rundt mellem landsdelene. Vi skal også sikre, at forbrugerne får stabil og tilstrækkelig strøm til deres husstande til eksempelvis installation af en varmepumpe og en ladestander til elbilen.Der er derfor behov for, at vi udbygger elnettet. Det skal ske på en mere proaktiv måde og i et højere tempo, så elnettet er gearet til, at borgere og virksomheder bruger mere og mere grøn strøm i deres hverdag – ligesom de nye energiøer og Power-to-X-teknologien vil kræve meget mere kapacitet i elnettet.
Venstre vil derfor igangsætte en udbygningsplan af elnettet, som skal sikre en tilstrækkelig og tidssvarende udbygning, herunder hvordan reguleringen kan bidrage til den ønskelige udvikling.
Solceller på industritage og langs motorvejsstrækningerDen grønne omstilling og produktionen af grøn energi kræver plads. Men Danmark har få arealer, der ikke allerede bliver brugt til forskellige andre formål. Derfor skal vi tænke klogt i udnyttelsen af de arealer, vi trods alt har til rådighed. Vi skal fx bruge industritage og områder langs motorveje, som er oplagte arealer, fremfor på dyrkningsegnede marker. Det vil kunne øge mængden af solceller, hvor der vil være begrænsede gener for lokalbefolkningen.
Venstre var afgørende for, at der med ”Klimaaftale om grøn strøm og varme fra juni 2022” blev afsat ca. 350 mio. kr. til en støtteordning målrettet disse arealer. Vi er klar til at afsætte yderligere midler til denne støtteordning, hvis der viser sig stor interesse for ordningen. Vi skal have gang i udviklingen.
Biogas – uafhængighed af naturgas i 2027Venstre mener, at vi senest i 2027 skal være uafhængige af naturgas. Konkret skal vores produktion af biogas mindst svare til vores samlede forbrug af gas.Derfor mener vi, at der skal laves en biogasstrategi, hvor der laves en plan og afsættes finansiering til at nå målet bl.a. gennem øget biogasproduktion.Det kræver samtidig en reduktion i det nuværende forbrug af gas. Vi skal bl.a. skubbe på udskiftningen af naturgasfyr i husholdningerne, støtte virksomheders omlægning fra procesgas, sikre en fasttrack-ordning til godkendelser af øget produktion af biogas samt sikre fremrykningen af biogasudbud.En fremrykning af biogasudbuddene vil samtidig hjælpe med at nå 2025-delmålet. Danmark skal nemlig i senest 2025 reducere CO2-udledningen med 50-54 pct. sammenlignet med niveauet i 1990. Vi mangler dog stadig at finde væsentlige reduktioner, før vi kommer i mål. Den grønne tænketank Concito har udregnet, at vi Danmark mangler mellem 1,3 og 4,4 mio. ton CO2-reduktioner for at opfylde målet.Det kalder på handling, og det er Venstre klar til at tage hul på, for uret tikker.Bedre vilkår for naboer til vedvarende energiVi ved, at opstilling af vedvarende energi kan give betydelige lokale gener og protester. Det er forståeligt, da det kan have stor betydning for det lokale miljø. For at sikre, at der også i fremtiden kan opstilles sol- og vindenergi på land, skal vi derfor gøre vilkårene for naboerne til vedvarende energi bedre.Dem der bor tæt på enten solcelleanlæg eller vindmøller skal kompenseres bedre. Flere end i dag skal have mulighed for at blive kompenseret, kompensationen skal være større, og vi vil se på at fjerne eventuelle hindringer for, at ordninger rent faktisk bliver udnyttet.
Venstre foreslår konkret, at der skal ses på, hvordan vi udvider den nuværende VE-bonusordning,som giver naboer til kommende VE-anlæg mulighed for at få en årlig økonomisk kompensation.
Samtidig vil vi styrke danskernes retsstilling over for de offentlige myndigheder, når lokalsamfund eksempelvis skal have opstillet store vedvarende energiprojekter i nabolaget, og deres ejendomme falder i værdi som følge af det. Det er afgørende for den grønne omstilling, at vi indretter et system, der også har øje for borgernes udfordringer, når vi skal bygge store anlæg til brug for bl.a. vedvarende energi.Vi vil derfor se på en model for, hvordan der bl.a. kan komme fuld dækning for udgifter til sagkyndig bistand i forbindelse med eksempelvis ekspropriationssager og lignende, og at klageprocessen ved ekspropriation forenkles.
Indfangning, lagring og brug af CO2 (CCS og CCU)
Venstre vil høste mere af det store potentiale for CO2-reduktioner, som teknologierne Carbon Capture and Storage (CCS) og Carbon Capture Utilisation (CCU) har. CCS er en teknologi, der indfanger og lagrer CO2, mens CCU er en teknologi, der indfanger og anvender CO2 til eksempelvis bæredygtige brændstoffer. Vi har allerede taget væsentlige skridt for at sikre særlige reduktioner igennem fangst og lagring af CO2 med de aftaler, der er indgået.Men Venstre vil tage det næste skridt, og vi vil derfor afsætte 3 mia. kr. frem mod 2030 til at udbygge både fangst, lagring og brug af CO2. Dermed indfanger vi meget af den CO2, som ellers ville være udledt i atmosfæren. Det er vigtigt at målrette indsatsen mod de steder, hvor udledningen af CO2 ikke umiddelbart kan undgås. Førsteprioriteten skal dog være at undgå selve udledningen.I Danmark har vi et kæmpe potentiale for fangst og lagring af CO2, da vores undergrund er særlig brugbar til formålet. Potentialet er op til 700 gange større end den nuværende danske årlige CO2-udledning, hvilket svarer til op mod 22 mia. ton CO2. Det kan være med til at reducere både Danmarks og vores nabolandes CO2-udledninger markant, hvis vi formår at få sat gang i den teknologiske udvikling i tide.Samtidig skal vi skubbe på udviklingen i brugen af CO2, så vi også sikrer teknologiske fremskridt. Det kan være med til at skabe nye brændstoffer, der eksempelvis kan bruges i den tunge transport.
En grøn håndsrækning til boligejerne
Energiforbedringer i den danske boligmasse er en central byggesten i den grønne omstilling. Derfor afsætter Venstre 8,5 mia. kr. til at give danske boligejere en grøn håndsrækning, så danskernes boliger bliver mere klimavenlige. Vi vil hjælpe danskerne med at få energiforbedret deres boliger, og vi vil sikre, at endnu flere husholdninger skifter til en grøn varmekilde. Det er vigtigt af hensyn til klimaet.Det er også vigtigt, fordi den russiske aggression mod Europa har gjort det klart, at vi én gang for alle skal være uafhængige af lande, der vil os det ondt. Vi skal sikre en hurtigere grøn omstilling, så vi kan mindske Danmarks sårbarhed overfor eksempelvis Rusland i en tid, hvor det sikkerhedspolitiske billede har ændret sig som følge af krigen i Ukraine. Samtidig står vi i en situation, hvor energipriserne er på himmelflugt, og danskerne står med enorme varmeregninger. Dermed er omstillingen til en grønnere energiforsyning kun blevet mere presserende.Energiforbedringer og grønne varmekilder i de danske boliger er helt afgørende for klimaet, vores sikkerhed og danskernes pengepung. Og det vil Venstre give en grøn håndsrækning til.For at sætte skub i udviklingen og give de danske boligejere en grøn håndsrækning vil Venstre afsætte 8,5 mia. kr. frem til 2030 til følgende initiativer.
Tilskud til energiforbedringerAfkobling af gasfyr og mere fjernvarmeI arbejdet med at gøre Danmark grønnere er det helt nødvendigt, at vi får udfaset naturgasfyr fra husholdningerne. Det kræver, at vi hurtigt får afkoblet gasfyrene og i stedet ruller fjernvarme ud de steder, hvor det er den rette løsning.
Venstre vil øge afkoblingspuljen markant, så alle de husejere, der i dag er på gasnettet, kan få dækket udgifterne til at afkoble sig over de kommende år. Afkoblingspuljen bruges til finansiering af det afkoblingsgebyr på ca. 8.000 kr., som det statslige gasdistributionsselskab EVIDA opkræver ved afkobling af gasnettet.
Det kræver bl.a., at vi sætter skub i udrulningen af fjernvarmen samtidig med, at vi har øje for rentabiliteten. Fjernvarmen skal bruges, hvor den giver god mening.Venstre vil afsætte yderligere midler til at fremme udrulningen af fjernvarmen, så vi i de relevante områder kan få udfaset naturgassen.Samtidig skal der tænkes i potentialer for effektiviseringer i fjernvarmesektoren, så forbrugerne sikres lavere priser. Det skal ses i sammenhæng med, at sektoren skal have bedre rammer for at lave de rigtige investeringer og for at bruge vedvarende energikilder.Udbredelse af varmepumperI de områder af Danmark hvor det ikke giver mening at rulle fjernvarme ud, kan varmepumper ofte være den rigtige løsning, og den udvikling skal der derfor skub i. Da erhvervelsen af en varmepumpe kan være en stor investering for den enkelte familie, vil Venstre afsætte yderligere finansiering til at fremme udskiftningen af olie- og naturgasfyr til varmepumper.Energirenoveringer og de sværeste husstandeDer er mange fordele ved at energirenovere sin bolig. Det er både godt for ens egen pengepung og for klimaet. Vi ved, at danske boligejere har stor interesse i at energirenovere.
For at sætte ekstra skub på udviklingen vil vi afsætte flere midler til energirenoveringer eksempelvis i form af tilskud til nye vinduer, nye cirkulationspumper eller mere isolering i de danske boliger.
Vi vil samtidig undersøge, hvordan vi bedre kan hjælpe de huse, hvor hverken løsninger som fjernvarme eller varmepumpe er oplagte. Det kan eksempelvis være i huse, hvor ejendomsværdien er så lav, at det ikke giver økonomisk mening at foretage de nødvendige energiforbedringer. Her vil vi igangsætte en målrettet indsats, hvor der skal ses på alternative energiforbedrende løsninger.Håndværkerfradraget genindføresDet grønne håndværkerfradrag var en del af Boligjobordningen og giver danskerne flere muligheder for at trække udgifter fra til bl.a. at få renoveret og energiomstillet boligen på en grøn måde. Og det er samtidig en ordning, som gør sort arbejde hvidt.
Venstre vil øremærke 2,5 mia. kr. frem mod 2030 til at genindføre det grønne håndværkerfradrag, der giver danskerne flere muligheder for at gøre deres boliger mere klimavenlige. Regeringen afskaffede det grønne håndværkerfradrag med finansloven for 2022.
Med afskaffelsen af det grønne håndværkerfradrag kan man ikke længere få fradrag, når man energirenoverer og klimatilpasser sin bolig. Dermed har regeringen gjort det dyrere at være klimabevidst boligejer. For at fremme den grønne omstilling af danskernes boliger vil Venstre derfor genindføre ordningen, så danskerne får et stærkt incitament til at lave energiforbedringer i deres boliger.Som det også har fungeret tidligere, vil det ikke være muligt at benytte sig af det grønne håndværkerfradrag, hvis man samtidig gør brug af andre tilskudspuljer. Det er vigtigt at sikre, at midlerne bruges så effektivt så muligt, så vi hjælper flest mulige danskere med den grønne omstilling af boligen.
Fremtidssikring af elladeinfrastrukturen
Venstre vil gøre det billigere og nemmere for danskerne at køre grønt. Elbilejere skal kunne køre i deres bil med ro i maven uden at være nervøs for, om de kan finde en ladestander, når det bliver nødvendigt. Derfor vil Venstre sikre danskernes muligheder for, at de kan oplade deres elbil langs det danske statsvejsnet uden lang ventetid.Når der kommer mange flere elbiler på de danske veje i år 2030, kommer der et øget pres på elladestanderne. Det pres skal elladeinfrastrukturen selvfølgelig kunne holde til, så danskernes komfort ved privatbilisme ikke forringes. Derfor er det nødvendigt og ansvarligt at udbygge elladeinfrastrukturen, så det er nemt og tilgængeligt at køre i elbil i hele Danmark.
Venstre vil sikre, at udbygningen af elladestandere følger udviklingen i antallet af elbiler. Fremtidens grønne bilejere skal ikke plages med urimeligt lange ventetider, når bilen skal lades op.
Vi vil afsætte 1 mia. kr. til at bygge flere elbilsladestandere, så antallet af ladestandere følger med udviklingen i antallet af elbiler.Eldrup-kommissionen vurderede med sin anden delrapport, at en udbygning af elladeinfrastrukturen med 936 nye ladepunkter og en maksimal ventetid på to minutter i årets travleste time med et groft estimat vil koste 908 mio. kr. i anlægsomkostninger.
Vi skal tage ansvar for fremtidens klimasikring
Danmark gør en stor indsats for at lave en ansvarlig, grøn omstilling. Men konsekvenserne af klimaforandringerne kan allerede mærkes nu, og klimaforandringerne vil fortsætte med at påvirke os på mange forskellige måder. Kloden bliver varmere, vandstandene i havene stiger, og vi oplever ekstreme vejrfænomener. Det vil også påvirke danskerne i højere og højere grad.Når Danmark rammes af kraftige regnskyl, fordi de øgede vandmængder presser vores kloaknet eller afløb, kan det resultere i overløb og oversvømmelser. Når det sker, blandes vores spildevand med regn, hvilket kan skabe alvorlige forureninger – både i vores grundvand og på de arealer, som oversvømmes, eller de områder, hvor vandet ender – fx søer, vandløb osv. Vi har også set, at ekstremt vejr har presset vand ind i vores fjorde og forhøjet vandstandene kraftigt, hvilket har resulteret i oversvømmelser og vand til knæene i boliger og sommerhuse.Selvom Danmark – med Venstre i spidsen – investerer massivt på klimaområdet, så bliver vi nødt til at kunne håndtere og modgå disse klimaforandringer. Det er en politisk opgave at skubbe på de forandringer. For selvom vores klare mål for Danmark er, at vi skal være klimaneutrale senest i 2050, så må vi også geare samfundet til de allerede igangværende klimaforandringer, som påvirker os alle.
Venstre vil tage de nødvendige skridt for Danmark ved at afsætte 10 mia. kr. til at beskytte vores land bedre mod klimaforandringerne. De penge skal geares med finansiering fra andre kilder – det kan være lodsejere, kommuner, fonde eller andre, som ser behov for forbedringer og klimasikring.
Klimasikring af Danmark
Vi er et lavtliggende land og har derfor behov for, at kyststrækninger samt å- og vandløb sikres mod stigende vandstande, ekstremt vejr og større regnmængder. Venstre vil derfor afsætte 10 mia. kr. til statslig medfinansiering af klimasikring af Danmark.Selvom Socialdemokratiet siden sidste valg har lovet at igangsætte arbejdet for at klimasikre Danmark bedre, er der stadig intet sket. I Venstre mener vi, at vi skylder danskerne at tage lederskab i forhold til at adressere klimaforandringerne, som påvirker og bekymrer os alle.Konsekvenserne af klimaforandringerne påvirker nemlig hele Danmark. Limfjorden er et af mange eksempler på, hvordan vi kan blive ramt af klimaforandringerne i form af højere vandstande og vildere vejr.Men der er veje til at afbøde konsekvenserne. For at mindske risikoen kan eksempelvis Thyborøn Kanal indsnævres, hvilket er en case på, hvordan nødvendig klimasikring af Danmark kan være til gavn for store områder i det midt- og nordjyske.Hvis ikke vi laver de nødvendige investeringer nu, vil endnu flere danskere opleve vand i kælderen, vandskadede ejendomme og oversvømmede kloakker ved store mængder regn. Vi har stor interesse som samfund i at afbøde de værste effekter af vildt vejr og stigende vandstande, som desværre nok kommer.
Forskning og udvikling skal gøre Danmark klimaneutral i 2050
Venstre vil gøre Danmark til verdens grønne klimalaboratorium. Vi afsætter derfor 15 mia. kr. i alt til grøn forskning og udvikling, og de investeringer skal sikre Danmark en verdensførende position. Vi skal være landet med de fremmeste grønne teknologier, som også kan gøre sig på eksportmarkederne.Det er helt nødvendigt, at vi investerer endnu mere i forskningen, hvis Danmark skal komme godt på vej til at blive et klimaneutralt samfund i senest år 2050.
Venstres investeringer i forskning og udvikling fordeler sig således:7 mia. kr. ekstra til grøn forskning frem mod 20307 mia. kr. til et grønt FoU-fradrag for danske virksomheder1 mia. kr. til udvikling af Direct-Air-Capture (DAC) teknologien
7 mia. kr. ekstra til grøn forskning frem mod 2030Venstre vil øge de samlede bevillinger til grøn forskning med 7 mia. kr. fra 2024 til og med 2030. Helt ekstraordinært afsætter Venstre dermed 1 mia. kr. ekstra årligt frem mod 2030, udover de ca. 26 mia. kr., som det offentlige i dag årligt bruger på forskning.Danmark lever allerede op til Barcelonamålsætningen om at bruge samlet 3 pct. af vores BNP på forskning, hvoraf 1/3 skal udføres af den offentlige sektor.25 Med en ny bevilling på 1 mia. kr. årligt til grøn forskning vil Danmark dermed overopfylde Barcelona-målsætningen i perioden frem til 2030. De ekstra forskningsmidler skal især prioriteres til grøn forskning, der bidrager med teknologiske og naturvidenskabelige bidrag til at nedbringe CO2-udledningen.Forskningsindsatsen skal være et skridt i retning af at gøre den grønne omstilling til Danmarks næste store erhvervseventyr. Fokus skal blandt andet være på at skabe nye teknologiske løsninger i fødevaresektoren, så danske landmænd kan nedbringe deres CO2-udledning. Her står vi nemlig overfor en væsentlig reduktionsudfordring i de kommende år.Verdens befolkning kommer stadig til at efterspørge fødevarer fremover, og Danmark skal være med til at knække koden til fremtidens klimavenlige fødevareproduktion.Vi skal lære af andre landes gode erfaringer med investeringer af forskningsmidler i højrisikoprojekter. Forskningsmidlerne er fx i USA anvendt uden politisk indblanding, og investeret i højrisikoprojekter, som har givet gode resultater. For at indfri 70 pct.-målet i 2030 skal vi tage ved lære af dette og investere i grønne højrisikoprojekter, som vil bidrage med de teknologiske landvindinger, der bringer os i mål med 70 pct.-målsætningen i 2030 og godt på vej mod klimaneutralitet i 2050.7 mia. kr. til et grønt FoU-fradrag for danske virksomhederVenstre vil indføre et nyt grønt fradrag for forskning og udvikling i danske virksomheder. Det skal bidrage til at skabe fremtidens grønne jobs. Danske virksomheder og iværksættere er helt centrale for den markedsdrevne grønne omstilling i Danmark. Det vil fremme grøn vækst og jobskabelse, der er afgørende for, at omstillingen kan gøre Danmark og danskerne rigere.
Venstre vil indføre et grønt FoU-fradrag på 150 pct. i årene frem mod 2030. I forhold til den konkrete implementering af det grønne FoU-fradrag, vil Venstre få udviklet en model, der afgrænser, hvad der er fradragsberettiget i det grønne FoU-fradrag. Venstre afsætter 7 mia. kr. samlet i perioden 2023-2030 til fradraget.
1 mia. kr. til udvikling af Direct-Air-Capture (DAC) teknologienVenstre vil investere 1 mia. kr. i udvikling i teknologien Direct-Air-Capture (DAC). DAC er en type CCS-teknologi, som suger CO2 direkte ud af atmosfæren – hvilket giver muligheden for et negativt CO2-aftryk. Teknologien er stadig på et tidligt teknologisk stadie i forhold til udbredelsen af storskalaforsøg. Ved at investere 1 mia. kr. i teknologien vil Venstre sætte Danmark i front som en grøn foregangsnation på dette felt.
Midtvejsevaluering og plads til ekstra investeringer i fremtidens teknologiske landvininger
For at sikre, at vi er på rette vej mod vores klimamål, laves en midtvejsevaluering i 2026. Her skal der gøres status over fremdriften i vores grønne omstilling.Midtvejsevalueringen skal bl.a. give et overblik over, hvor langt den førte politik har bragt os, og hvilke tiltag der mangler i de sidste år op mod 2030-målet samt målet om klimaneutralitet i senest 2050. Vi står også overfor at lave yderligere tiltag i landbruget på ryggen af den ambitiøse aftale, som et bredt flertal i Folketinget indgik i oktober 2021. Aktuelt arbejder en ekspertgruppe med, hvordan vi skal følge op på den grønne skattereform på fødevareområdet.Venstre vil være klar med økonomi, der kan fortsætte den grønne omstilling i landbruget, og samtidig sikre at vi fortsat har en stærk og betydelig fødevarevareproduktion i Danmark, når anbefalingerne skal behandles politisk.Vi udmønter derfor ikke alle midlerne fra starten af, fordi vi reserverer en betydelig sum på 7,2 mia. kr. til yderligere tiltag i forlængelse af evalueringen. Udviklingen på klimaområdet går hurtigt, og vi skal være klar til at gribe de nye muligheder, der opstår. Det er derfor ansvarligt at lægge penge til siden, så der også er mulighed for at investere i nye lovende tiltag om nogle år.
To nye klimamål - større grønne ambitioner
Vi skal have større ambitioner i den grønne omstilling end blot at reducere udledningerne i Danmark.Det skal vi, fordi vi som et grønt foregangsland har et moralsk ansvar for at hjælpe andre lande med omstillingen, så vi kan sikre den størst mulige indsats mod klimaforandringerne. Klimakrisen løses nemlig ikke kun i Danmark – den tilgang er snæversynet klimanationalisme. Vi skal i stedet tage et medansvar for at reducere den globale CO2-udledning.Som et grønt foregangsland har vi evnerne og teknologien – både når det kommer til klima og miljø - der kan bidrage til reduktioner og smartere løsninger rundt om i verden. Endvidere er der samtidig et enormt erhvervspotentiale for danske virksomheder. Og med den rette indsats skal vi derfor gøre den grønne omstilling til et sandt erhvervseventyr.Vi vil ikke gå på kompromis med de danske klimamål. Men for at skabe et nyt og yderligere fokus på især den danske klimaindsats, præsenterer vi med denne grønne plan to nye, supplerende mål i vores grønne politik.
Et globalt klimareduktionsmål for den danske indsats på 90 mio. ton CO2 i 2030Et mål om mindst 100.000 grønne job i Danmark
Et globalt klimareduktionsmål for den danske indsatsVenstre fik med klimaloven sikret, at Danmark skal have en global klimastrategi, og at vi fremover skal afrapportere på de internationale effekter af den danske klimaindsats. Men vi skal være endnu mere ambitiøse på både klimaets og Danmarks vegne. Derfor vil Venstre nu indføre et nyt mål for den danske klimaindsats globalt: Et globalt klimareduktionsmål.Målet skal gå på de reduktioner, som den danske indsats er med til at skabe ude i verden. Det er altså et mål for effekterne af den danske klimaindsats på globalt plan.Venstre har fået EA Energianalyse til at estimere den samlede internationale klimaeffekt af den danske eksport af energiteknologi og tjenesteydelser. EA Energianalyse estimerer, at Danmarks energieksport svarer til globale reduktioner på 52 mio. tons CO2 med en eksportværdi på 84 mia. kr. med afsæt i tal fra 2019.
Med Venstres grønne plan vil vi sætte ekstra gang i den danske energieksport, og vi regner derfor med, at vi kan øge effekten af den danske indsats. Udviklingen i energieksportens aftryk har været stigende med 60 pct. siden 2010.
Hvis udviklingen fortsatte i samme tempo, vil det svare til, at Danmarks eksport bidrog med at reducere op imod 82 mio. tons CO2 i 2030. Gør vi det, så anslås det, at vores eksport også vil vokse markant til en eksportværdi på 133 mia. kr.Med en ekstra indsats kan vi øge den danske eksport, hvilket vil skabe flere CO2-reduktioner end i dag. Og vores mål er, at vi ad den vej skaber endnu flere reduktioner i 2030 sammenlignet med 2019-estimatet. Venstre vil med denne plan skrue op for eksportindsatsen, så vi globalt set når en reduktion på 90 mio. tons i 2030. Disse vejledende mål skal kvalificeres yderligere og fastlægges politisk med afsæt i gennemarbejdede, faglige estimater.Hvis det i den forbindelse viser sig, at det er meningsfuldt at sætte et endnu mere ambitiøst mål, skal målsætningen naturligvis hæves.
Mål for grønne jobsVenstre ønsker en grøn omstilling, der skaber – og ikke fjerner - danske arbejdspladser. Heldigvis har Danmarks klima- og miljøindsats potentiale til at skabe nye grønne arbejdspladser i Danmark.Derfor vil vi samtidig med målet for global CO2-reduktion sætte som målsætning, at der skal være mindst 100.000 grønne arbejdspladser målt på antal beskæftigede knyttet til eksport af grøn energiteknologi- og service. Vores ambition om grønne arbejdspladser vil være en markant forøgelse fra niveauet i 2021 på 62.000 grønne eksportarbejdspladser. Målet svarer i store tal til det antal grønne arbejdspladser, som i hvert fald kan forventes, hvis der leveres på, at Danmarks grønne eksport når vores globale reduktionsmål på 90 mio. ton CO2 i 2030.
Skaber vi en ambitiøs grøn omstilling i Danmark, så kan vi også skabe grønne job.
Sådan når vi måleneGriber vi den grønne omstilling klogt an, kan vi skabe grundlaget for de næste store erhvervseventyr. Hele verden efterspørger klimaløsninger, og i Danmark står vi helt i front og har tilmed et ivrigt erhvervsliv, der er klar til at gribe fremtidens muligheder. Hvis vi lader dem gøre det.Ved at føre en ansvarlig økonomisk politik og ved at sikre gode vilkår for vores virksomheder, kan vi skubbe på for en ambitiøs og markedsdrevet grøn omstilling. Vi skal se vores virksomheder som en del af løsningen.Regeringens politik med stigende skatter og afgifter modarbejder desværre denne udvikling.
Derfor vil Venstre holde fast i skattestoppet, så vi kan skabe de bedste rammer for vores danske virksomheder. Dertil kommer det ovennævnte, grønne fradrag for erhvervslivet.
Samtidig vil sætte skub i energieksporten med en erhvervsrettet indsats, der skal være med til udbrede danske klimaløsninger globalt. Indsatsen vil vi skrue sammen med erhvervslivet, og vi vil afsætte 100 mio. kr. til dette arbejde.Klimarådet skal fortsat være en vigtig aktør i den grønne omstillingVi vil ikke skære i midlerne til en vigtig aktør som Klimarådet, der laver et vigtigt stykke arbejde for den grønne omstilling. Klimarådet varetager mange vigtige opgaver – bl.a. at rådgive om hvordan omstillingen til et klimaneutralt samfund skal ske, og om vi når de klimamål, vi har sat.
Venstre vil derfor fastholde Klimarådets nuværende bevillingsniveau, så Klimarådet også efter 2023 kan fortsætte deres vigtige arbejde.
Klimaplanen skal realiseres sammen med relevante aktørerNår Venstre igen bliver betroet regeringsansvaret af danskerne, vil vi gennemføre de nødvendige investeringer fra vores grønne plan for at komme i mål med 70 pct.-reduktionsmålet i 2030 og klimaneutralitet i 2050.De konkrete investeringer i vores klimaplan skal foretages under hensyntagen til bl.a. inflationen og manglen på arbejdskraft. Implementeringen af klimaplanen skal ske i balance, så det ikke svækker dansk økonomi.Vi vil realisere vores klimaplan sammen med relevante aktører for at sikre, at klimaplanen implementeres bedst muligt. I denne dialog vil vi også i fremtiden drøfte, hvilke klimainvesteringer, der er nødvendige for at nå 70 pct.-reduktionsmålet i 2030 og målet om klimaneutralitet i 2050.
Finansiering
Det vil kræve prioriteringer, når vi skal håndtere klimakrisen. Det kræver politisk vilje til at træffe de store beslutninger, som i vores øjne er nødvendige.
Derfor vil Venstre sælge den danske stats ejerandel i Ørsteds vindmølleforretning. Det vil give de nødvendige midler til at lave investeringer frem mod 2030 – investeringer, som både er vigtige for at nå 2030-målet, og i særdeleshed peger frem mod 2050- målet og den omstilling af energisystemet, som også sikkerhedspolitisk er den helt rigtige vej frem i lyset af krigen i Ukraine.
Et salg vil tage tid, men det vil frigøre midler, der bl.a. kan bruges på at fremrykke investeringer i en ambitiøs grøn omstilling. Venstre agter frem mod 2030 at bruge i alt 60 mia. kr. fra salget af Ørsteds vindmølleforretning til at bane vejen for, at Danmark kan stå som et endnu stærkere foregangsbillede på den grønne omstilling i hele verden. Det er penge, som midlertidigt fragår statens formue. Salget vil indbringe markant flere midler, og de penge fra salget skal fortsat indgå som en del af statens nettoformue ved, at vi afdrager på Danmarks gæld.Det hul, som investeringen på 60 mia. kr. i grøn omstilling efterlader hen over årene frem mod 2030 i statens nettogæld, vil Venstre fylde over perioden 2025-2034. Vi vil i denne periode aktivere midlerne fra den grønne fond, som blev etableret af et bredt politisk flertal i sommeren 2022, og som sikrer et betydeligt årligt grønt økonomisk råderum på mindst 2,5 mia. kr. i årene frem mod 2040. Med den brede politiske aftale om en grøn fond er der frigjort i alt 53,5 mia. kr. til investeringer i den grønne omstilling frem mod 2040.30 Vi ser frem til at samarbejde med partierne bag aftalen om, hvordan midlerne skal udmøntes.På toppen af midler fra den grønne fond anviser Venstre konkret finansiering i vores økonomiske 2030-plan for, hvordan vi i øvrigt sikrer de nødvendige investeringer i den grønne omstilling. Det vil give mulighed for at lave en bredere vifte af tiltag, end det som udgår fra den grønne fond. Samlet set bliver den grønne investering på 60 mia. kr. frem mod 2030 fuldt finansieret allerede i 2034. Det er en bunden opgave, at vi tager ansvar for at håndtere klimakrisen, og gennem salget af aktiviteter i Ørsted vil vi fremrykke de nødvendige investeringer til årene op imod 2030.Ørsted er ikke længere kritisk infrastrukturMed omdannelsen af DONG til Ørsted fik Danmark en international og grøn energikæmpe. Ørsted er succeshistorien om et selskab, som med hjælp fra private investorer har gennemgået en forvandling fra at være en olie-, el- og gasvirksomhed til nu at være en vigtig aktør i den grønne omstilling af energisektoren verden over med klar hovedvægt på den internationale forretning med havvind.En række frasalg og et klart strategisk fokus har medført, at forretningen ikke længere har del i dansk, kritisk infrastruktur. Derimod er Ørsteds hovedfokus langt overvejende drift og opførelse af vindmølleparker verden over, hvor Ørsted konkurrerer på fuldt ud kommercielle vilkår. Argumenterne for statens fortsatte ejerskab af Ørsted er forsvundet, og det er på tide, at staten sælger dele af ejerskabet i Ørsted. Venstre mener grundlæggende ikke, at staten bør eje selskaber, der agerer på det private marked, hvis der ikke er meget tungtvejende grunde og særlige hensyn forbundet med det statslige ejerskab. Derfor foreslår vi et salg, så vi kan investere i vores klima og miljø.Ved at sælge statens ejerandel i Ørsteds vindmølleforretning beholder staten ejerskabet over Ørsteds kraftvarmeværker. I Venstre mener vi, at vi skal beholde statens ejerandel af Ørsteds kraftvarmeværker, som i dag kun udgør en lille del af Ørsteds samlede forretning. I lyset af den aktuelle forsyningskrise er det dét mest ansvarlige at gøre. I salgsprocessen skal det endvidere sikres, at kun ansvarlige fremtidige ejere får mulighed for at byde ind på statens ejerandel. Venstre vil opsige forliget inden valget, så et nyt parlamentarisk flertal dermed står frit til at afhænde Ørsteds vindforretning.
Venstres klimaudspilVi skal investere i fremtidens klima og natur. Venstres grønne 2030-planHent udspillet inkl. kilderGrøn energieksportKlimaeffekt og beskæftigelse - analyse fra EA EnergianalyseHent analysen her


---

# Mærkesag: Danmark skal gå forrest i klimakampen

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/danmark-skal-ga-forrest-i-klimakampen

Danmark skal gå forrest i klimakampen
Mindre snak, mere handling
Vores børn må aldrig spørge os, hvorfor vi ikke tog klimaet alvorligt. Derfor skal Danmark være et land, der går forrest, opfinder og udvikler de løsninger, der er brug for i hele verden. Til gavn for planeten – og til gavn for Danmark, fordi vi skaber nye spændende arbejdspladser til ingeniører, laboranter, landmænd og mange andre. Derfor har Venstre og regeringen indgået en historisk aftale, der lægger sporene for de næste mange års indsatser i den grønne omstilling med tiltag lige fra skovrejsning til bedre beskyttelse af de danske vandmiljøer.
Venstre vil fastholde og skabe grønne arbejdspladser
For nogen betyder den grønne omstilling, at vi skal gøre det dyrere og sværere at drive virksomhed i Danmark. Men hvis produktionen flytter ud af landet, så gør vi ikke klimaet bedre, kun Danmark fattigere. Vi vil sikre flere grønne, danske arbejdspladser og skabe de grønne løsninger, der er brug for i hele verden.
Venstre vil investere massivt i grøn vækst
Fremtidens grønne løsninger skal findes i Danmark. Det kræver en stor og ambitiøs investering, der både skal bruges på mere forskning og til at hjælpe virksomheder med at udvikle nye teknologier. Det er vi klar til at prioritere.
KlimaDen grønne trepart lander historisk aftale, hvor landbrug, klima og natur skal gå hånd i hånd Med aftalen sikrer vi, at vi kommer i mål med vores klimaambitioner og skaber et helt nyt grønt Danmarkskort. Samtidig laver vi de langsigtede rammer om et konkurrencedygtigt fødevareerhverv med gode danske arbejdspladser i hele landet.Læs mere om aftalenAktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 8Klima og miljø20. maj 2025 kl. 10:15Nyt havvindsudbud skal styrke den danske produktion af vedvarende energiRegeringen og Venstre har - sammen med en bred kreds af Folketingets partier - netop præsenteret en aftale om et nyt udbud af havvind på minimum 3 GW.Klima og miljø10. maj 2025 kl. 12:46Venstre vil skåne boligejere for milliardregning med fleksibilitet i udskiftning af gasfyrNår al gas i Danmark om nogle år er helt grøn, giver det ikke mening at tvinge over 100.000 boligejere til inden 2035 at skifte væk fra deres gasfyr – en omkostning, der for nogle vil koste over hundredtusind kroner. Derfor mener jeg, vi bør overveje at droppe ambitionen om at have udfaset alle gasfyr i 2035.Klima og miljø20. marts 2025 kl. 13:08Ny aftale vil gøre det lettere at klimasikre mod højtstående grundvandVenstre og regeringen har netop indgået en politisk aftale, der vil gøre det lettere at klimasikre byer og boligområder, der er truet af højtstående grundvand.Klima og miljø31. januar 2025 kl. 16:39Venstre og regeringen vil investere i mere havvind og grøn brintRegeringen og Venstre vil et grønnere og mere sikkert Europa, der er uafhængig af energi fra Rusland. Det er udgangspunktet for de nye initiativer, som regeringen har præsenteret for at give et rygstød til havvind- og brintmarkedet. Det betyder nye mere attraktive udbud af havvind og etablering af et nyt brintrør fra Esbjerg til grænsen mod Tyskland. Samtidig er de nødvendige rammer for at igangsætte næste fase af Energiø Bornholm ikke kommet på plads. Så snart en ny tysk regering er på plads, vil Danmark gå i dialog om, hvordan dansk havvind bedst kan bidrage til efterspørgslen efter grøn strøm.Klima og miljø04. marts 2026 kl. 22:44Venstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevandFor Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er en vigtig ressource, som vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige generationer.Klima og miljø23. februar 2026 kl. 13:19Med ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelseMed klimaforandringerne er vejret i Danmark blevet vildere, og havvandet stiger i takt med, at den globale gennemsnitstemperatur bliver højere. I de seneste år har vi oplevet tilfælde af stormfloder og ekstremt vejr.Klima og miljø12. juni 2025 kl. 16:01Venstre vil styrke klimasikringen af Danmark og danske boligerVi skal som samfund og som boligejere gøre langt mere for at beskytte vores boliger mod voldsommere vejr, stigende vandmasser og øget risiko for oversvømmelser. Det var mit budskab i min tale på årets Folkemøde på Bornholm. For danskernes sikkerhed og tryghed er Venstres topprioritet.Klima og miljø25. maj 2025 kl. 18:04Venstre vil have flere solceller op på tagene i byerne Vi ønsker at gøre det lettere for bykommunerne at deltage i den grønne omstilling. Vores landdistrikter bærer i dag et stort grønt ansvar, når det kommer til udbygningen af vedvarende energianlæg. Derfor sikrer Venstre og regeringen nu, at kommunerne fremover kan stille krav i lokalplanerne til, at nybyggeri skal gøres klar til etablering af solceller.Klima og miljø20. maj 2025 kl. 10:15Nyt havvindsudbud skal styrke den danske produktion af vedvarende energiRegeringen og Venstre har - sammen med en bred kreds af Folketingets partier - netop præsenteret en aftale om et nyt udbud af havvind på minimum 3 GW.Klima og miljø10. maj 2025 kl. 12:46Venstre vil skåne boligejere for milliardregning med fleksibilitet i udskiftning af gasfyrNår al gas i Danmark om nogle år er helt grøn, giver det ikke mening at tvinge over 100.000 boligejere til inden 2035 at skifte væk fra deres gasfyr – en omkostning, der for nogle vil koste over hundredtusind kroner. Derfor mener jeg, vi bør overveje at droppe ambitionen om at have udfaset alle gasfyr i 2035.Klima og miljø20. marts 2025 kl. 13:08Ny aftale vil gøre det lettere at klimasikre mod højtstående grundvandVenstre og regeringen har netop indgået en politisk aftale, der vil gøre det lettere at klimasikre byer og boligområder, der er truet af højtstående grundvand.Klima og miljø31. januar 2025 kl. 16:39Venstre og regeringen vil investere i mere havvind og grøn brintRegeringen og Venstre vil et grønnere og mere sikkert Europa, der er uafhængig af energi fra Rusland. Det er udgangspunktet for de nye initiativer, som regeringen har præsenteret for at give et rygstød til havvind- og brintmarkedet. Det betyder nye mere attraktive udbud af havvind og etablering af et nyt brintrør fra Esbjerg til grænsen mod Tyskland. Samtidig er de nødvendige rammer for at igangsætte næste fase af Energiø Bornholm ikke kommet på plads. Så snart en ny tysk regering er på plads, vil Danmark gå i dialog om, hvordan dansk havvind bedst kan bidrage til efterspørgslen efter grøn strøm.Klima og miljø04. marts 2026 kl. 22:44Venstre foreslår en ny Drikkevandsplan, der skal sikre beskyttelse af vores drikkevandFor Venstre er det afgørende, at vi har rent drikkevand i Danmark. Rent drikkevand er en vigtig ressource, som vi skal værne om, så der også er rent drikkevand til fremtidige generationer.Klima og miljø23. februar 2026 kl. 13:19Med ny klimatilpasningsplan investerer vi milliarder i bedre kystbeskyttelseMed klimaforandringerne er vejret i Danmark blevet vildere, og havvandet stiger i takt med, at den globale gennemsnitstemperatur bliver højere. I de seneste år har vi oplevet tilfælde af stormfloder og ekstremt vejr.Klima og miljø12. juni 2025 kl. 16:01Venstre vil styrke klimasikringen af Danmark og danske boligerVi skal som samfund og som boligejere gøre langt mere for at beskytte vores boliger mod voldsommere vejr, stigende vandmasser og øget risiko for oversvømmelser. Det var mit budskab i min tale på årets Folkemøde på Bornholm. For danskernes sikkerhed og tryghed er Venstres topprioritet.Klima og miljø25. maj 2025 kl. 18:04Venstre vil have flere solceller op på tagene i byerne Vi ønsker at gøre det lettere for bykommunerne at deltage i den grønne omstilling. Vores landdistrikter bærer i dag et stort grønt ansvar, når det kommer til udbygningen af vedvarende energianlæg. Derfor sikrer Venstre og regeringen nu, at kommunerne fremover kan stille krav i lokalplanerne til, at nybyggeri skal gøres klar til etablering af solceller.NæsteEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstMere frihed til selv at bestemmeKonsekvente krav til udlændingeDet skal kunne betale sig at arbejdeVi skal tage større ansvar for Danmarks sikkerhedMere frihed. Flere muligheder


---

# Mere frihed og flere muligheder i vores landdistrikter

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/mere-frihed-og-flere-muligheder-i-vores-landdistrikter

Mere frihed og flere muligheder i vores landdistrikter
Det er vigtigt for Venstre, at alle dele af Danmark er attraktive – men naturligvis ikke ens. Det bliver aldrig det samme at bo på en gård på landet som at bo i en lejlighed i storbyen. Og det skal det heller ikke være. Det er netop via deres forskellighed, at vores byer og landdistrikter kan skabe bedre rammer for den enkelte families liv. Det er nemlig med til at give danskerne frihed til og muligheder for at leve på den måde, de vil.Den frihed og forskellighed skal vi hylde og respektere, samtidig med at det skal være godt, trygt og livsbekræftende at bo på tværs af vores land. For samtidig er det vigtigt, at Danmark hænger sammen.  Derfor vil Venstre arbejde for, at danskerne har frihed til at leve det gode liv med mange muligheder i alle dele af landet. For selv om god infrastruktur på tværs af landet er vigtigt, og bred adgang til arbejdspladser og uddannelsessteder er centralt, så handler det om andet og mere. Det er i sidste ende et spørgsmål om sammenhængskraften i Danmark - noget som er helt afgørende for vores land. Og det er et spørgsmål om frihed til at indrette sit liv og hverdag på den måde, der passer den enkelte bedst.Målet må være at sikre de bedste rammer for vækst, udvikling og optimisme i hele Danmark. Her er der tiltag, som kan hjælpe vores landdistrikter, hvor der er særlige udfordringer.Væksten i landdistrikterne er typisk lavere end i byerne, og der mangler arbejdskraft flere steder. Det risikerer at blive selvforstærkende, når virksomhederne ikke kan få fat i de fornødne hænder og hoveder og er nødt til at lukke ned. For så flytter folk til byerne eller andre områder, hvor arbejdet er. De problemer vil vi adressere for at skabe et stærkt og sammenhængende Danmark.Derfor vil Venstre også fremover komme med en række tiltag med fokus på landdistrikterne, hvor vi oplever særlige udfordringer. Forslagene er finansierede indenfor Venstres finanslovsprioriteter for 2022.Venstre præsenterer her fem forslag.
Venstre foreslår:Bedre vilkår for førstegangskøbere af helårsbolig.Bedre og hurtigere internet i landdistrikterne.Nemmere og mere attraktivt at udleje sit sommerhus.Det skal koste det samme at rejse til søs som på landevejen.En styrkelse af turismen i hele landet.
Bedre vilkår for førstegangskøbere af helårsboligDet kan være svært at være førstegangskøber på boligmarkedet. Men ikke desto mindre er der mange muligheder i, at flere danskere ønsker at eje egen bolig. Det giver selvstændighed og ansvarsfølelse. Det giver tryghed og stabilitet i hverdagen. Det giver en opsparing. Og ikke mindst bliver tilskyndelsen stor til at blive en aktiv del af sit lokalsamfund. Når man bor i og ejer sin egen bolig er vejen lagt til et ansvarsfuldt og selvstændigt liv med mere frihed og flere muligheder.Køb af helårsbolig første gang er en stor beslutning – og et stort spring for mange. Her kan den rette rådgivning give tryghed til at vælge netop den type bolig, der passer til ens behov. Ved at benytte sig af køberrådgivning, få en byggesagkyndig til at se boligen igennem - eller ved at have en advokat med ind over papirarbejdet, når man køber bolig, kan en del bekymringer fjernes. Det vil vi give flere førstegangskøbere mulighed for at trække på, og flere ro i maven.Venstre vil derfor give førstegangskøbere, der køber en helårsbolig, mulighed for at bruge servicefradraget under BoligJobordningen til at få fradrag for relevante advokatudgifter, køberrådgivning og udgifter til byggesagkyndige. Det skal gælde for boliger, der koster op til 1,0 mio. kr., hvilket især vil gavne ejendomme i landdistriktskommuner. Det vil have effekt fra den 1. juli 2022.
Bedre og hurtigere internet i landdistrikterneBredbåndspuljen giver mulighed for at søge tilskud til lokale bredbåndsprojekter i områder med dårlig dækning. Det var Venstre, der stod i spidsen for at gøre bredbåndspuljen til virkelighed i 2016. Siden 2016 er der givet tilsagn om bedre bredbånd til ca. 21.000 adresser.Socialdemokratiet er modstandere af bredbåndspuljen og har ønsket at skrotte puljen i 2020 og 2021. Det har vi kritiseret, og både i 2020 og 2021 endte puljen med at blive videreført, og nu tyder det på, at regeringen har givet sig, og nu også afsætter midler i 2022 – men ikke nok.Venstre har en ambition om, at Danmark skal være et digitalt foregangsland. Hvis denne ambition skal opfyldes, er det nødvendigt, at vi har en digital infrastruktur i verdensklasse. Det betyder, at der er god mobildækning i hele landet, alle virksomheder og boliger får adgang til en bredbåndsforbindelse, og at vi er blandt de lande, hvor nye teknologiske muligheder hurtigst kommer i spil. Derfor vil vi afsætte 150 mio. kr. til en forhøjet bredbåndspulje i 2022.Venstre ønsker også at forbedre rammevilkårene for udbygningen af vores IT- og teleinfrastruktur, bl.a. ved at sikre ordentlige og gennemskuelige vilkår for at sætte master op, hvor vi bl.a. vil gøre det nemmere at opnå tilladelse til at opstille mobilmaster ved at se på mulighederne for i planloven at undtage mobilmaster fra kravet om landzonetilladelse.
Nemmere og mere attraktivt at udleje sit sommerhusVenstre vil gerne have gang i turismen hele året rundt – også i vores landdistrikter. Derfor vil vi gerne øge tilskyndelsen til udleje sommerhuse, da det er en vej til mere aktivitet og flere muligheder i sommerhusområderne – der typisk ligger i landdistrikterne.For at give sommerhusudlejerne en tilskyndelse hævede Venstre sammen med et flertal i Folketinget i juni 2020 midlertidigt bundfradraget ved udlejning af sommerhuse. Den blev hævet fra 41.800 kr. til 60.000 kr. i indkomståret 2020 for sommerhuse, hvor der sker indberetning. Venstre ønsker permanent at hæve bundfradraget ved udlejning af sommerhuse til 60.000 kr. årligt.Venstre vil også afskaffe de bureaukratiske regler på sommerhusområdet, der gør, at man kun må udleje sit sommerhus 41 uger om året – og som siger, at man kun må udleje det halvdelen af tiden i vinterhalvåret. Vi mener, at den enkelte sommerhusejer skal have frihed til at bestemme, hvor ofte vedkommende vil udleje sit sommerhus.
Det skal koste det samme at rejse til søs som på landevejenVenstre har længe kæmpet for, at det skal være billigere at komme til og fra de steder i Danmark, der kræver, at man krydser hav, sund og bælt. For Venstre er det vigtigt, at vi gør det nemt og billigt at transportere sig til vores ikke-landfaste øer, så vi sikrer en god sammenhæng med vores ø-samfund.Venstre foreslår derfor, at der indføres et fuldt landevejsprincip på tværs af hele Danmark, så det ikke skal være dyrere at slå sig ned eller drive virksomhed på Samsø sammenlignet med Slagelse. Landevejs-princippet skal sikre trafikal ligestilling, så det ikke koster mere at rejse en kilometer til søs end på landevejen.
En styrkelse af turismen i hele landetTurismeerhvervet er et helt afgørende erhverv. Især i de områder, der ligger langt fra de store byer. Ifølge en række analyser giver såkaldt ’mikro-turisme’ på landet de autentiske oplevelser, der i stigende grad efterspørges af de tilrejsende turister. Mikro-turisme er en turismetrend, hvori turisterne søger autentiske, lokale oplevelser og gerne vil besøge små attraktioner og kulturoplevelser, høre om stedernes historie samt spise lokale fødevarer. Her er der et uforløst vækstpotentiale.Venstre foreslår derfor:Mere mikro-turisme i Danmark: Venstre ønsker at understøtte og fastholde den positive interesse for ferie på landet. Det skaber vækst, aktivitet og beskæftigelse. Venstre foreslår derfor at etablere en mikro-turisme pulje og afsætte 15 mio. kr. årligt i tre år til projektet. Puljen skal animere til, at der oprettes nye og alternative overnatningstilbud i en række udvalgte landsbyer i form af tilskud til idéudvikling og renovering af eksisterende bygninger i landsbyerne. Der skal skabes flere turismehuse, hvor gæster fra ind- og udland kan overnatte og opleve landsbylivet på tætteste hold.Flere muligheder for outdoor-turister: Outdoor-turisme er også populært. Derfor foreslår Venstre en pulje på 10 mio. kr. til at understøtte tiltag, der fremmer outdoor-turismen målrettet og som understøtter unikke danske koncepter. Den indsats vil hovedsageligt tilgodese landdistrikterne med flere aktiviteter lokalt, hvilket igen vil kunne resultere i mere udlejning af sommerhuse, flere besøgende på campingpladserne mv. Derudover kan man forestille sig, at nogle af aktiviteterne kan udnytte alt lige fra naturens ressourcer til overflødiggjorte bygninger eller anlæg. Venstre ønsker i den forbindelse også, at der ses på mulighederne for bæredygtig ’glamping’ på Naturstyrelsens områder.


---

# Ny turismestrategi og friere lukkelov skal sikre vækst i hele Danmark

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-turismestrategi-og-friere-lukkelov-skal-sikre-vaekst-i-hele-danmark

LanddistrikterNy turismestrategi og friere lukkelov skal sikre vækst i hele DanmarkAf Morten Dahlin, minister for byer og landdistrikter og Anni Matthiesen, turismeordfører21. oktober 2024 kl. 14:35Venstre og regeringen præsenterer en langsigtet strategi for dansk turisme, som skal bidrage til, at turismen fortsat kan være en dansk styrkeposition, som bidrager til økonomisk vækst, skaber arbejdspladser og styrker mulighederne i hele landet.
Turismen har stor betydning på tværs af det danske land. Mange steder er turismen et vigtigt grundlag for de lokale butikker, restauranter, kulturtilbud og naturoplevelser. Turismeerhvervet er til gavn for både de lokale og for turisterne.Dansk turisme skal fastholde det positive momentum og få endnu flere til at besøge og begejstres over vores land. Samtidig skal turismen udvikles, så den kommer de danske storbyer og lokalsamfund mest muligt til gavn med respekt for natur og miljø. Den nye nationale turismestrategi sætter rammerne for en bæredygtig udvikling af turismeerhvervet frem mod 2030.For der er ingen tvivl om, at turismen spiller en stor rolle herhjemme. Turismeerhvervet stod i 2022 for ca. 146.000 jobs i Danmark. Heraf var ca. 3 ud af 5 af arbejdspladserne placeret i landdistriktskommuner, og det viser, at turismen er en vigtig kilde til vækst, job og udvikling særligt i landdistrikterne. Derfor har strategien bl.a. fokus på at udvikle og formidle turistattraktioner og tilbud uden for de store byer.Vi skal skabe en fælles dansk fortælling, som skal bidrage til vækst hele året. Den internationale markedsføring af Danmark er afgørende for fremgangen i turismeerhvervet på tværs af hele landet. For at styrke markedsføringen uden for højsæsonen, afsættes der midler til VisitDenmarks markedsføring målrettet de internationale gæster med det formål at få særligt flere turister til at besøge Danmark i perioderne uden for højsæsonen.Flere private investeringer skal styrke turismeudviklingen, særligt uden for de store byer. Med strategien vil vi sikre bedre rammer for turismeudviklingen i hele landet ved etableringen af en projektmodningsfond og med nye muligheder for at genanvende, ombygge og fortage mindre udvidelser af overflødiggjorte bygninger til bl.a. turismeformål. Samtidig har den netop indgåede planlovsaftale sikret mulighed for at udlægge 2.500 nye sommerhusgrunde. Det vil ikke kun give flere sommerhusudlejninger, men også give mere aktivitet til følgeerhvervene, fx den lokale købmand.Der er 26 initiativer i den samlede turismestrategi, som du kan læse her.En friere og mere fleksibel lukkelovI forbindelse med præsentationen af regeringens turismestrategi lancerede regeringen samtidig forslaget om at gøre lukkeloven friere og mere fleksibel. Helt konkret betyder det, at butikker i byer med mindre end 15.000 indbyggere får mulighed for at holde åbent på de såkaldte lukkedage. På den måde kan de lokale butikker i de mindre byer selv bestemme, om de vil holde åbent. Det betyder, at over 6.000 detailbutikker nu får friheden til at holde mere åbent, hvis de vil.Samtidig giver det flere danskere mulighed for at handle, når det passer ind i hverdagen. Det giver mere fleksibilitet for den enkelte, og det er en saltvandsindsprøjtning til vores butikker. Vi ved, at mange købmænd er selve livsnerven i de mindre byer, så muligheden for øget omsætning understøtter også områderne udenfor de store byer. Samtidig gør vi op med, at store dele af vores handelsliv skal være lukket ned, når der er turister i byen med penge på lommen.Det er en mærkbar liberalisering af lukkeloven. Det giver mere frihed og flere muligheder for travle familier, der i højere grad vil kunne handle, når det passer ind i deres hverdag. Samtidig giver det flere penge i kassen hos vores butikker udenfor de store byer. Det er win-win, og det koster ikke skatteborgerne en krone. Det er god Venstre-politik.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nyt ambitiøst landdistriktsudspil skal sikre bedre geografisk balance

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nyt-ambitiost-landdistriktsudspil-skal-sikre-bedre-geografisk-balance

LanddistrikterNyt ambitiøst landdistriktsudspil skal sikre bedre geografisk balanceAf Morten Dahlin, Troels Lund Poulsen, Stephanie Lose og Hans Christian Schmidt22. august 2024 kl. 10:12En god balance mellem land og by er hjerteblod for Venstre, og den politiske retning er grundlaget i regeringens nye ambitiøse landdistriktsudspil. Det skal blive lettere at uddanne sig, lettere at transportere sig og lettere at bo og leve i landdistrikterne, købstæderne og Danmarks mange landsbysamfund.
Livet på landet og livet i byen kan og skal ikke være ens.Nærheden til naturen. Tætte fællesskaber. Civilsamfund og foreningsliv. Muligheden for selv at sætte sit præg på lokalsamfundet. Det er nogle af de kvaliteter, mange sætter pris ved at leve uden for de store byer.Det liv skal vi værne om, for det er desværre presset i disse år. Befolkningen bliver ældre. De unge flytter til de store byer for at studere. Og de kommer ikke nødvendigvis tilbage, hvis skolen i mellemtiden er lukket, købmanden har drejet nøglen om, og udviklingen er gået den forkerte vej.Men i Venstre tror vi på virkelysten og den fortsatte udvikling i de mindre lokalsamfund rundt i hele landet. Vi tror fuldt og fast på, at det er muligt at skabe et Danmark i bedre geografisk balance. Hvor det er muligt at leve, bo og uddanne sig i alle egne af vores smukke land.Det kommer ikke af sig selv. Det kræver noget af os politikere. Det kræver, at vi på nogle punkter tager fat, investerer og søsætter nye initiativer, mens vi på andre punkter skal give mere slip for at sikre endnu bedre muligheder for, at den lokale virkekraft kan blomstre uden unødige politiske stopklodser.Med regeringens nye landdistriktsudspil gør vi netop det. På den ene side lægger vi op til at skabe bedre forhold på en række områder, når vi fx vil give unge studerende bosat i yderkommuner mulighed for at få befordringsfradrag, og når vi søsætter en række konkrete initiativer, der skal sikre bedre mobilitet efter en årrække, hvor busserne kun er blevet færre og færre.På den anden side sikrer udspillet også, at vi politikere slipper det greb, der ofte begrænser det lokale albuerum og kvæler initiativ, virkelyst og nytænkning i lokalsamfundet. Derfor flytter vi med udspillet en masse beslutningskraft væk fra Christiansborg og ud til lokalsamfundene. For det er jo ikke 179 mennesker på Christiansborg, der bedst ved, hvordan man skal udvikle et lokalsamfund. Det gør dem, der bor der.Det er afgørende for udviklingen af vores landdistrikter at gøre det lettere at tiltrække private investeringer i udviklingen af vores landdistrikter. Når driftige iværksættere vil skabe noget nyt, lokale ildsjæle vil drive en lokal dagligvarebutik, eller en virksomhed vil etablere sig i vores landdistrikter, så skaber det udvikling, arbejdspladser og vækst. Engagerede borgere og private investeringer er den centrale motor for vækst og udvikling.Som Venstre-folk er vi utroligt glade for, at arbejdet med et ambitiøst landsdistriktsudspil fra regeringen nu har nået sin foreløbige kulmination.Udspillet er resultatet af en grundig og inddragende proces, som har rod i Venstre, og hvor vi særligt vil takke Louise Schack Elholm, som også var rundt i landet til blandt andet borgermøder for at samle inspiration. Det gennemgående ønske fra borgere, foreninger og lokale politikere har været, at løsningerne skal findes i fællesskab og skal bestå af både lokal virkekraft og solide nationale rammer. Det leverer vi nu på.Du kan læse meget mere om de mange specifikke initiativer - deriblandt at 17-årige med kørekort i dagtimerne kan køre til uddannelse og arbejde uden ledsager, og om at lave målrettede økonomiske incitamenter til de kommuner, der tager særligt ansvar for udbygning af VE - i udspillet her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Et styrket sundhedsvæsen med borgeren i centrum

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/et-styrket-sundhedsvaesen-med-borgeren-i-centrum

Et styrket sundhedsvæsen med borgeren i centrum
I Venstre vil vi have et sundhedsvæsen, hvor patienten er vigtigere end systemet. Derfor har vi i over 20 år sikret, at du i dag kan komme i privat behandling, hvis det offentlige ikke kan levere. Vi har investeret massivt i kræft- og hjertepakker. Vi har givet patienterne rettigheder og nedbragt ventelisterne og meget mere. Vi vil tilbage til, at det er mennesket før systemet.Vi vil sikre, at køen bliver så kort som muligt, for at behandlingen kan komme i gang så hurtigt som muligt. Vi vil sikre en fortsat stærk udrednings- og behandlingsgaranti, så du hurtigere kan blive udredt og få den behandling, du fortjener. Og så skal vi sørge for, at der er flere hænder i sundheds- og ældreplejen både nu og i fremtiden.Derfor fremlægger Venstre et sundhedsudspil, der skal styrke sundhedsvæsnet med borgeren i centrum.
Kortere ventetider i det danske sundhedsvæsen
1 mia. kr. årligt til at nedbringe ventetiden til behandlingVenstre vil igangsætte en aktiv indsats for at nedbringe ventetiderne til behandling af danskerne.I løbet af de sidste tre år er vi desværre igen endt et sted, hvor mange patienter igen oplever lange ventetider i det danske sundhedsvæsen. Ventelisterne er steget markant under den nuværende regering. Det gælder både for livstruende og ikkelivstruende sygdomme. Det skyldes bl.a. corona-pandemien, sygeplejerskestrejken og en generel mangel på arbejdskraft, men det skyldes også, at den socialdemokratiske regering ikke har prioriteret at udvikle sundhedsvæsnet tilstrækkeligt i de seneste tre år.I februar 2022 blev det vurderet, at over 100.000 planlagte operationer var udskudt. Den seneste status fra Danske Regioner tyder på, at der er lang vej igen, før sygehusene er i bund med at afvikle puklen af operationer. Tidligere i år kom det bl.a. frem, at nogle patienter må vente over halvandet år på at blive opereret i hjertet og andre næsten fire år på at få en MRscanning af hjernen.Mange patienter risikerer at blive mere syge, mens de står på venteliste til behandling. Det kan vi ikke acceptere. Bag tallene på ventelisterne står der tusindvis af mennesker, der er utrygge og fortvivlede. Mennesker, der hver dag har smerter, som måske er så uudholdelige, at de ikke kan passe deres job eller deres uddannelse. Det duer ikke.
Venstre foreslår derfor:At der afsættes 1 mia. kr. årligt, som er målrettet bekæmpelse af ventelister i det danske sundhedsvæsen. Midlerne kan efter regional udmøntning bl.a. anvendes til fastholdelse af medarbejdere herunder fx lokal løndannelse, fastholdelsestillæg og overarbejdstillæg. Derudover kan midlerne anvendes til mere aktivitet i speciallægepraksis og på privathospitaler samt investeringer i nye tekniske løsninger, hvis det aktivt medfører kortere ventetider til patienters behandling. En del af de 1 mia. kr. årligt kan også anvendes til samarbejde med kommunerne om afvikling af ventelister.At midlerne i de første år målrettes en styrkelse af operationskapaciteten på de offentlige sygehuse. Vi ser et utal af lukkede senge på de offentlige hospitaler landet over, hvor det bl.a. på de store hospitaler i Region Hovedstaden har været nødvendigt at lukke op mod hver femte seng. Tilsvarende er et stort antal operationssenge lukkede på grund af personalemangel – særligt blandt sygeplejersker. Derfor er det vigtigt, at vi prioriterer midler her først.At regionerne målrettet finansierer hospitalsaktivitet i aftentimer samt i weekender.At der stilles større krav til, at sygehusene leverer tidstro og korrekte ventetidsoplysninger til portalen mitsygehusvalg.dk. Det skal understøtte, at borgere og patienter let og tilgængeligt kan finde korrekte informationer forud for valg af sygehus. Herudover skal der stilles krav til sygehusene om obligatorisk indberetning.
Styrket indsats mod udeblivelse fra behandlinger og operationer på hospitaletDer er i hospitalsvæsnet udfordringer med, at patienter i tusindvis udebliver fra aftalte møder med hospitalet uden at melde afbud.Udeblivelserne er problematiske, fordi det er svært at indkalde en anden patient til behandling inden for meget kort tid. Det betyder, at de ledige tider ofte ikke udnyttes, og at andre patienter skal vente længere tid for at komme på hospitalet, ligesom der i en række tilfælde er behov for en ny tid til den udeblevne patient. Det giver øget ventetid på hospitalerne, og det koster hospitalerne millioner af kroner.Vi spilder en masse dygtige mennesker i sundhedsvæsnets tid, fordi nogle patienter ikke har styr på deres kalender. Og i et sundhedsvæsen, hvor der i forvejen er massiv mangel på personale, er det på ingen måder holdbart.Forskellige indsatser har vist sig effektive i indsatsen for at nedbringe antallet af udeblivelser fra behandlinger og operationer. Blandt andet brugen af påmindelses-SMS’er og mulighed for at lade borgeren bestille tid gennem onlinebooking system. Derudover har også video- og telefonkonsultationer vist sig at have væsentlig betydning, særligt for de mest sårbare.
Venstre foreslår derfor:Styrkede indsatser for at implementere brugen af påmindelses-SMS’er bl.a. ved hjælp af NemSMS. Der er dog stadig 1,5 mio. danskere over 15 år, som ikke er tilmeldt NemSMS. Venstre foreslår derfor brug af oplysningskampagner for at få flere borgere på NemSMS, samt en styrket indsats for at få påmindelses-SMS’er implementeret på alle landets hospitaler, så der sikres færrest mulige spildte ressourcer på de pressede hospitaler.Øget brug af video- og telefonkonsultationer samt online-booking-systemer på landets hospitaler, hvor det giver fagligt mening. Dette skal aftales med regionerne, så der kan følges op på udviklingen. Derudover ønsker Venstre, i samarbejde med regionerne, at kortlægge eventuelle barrierer for øget brug af video- og telefonkonsultationer samt selvbooking-systemer.At igangsætte en kortlægning af baggrund og årsag til udeblivelser i sundhedsvæsnet.
Styrkede patientrettigheder
Venstre ønsker at styrke patienters rettigheder i forhold til udredning og behandling. Samtidig skal det være nemmere som patient at navigere i sundhedsvæsnet og kende sine rettigheder.I Venstre vil vi have et sundhedsvæsen, hvor patienten er vigtigere end systemet.Historisk set har Venstre været garant for stærke patientrettigheder helt fra vugge til grav. Det bliver vi også fremadrettet.Venstre har derfor foreslået bedre hjælp til ufrivilligt barnløse, der blandt andet indebærer en udrednings- og behandlingsgaranti i fertilitetsbehandling for ufrivilligt barnløse, så du frit kan søge til en anden klinik, hvis det offentlige ikke kan levere udredning og behandling inden for 30 dage.Venstre har også foreslået flere rettigheder til fødende, hvor vi blandt andet mener, at fødende skal kunne vælge frit i hele landet mellem offentlige og private tilbud ved ukomplicerede fødsler.Når dåbsattesten begynder at gulne i hjørnerne, ønsker Venstre blandt andet at indføre ret til fast plejehjemslæge, og når livet lakker mod enden, så skal der være ret til en værdig palliativ behandling.Patientrettigheder udgør en vigtig del af det danske sundhedsvæsen og er bygget op gennem en årrække. Og vi har i Danmark i dag nogle af de stærkeste rettigheder i verden.Bedre information om patientrettighederPatienter skal kende deres rettigheder og have mulighed for at gøre brug af dem på en måde, som er let tilgængelig.Venstre vil derfor styrke informations- indsatsen om patientrettigheder, så patienterne – uanset deres ressourcer – kan få gavn af deres rettigheder i sundhedsvæsenet.
Venstre foreslår:At patienternes rettigheder inden for udredning og behandling samles i én særskilt patientrettighedslov. Det skal sikre bedre overblik og gøre det nemmere for patienter, pårørende og personale at orientere sig i rettighederne.At undersøge mulighederne for at indføre et fælles nationalt patientvejledernummer samt en national hjemmeside med informationer om patienternes rettigheder. Telefonnummeret skal være det samme, uanset hvor i landet man ringer fra.At placere patientvejledere lokalt på sygehusene. Der er i dag patientvejledere i hver region, men det er ikke alle steder, at patientvejledere sidder på de enkelte sygehuse. I Region Hovedstaden er der placeret patientvejledere lokalt på hvert hospital, mens de i de øvrige regioner er placeret på regionale patientvejlederkontorer. Kortere vej til en patientvejleder øger muligheden for at tage udgangspunkt i den enkelte patients udfordringer samt håndtere eventuelle udfordringer i patienternes forløb i opløbet.
Ret til sammenhængende udredning og behandling på privathospitalI dag har man som patient ret til udredning i det offentlige sundhedsvæsen inden for 30 dage. Det betyder, at hvis din region ikke kan igangsætte en udredning på et af sine egne hospitaler inden for 30 dage, har du som patient ret til at blive udredt på et privathospital.Efter udredningen på et privathospital vil patienten blive sendt retur til det offentlige sundhedsvæsen, som vil være ansvarlig for behandlingen. Hvis regionen herefter ikke kan tilbyde patienten behandling på det offentlige hospital inden for 30 dage, har patienten ret til også at få den pågældende behandling på et privathospital.Når patienter ryger frem og tilbage mellem det offentlige og private hospitalsvæsen, bliver udredningen og behandlingen usammenhængende for patienten og skaber en masse unødvendigt bureaukratisk arbejde.
Derfor foreslår Venstre:At patienter, der er visiteret til udredning på et privathospital, skal have ret til at fortsætte med behandlingen på det privathospital, hvor de er blevet udredt – såfremt patienten ønsker det, og hospitalet udfører den pågældende behandling.
Med dette forslag vil Venstre sikre, at vi i højere grad kan tilbyde et mere sammenhængende og smidigt forløb for patienter samt mindske bureaukratiet for både patienter og regioner.
Flere rettigheder til kronisk syge patienter og patienter med psykiske lidelserVenstre ønsker at indføre en ret til pakkeforløb – som har skabt succes på kræft- og hjerteområdet – ved flere andre sygdomsgrupper. Adgang til patientansvarlige sundhedspersoner har også været en succes, som Venstre vil brede ud, og borgere med kronisk sygdom skal have adgang til en årlig sundhedssamtale.Antallet af ældre medicinske patienter og patienter med kronisk sygdom vil stige markant i de kommende år. Mange af disse patienter har behov for undersøgelser og behandling på tværs af de forskellige grene af det danske sundhedsvæsen, men oplever i dag ikke tilstrækkelig sammenhæng i patientforløbet.
Venstre foreslår:At pakkeforløb etableres som en egentlig rettighed for den enkelte patient, når det gælder ældre medicinske patienter, patienter med kroniske sygdomme samt patienter med psykiske lidelser. Pakkeforløb beskriver og følger forløbet af sygdomshåndtering for patienterne helt fra mistanken om sygdom over udredning til behandling og opfølgning. Med pakkeforløb har man sat kræft- og hjertepatienter i centrum i det danske sundhedsvæsen. Det kan vi lære af andre steder.At give flere patienter ret til en patientansvarlig sundhedsperson. Den rettighed foreslår vi, skal omfatte ældre medicinske patienter, patienter med kroniske sygdomme samt patienter med psykiske lidelser. Den patientansvarlige læge eller sundhedsperson skal være en navngiven person eller et fastdefineret team af personer, som har det overordnede ansvar for patientens behandlingsforløb.At der over tid indføres en ret til en årlig helbredssamtale for patienter med kroniske lidelser. Her skal der være fokus på, om den eksisterende behandling fungerer efter hensigten og er tilstrækkeligt sammenhængende. Samtalen kan også handle om mere generelle livsvilkår og udfordringer.
I 2030 vil der være omkring 40 pct. flere danske borgere med diabetes. (Kilde: Diabetesforeningen)
Ret til digital konsultation når relevantUnder corona-pandemien blev tusindvis af danskere nødt til at afholde møder med lægen online, og selvom der var en vis skepsis i starten, har det vist sig at blive en stor succes. Det seneste år har der været afholdt 500.000 digitale konsultationer med egen læge, og for langt størstedelen af danskerne er det en god oplevelse af have digitale konsultationer med lægen.Med en ny ret til digital konsultation kan patienten få mere fleksibilitet og valgfrihed mellem det fysiske og digitale møde med sundhedsvæsenet. Ofte vil den mulighed være attraktiv for at undgå transport og logistik, eller fordi eventuel ventetid er bedre brugt i hjemmet end i et venteværelse. Det vil ikke bare give en bedre oplevelse for den enkelte, det kan også medvirke til at gøre vores sundhedsvæsen mere effektivt.
Venstre foreslår derfor:At patienterne udstyres med en ret til digital konsultation i de tilfælde, hvor det er sundhedsfagligt forsvarligt. Rettigheden skal både gælde i almen praksis, i lægevagten/1813 andre  speciallægepraksis samt ved ukomplicerede konsultationer på sygehusene.Der skal også være ret til, at pårørende kan deltage digitalt i konsultationer i forbindelse med familiemedlemmers eller andre nære relationers sygdom. Selvfølgelig kun efter samtykke med patienten.For at udbrede kendskabet til den nye digitale patientrettighed skal sundhedsmyndighederne løbende, og i samarbejde med relevante parter, gennemføre informationskampagner. Samtidig bør information om muligheden for digitale konsultationer fremgå af eksempelvis indkaldelser og anden kommunikation.
Ved hjælp af en ny digital rettighed vil Venstre i endnu højere grad sætte patienten centrum.Det skal understreges, at der er tale om en ny rettighed for patienten til at tilvælge det digitale møde med sundhedsvæsenet, hvor det er sundhedsmæssigt forsvarligt. Det er ikke en pligt for patienten til at tage det digitale møde fremfor det fysiske møde.
Venstre vil Styrke fagligheden om den sidste tid
I et trygt velfærdssamfund skal vi kunne stole på, at vi er her for hinanden, at vores ønsker bliver hørt og så vidt muligt imødekommet helt til det sidste. Sådan er det desværre ikke altid i dagens Danmark. For indsatserne for døende eller mennesker ramt af en livstruende sygdom er vidt forskellige afhængig af, hvilken kommune du bor i og hvilken sygdom du er ramt af. Vi ønsker et opgør med den ulighed, så alle borgere får den samme gode behandling og omsorg på vej ud af livet.Døden er for mange et tabu, men det skal ikke afholde os fra at insistere på, at ældre og uhelbredeligt syge ikke lades alene tilbage uden den nødvendige omsorg, lindring og muligheder for selv at have indflydelse på, hvordan man kommer herfra, når livet rinder ud.Venstre ønsker, at langt flere uhelbredeligt syge oplever at modtage specialiseret og kvalificeret behandling og omsorg den sidste tid i livet. Venstre foreslår derfor, at alle palliative patienter og deres pårørende skal have ret til mindst tre samtaler med en læge eller en sundhedsperson, som har fokus på den sidste tid, således at den sidste del af livet bliver så ubesværet som muligt.
Derfor foreslår Venstre:At der indføres en patientrettighed, der giver patienter, som står over for en livstruende sygdom, ret til tre samtaler med en sundhedsfaglig person om den sidste tid.De digitale muligheder styrkes, så der også er større mulighed for digital kontakt, når man er tilknyttet et palliativt team.
Flere hænder i sundheds- og ældreplejen
Det er nødvendigt at adressere udfordringerne omkring manglende personale. Venstre vil blandt andet sikre flere medarbejdere på fuld tid, større investeringer i velfærdsteknologi og initiativer rettet mod bedre lægedækning i hele landet.Social- og sundhedsmedarbejdere hjælper hver dag tusindvis af borgere og patienter med støtte, medicin, personlig pleje og praktisk hjælp. De kommende år vil der komme flere ældre, ligesom udviklingen i det nære sundhedsvæsen stiller større krav til kvalitet og behandling af borgere i eget hjem. Det er derfor afgørende, at vi sikrer flere hænder og hoveder på social-, ældre og sundhedsområdet.Allerede i dag ser vi store udfordringer med at rekruttere social- og sundhedsmedarbejdere på tværs af landet. Når der bliver slået en stilling op for en social- og sundhedshjælper, så lykkes rekrutteringen ikke i mere end 4 ud af 10 af tilfældene. Det samme gør sig gældende for social- og sundhedsassistenter og sygeplejersker.Den udfordring må forventes at blive større i fremtiden, hvor vi i endnu højere grad kommer til at mangle hænder til vores velfærdssamfund.Flere på fuldtid i den offentlige sektorAndelen af SOSU-ansatte i den kommunale ældrepleje, der arbejder fuld tid, er i dag lav. Kun 13 pct. af SOSU-hjælperne i den kommunale sektor er ansat på fuld tid. Det samme mønster gør sig gældende for SOSU-assistenter, hvor kun 22 pct. af de kommunalt ansatte SOSU-assistenter er ansat på fuld tid.Hvis blot 10 pct. af de deltidsbeskæftigede i den offentlige sektor overgår til fuldtid, vil det øge beskæftigelsen med 3.300 medarbejdere.I dag er der ansatte, som oplever, at det ikke er muligt at gå op i tid på deres arbejdsplads, selvom de ønsker det. Hver femte af FOA’s medlemmer, som er ansat på deltid i ældreplejen, ønsker at få flere faste timer om ugen, end de har nu. Cirka halvdelen af dem, der gerne vil op i tid, oplever, at deres arbejdsgiver ikke kan imødekomme deres ønske om at gå op i tid.Samtidig ser vi en markant forskel på SOSU-ansattes arbejdstid på tværs af kommunerne. I de kommuner, hvor der er færrest SOSU-ansatte på fuld tid, er andelen af fuldtidsansatte SOSU-medarbejdere helt nede på 1 pct., hvorimod de kommuner, der har den højeste andel af fuldtidsansatte SOSU-medarbejdere, er på 36 pct.For at imødekomme udfordringen med, at der er så mange medarbejdere på deltid, foreslår vi, at der gives en ret til fuld tid.
Venstre foreslårDer gives ret til fuld tid for SOSU-hjælpere, SOSU-assistenter og sygeplejersker i den kommunale sundheds- og ældrepleje i alle landets kommuner. Det indebærer en reel rettighed, hvor de medarbejdere, der ønsker at gå op i tid fra deltid, skal tilbydes muligheden for dette.Minimum 80 pct. af nyopslåede stillinger blandt social- og sundhedsansatte og sygeplejersker skal være fuldtidsansættelser.Personer, der overgår fra fuldtidsbeskæftigelse til deltid, aftaler ved deltidsarbejdets begyndelse, hvornår personen skal tilbage på fuldtid.
Venstre har desuden foreslået en skattelettelse til personer i fuldtidsbeskæftigelse. Konkret vil en fuldtidsbeskæftiget kunne få i størrelsesorden af 3.000 kr. om året i skattelettelse, og for en familie med både mor og far i fuldtidsbeskæftigelse er skattelettelsen ca. 6.000 kr.
Kun 20 pct. af SOSU-personale i den kommunale og regionale sundhedssektor er ansat på fuldtid. Kilde: Kommunernes- og Regionernes løndatakontor, juni 2022
Vagtplanlægning nævnes ofte som en hindring ift. fuldtidsansættelser, da det ofte er opfattelsen, at vagtplanerne ikke hænger sammen uden deltidsansættelser, hvor der er mange opgaver på specifikke tidspunkter af dagen.
Venstre foreslår derfor:I forbindelse med ordningerne, skal der kortlægges erfaringer med, hvordan vagtplanlægning kan tænkes anderledes. Det vil i den forbindelse bl.a. være relevant at se på, hvordan man kan imødegå vagtplanlægningsudfordringerne ved fx at omprioritere opgaverne, så de spredes mere jævnt ud over dagen. Eksempelvis kan møder, doseringer og sociale aktiviteter mv. i stedet placeres på andre tidspunkter af dagen.
Etablering af teknologi- og forskningsfondFor at kunne imødekomme den store mangel på arbejdskraft kræver det en omstilling af den måde, vi i dag løser opgaverne på.Vi har allerede i dag bl.a. computere, der præcist og effektivt kan scanne mammografibilleder for at opdage brystkræft. Og vi har enheder, der kan diagnosticere, monitorere og behandle tættere på borgerens hverdag i hjemmet, på arbejdspladsen eller på uddannelsen.Med digitale løsninger, automatisering og bedre udnyttelse af nye teknologier og data kan vi nytænke og effektivisere arbejdsgange for vores dygtige medarbejdere i sundhedsvæsnet. Ligesom det vil medføre nyere og smartere behandling af vores patienter.Det frigiver alt sammen tid fra vores sundhedspersonale, og det giver patienterne behandling af højere kvalitet. Derfor skal vi fortsætte og højne tempoet på teknologiudviklingen.Venstre er klar til at investere i nye teknologier med det klare sigte, at de skal være arbejdskraftsbesparende. Derudover vil vi investere i at opskalere og udbrede mange af de gode initiativer og projekter, der allerede findes. Det vil gavne sundhedsvæsnet, ligesom Danmark kan være et globalt udstillingsvindue for de danske virksomheder, der eksporterer sundhedsteknologi på verdensmarkedet.
Derfor foreslår Venstre:At investere massivt i teknologiudvikling i sundhedsvæsnet. Derfor vil Venstre afsætte 100 mio. kr. årligt til en offentlig/privat teknologifond, der kan bidrage til at investere i nye teknologier, samt udbrede og opskalere mange af de projekter, der allerede findes. Fonden skal være et reelt partnerskab, hvor det offentlige og det private skal dele risiko, såvel som gevinst.
Fonden skal reducere arbejdskraftsudfordringen i sundhedsvæsenet med udvikling og ibrugtagning af nye sundhedsløsninger, og sikre danskerne nem og lige adgang til forebyggelse og sygdomsbehandling af høj kvalitet.
Kvalificeret international arbejdskraft til sundhedssektorenMens der er akut mangel på læger i Danmark, samler rigtig, rigtig mange af udenlandske lægers og udenlandske sygeplejerskers ansøgninger om en dansk autorisation støv hos Styrelsen for Patientsikkerhed. Og de står på venteliste i årevis for at få lov til at arbejde i Danmark. Fx kom det ved årsskiftet frem, at når en udenlandsk læge uden for EU/EØS ansøger om tilladelse til at arbejde i Danmark, må vedkommende i gennemsnit vente omkring tre år med at få sin ansøgning vurderet. I 2020 skulle man vente 10 måneder på en tilsvarende vurdering.Det drejer sig om speciallæger og andre dygtige sundhedspersoner, som kan gøre gavn i det danske sundhedsvæsen. For at skabe et sammenhængende sundhedsvæsen er det altafgørende, at vi benytter os af international arbejdskraft. Der er stort potentiale for rekruttering af international arbejdskraft i sundhedssektoren, og det skal udnyttes bedre.
Venstre foreslår derforAt der etableres en opkvalificeringsuddannelse til sprog- og kulturintroduktion målrettet velfærdspersonale i sundhedssektoren.At der - i samarbejde med regionerne - laves en undersøgelse af barrierer for ansættelse af udenlandsk personale inden- og udenfor EU/Norden.At der undersøges muligheder for fasttrack-ordninger med enkelte lande, såsom USA, Canada og Australien, hvor uddannelserne indenfor sundhedsområdet er meget velbeskrevne og af høj kvalitet.At der afsættes øgede varige midler til Styrelsen for Patientsikkerhed til godkendelse af udenlandsk sundhedspersonale.
Venstre vil sikre bedre uddannelserHvis vi skal kunne opretholde en solid sundheds- og ældrepleje i Danmark, skal der være tilstrækkeligt meget sundheds- og omsorgspersonale med de rette kompetencer. Heriblandt sygeplejersker, læger og SOSU-medarbejdere.Venstre mener, at der er behov for et mærkbart løft af kvaliteten på vores uddannelser. Derfor har vi fremlagt et ambitiøst uddannelsesudspil. Vi vil bl.a. afsætte 600 mio. kr. årligt til et løft af de videregående uddannelser, ligesom vi vil afsætte 400 mio. kr. årligt til at styrke kvaliteten af erhvervsuddannelserne. Derudover vil Venstre investere 200 mio. kr. årligt i at udvikle bedre muligheder for at læse en kandidatuddannelse.Vi vil bl.a. prioritere de store mellemlange uddannelser og erhvervsuddannelser rettet mod sundhed. Det skal bl.a. sikre, at flere søger ind, og færre dropper ud. Det gælder bl.a. SOSU-uddannelserne, hvor et negativt image og fordomme om social- og sundhedsfagene, desværre er medvirkende årsager til, at fagene har vanskeligt ved at rekruttere både til job og til uddannelse.
Lærepladsgaranti for elever på SOSU-uddannelsenI 2021 blev en ny lærepladsaftale indgået mellem den nuværende regering, KL, Danske Regioner og FOA, som sikrer, at alle kvalificerede elever, der i 2021 og 2022 søger ind på social- og sundhedsassistentsuddannelsen, garanteres en læreplads, når de har afsluttet deres grundforløb. Derudover forpligtes kommunerne og regionerne med aftalen til årligt at stille 6.000 lærepladser for assistentelever og 3.000 for hjælperelever til rådighed til og med 2026. Venstre ønsker via aftaler med kommuner, regioner og FOA at gøre dette permanent.
Venstre foreslårAt ordningen om lærepladsgaranti gøres permanent, så alle kvalificerede elever, der søger ind på social- og sundhedsassistentsuddannelsen, er garanteret en læreplads, når de har afsluttet deres grundforløb.At ordningen udbredes til at gælde for social- og sundhedshjælperuddannelsen, så også SOSU-hjælperne er garanteret en læreplads, når de har afsluttet deres grundforløb.
Bedre lægedækning i hele landet
Flere praktiserende speciallægerI takt med, at det nære sundhedsvæsen i de kommende år udbygges i retning af, at flere behandlinger og undersøgelser kan foregå udenfor hospitalerne, og i takt med, at der uddannes flere speciallæger, ønsker Venstre at udnytte de praktiserende speciallægers centrale placering i det samlede sundhedsvæsen.De praktiserende speciallæger er en væsentlig del af det samlede sundhedsvæsen. Ofte vil de være den specialiserede indgang til sundhedsvæsenet fremfor en henvisning til hospitalet. Det gælder for eksempel i forhold til lidelser, der rammer øjne, ører og hud. Der findes også mange privatpraktiserende psykiatere.Én af udfordringerne er, at antallet af speciallæger er geografisk meget ulig fordelt med en stærk koncentration omkring hovedstadsområdet og en større grad af tilstedeværelse i de største byer. Hvis speciallægesystemet skal være et reelt nært sundhedstilbud og bruges mere aktivt i forhold til at nedbringe ventetider, skal det udbygges.Speciallægesystemet kan for mange patienter forekomme uoverskueligt. Information om - og adgangen til - speciallægerne skal derfor gøres mere brugervenligt for patienterne.
Venstre foreslår derfor:At afsætte en pulje på 100 mio. kr. årligt fuldt indfaset med henblik på at etablere speciallægepraksis i de dele af landet, hvor de ikke er tilstede i dag, og hvor der er langt til sygehuset. Puljen udmøntes i dialog mellem staten, Danske Regioner og de faglige organisationer på området.At sætte fokus på mulighederne for, at de nuværende praktiserende speciallæger kan være tilgængelige i en mere spredt geografi, fx gennem etablering af satellitpraksis.At nedsætte en ekspertgruppe, som skal se på de videre perspektiver i en styrkelse af speciallægepraksis, både i forhold til geografisk dækning og opgaveløsning, herunder at gøre information om og adgang til speciallægerne mere tilgængeligt for patienterne.
I 2030 vil vi være omkring 125.000 flere ældre over 70 år. Kilde: Finansministeriet, 2022
Let adgang til et godt sundhedsvæsen i hele landetI Danmark har vi et sundhedsvæsen, hvor vi gør os umage for at passe godt på dem, der har mest brug for det. Men der er stadig ting, som vi kan gøre endnu bedre. Vi kan skabe mere nærhed, sammenhæng, kvalitet og stærkere rettigheder for patienterne. Venstre ønsker, at sundhedsvæsenet skal endnu tættere på borgerne. Ens postnummer må aldrig være afgørende for kvaliteten og nærheden i den lægedækning, man kan få.
Derfor foreslår Venstre:At eftergive uddannelseslægers SU-gæld i områder med lægemangel. Venstre foreslår, at, uddannelseslægers SU-gæld eftergives med 20.000 kr. for hvert år, de er ansat i almen praksis i et område med lægemangel.At indføre en ret til fast plejehjemslæge. For at styrke implementeringen af ordningen om fast plejehjemslæge, afsættes 10 mio. kr. til at styrke udbredelsen af ordningen og gøre det til en reel mulighed på alle plejehjem. Såfremt alle plejehjem ikke kan dækkes via overenskomsten med de praktiserende læger og styrkede indsatser i tilknytning hertil, sikres regionerne frihedsgrader til at bruge økonomien til at sikre udbredelsen på anden vis, fx ved inddragelse af andre aktører.
5.000 praktiserende læger senest i 2035, især gennem flere uddannedeVenstre fik sikret, at der i sundhedsaftalen fra foråret blev indført en politisk målsætning om, at der skal være 5.000 praktiserende læger i Danmark senest i 2035.Forudsætningen for at kunne realisere denne målsætning er, at der uddannes tilstrækkeligt med læger med speciale i almen medicin.
Derfor foreslår Venstre:At antallet af uddannelsespladser i den almen medicinske speciallægeuddannelse tilpasses og opjusteres med henblik på at kunne indfri målsætningen om 5.000 praktiserende læger senest i 2035.
For Venstre er det helt afgørende, at der sker en geografisk spredning af uddannelsesstillingerne i almen medicin. Erfaringer fra både ind- og udland viser, at der er en stor sandsynlighed for, at læger bliver boende og arbejder i de områder, de er uddannet. Det skal der tages højde for i forbindelse med den såkaldte dimensioneringsplan på speciallægeområdet. Behovet for praktiserende læger er en landsdækkende udfordring.
At der tages geografiske hensyn i forbindelse med fordelingen af uddannelsesstillinger på speciallægeområdet.
Økonomiske incitamenter skal styrke lægedækningenVenstre ønsker at gøre brug af økonomisk tilskyndelse til at sikre bedre lægedækning i Danmark.
Derfor foreslår Venstre:At praktiserende læger i områder med lægemangel får ekstra betaling for at have flere patienter tilmeldt deres praksis ud over det aktuelle patienttal. Målgruppen for dette nye økonomiske incitament vil især være de lægepraksis, som har lukket for tilgang for nye patienter. Det ekstra honorar kan f.eks. anvendes til, at den enkelte praksis kan ansætte mere praksispersonale eller leje større lokaler.At regionerne får mulighed for at lave aftaler med eksempelvis ældre praktiserende læger om, at de mod at udsætte pensionen kan få finansieret ekstra personale til klinikken for eksempel i form af sygeplejersker.
En styrket og sammenhængende psykiatri med en 10-årsplan for psykiatrien
Venstre vil investere i en reel 10-årsplan for psykiatrienFor Venstre er det vigtigt, at danskerne har de bedste muligheder for at leve et liv med størst mulig livskvalitet. Derfor vil vi opprioritere den samlede psykiatriske indsats. Samtidig vil vi styrke den tidlige og forebyggende indsats. Vi skal gribe flere mennesker – og deres pårørende – inden de udvikler psykisk sygdom, og vi skal sikre, at mennesker med komplekse psykiske sårbarheder oplever at få den rette støtte og behandling.Hvis vi ikke styrker psykiatrien og danskernes mentale sundhed, så kan konsekvenserne for den enkelte være voldsomme. Faktisk er kun godt 1 ud af 4 personer med psykiske lidelser i beskæftigelse. Blandt 25-årige med en psykisk sygdom er det kun omkring 6 ud af 10, der har gennemført en ungdomsuddannelse, mens det blandt de øvrige 25-årige er 8 ud af 10. Vi ser desuden en markant højere dødelighed blandt mennesker med komplekse psykiske lidelser. Det trækker dybe spor, hvis vi ikke får leveret en bedre indsats.Særligt når det gælder børn og unges mentale mistrivsel, er det vigtigt med en tidlig indsats, inden det risikerer at udvikle sig til alvorlige psykiske udfordringer, som kan kaste lange skygger ind i voksenlivet. Det sker slet ikke i tilstrækkelig grad i dag, hvor børn og forældre oplever at blive kastet rundt i systemet. Vi skal sørge for at stå klar med hjælp og støtte, når det er nødvendigt. Det gælder også til de mange pårørende, som hver dag yder en stor indsats.Venstre er med i en psykiatriaftale med et bredt flertal i Folketinget, selv om den desværre er kortsigtet og har manglet ambitioner og langsigtet finansiering. Derfor mener vi også, at der skal gøres mere. Det er Socialdemokratiet enige i, der også selv indrømmer, at deres psykiatriaftale ikke slår til.Derfor går vi til valg på at gennemføre en reel 10-årsplan for psykiatrien, der hviler på Sundhedsstyrelsens og Socialstyrelsens anbefalinger. Venstre har formuleret syv principper for, hvordan vi vil højne den mentale trivsel i befolkningen og styrke den psykiatriske behandling i Danmark i de kommende 10 år. De er:Den mentale sundhed i befolkningen skal forbedresVores børn og unge skal have en tidlig og lettilgængelig indsatsBedre hjælp til mennesker med svære psykiske lidelserEn sammenhængende og helhedsorienteret indsats med styrkede patientrettighederEt forenklet regelsæt, så vi sætter borgeren i centrumVi skal nedbryde fordomme om psykiske lidelserVi skal styrke viden og innovation på området
Venstre går til valg på, at den økonomiske ramme for psykiatrien gradvist skal løftes, så vi om 10 år har øget bevillingen til området med 4 mia. kr. hvert år.
Økonomi
Venstre har givet danskerne et løfte: Pengene skal følge med, når vi bliver flere børn og ældre, så vi kan investere i velfærden og sikre omsorg, tid og kvalitet på alle velfærdsområder. Det løfte står vi ved. Det gør vi, fordi vi mener, at alle danskere skal have adgang til et sundhedsvæsen i verdensklasse, en værdig ældrepleje og trygge børnepasningstilbud af høj kvalitet.Udover velfærdspuljen vil Venstre prioritere markante forbedringer i sundhedsvæsnet. Vi har allerede peget på at prioritere 125 mio. kr. årligt til frit valg og bedre behandling af ufrivilligt barnløse, ligesom vi ønsker at prioritere midler til mere frihed og flere rettigheder til fødende.Med dette udspil vil Venstre styrke sundhedsvæsnet og psykiatrien. Konkret vil vi løfte sundhedsvæsnet med over 1,5 mia. kr. årligt allerede til næste år, og vi vil gradvist løfte psykiatrien, så vi om 10 år har løftet psykiatriområdet med yderligere 4 mia. kr. årligt.Det ligger udover, hvad vi vil prioritere til bedre uddannelser.Sygdom kan ramme os alle. Derfor skal Danmark - også fremadrettet - have et sundhedsvæsen i verdensklasse, hvor de, der bliver ramt af sygdom, kan komme i hurtig behandling, og hvor der er en læge tilgængelig, uanset hvor i landet man bor.Kvalificeret arbejdskraft er en forudsætning for, at vi kan sikre et styrket sundhedsvæsen. Derfor arbejder Venstre aktivt for at øge antallet af hænder og hoveder på arbejdsmarkedet, så vi kan sikre flere kolleger til vores sundhedsmedarbejdere. Derfor præsenterer Venstre i dette udspil flere forslag til at sikre mere sundheds- og ældrepersonale, ligesom vi tidligere har foreslået en skattelettelse på 3.000 kr. for alle fuldtidsbeskæftigede. Det skal bidrage til, at flere vælger at gå fra deltid til fuldtid. Udspillet her skal derfor også ses i sammenhæng med Venstres øvrige politik.Venstres prioriteter for et styrket sundhedsvæsen med borgeren i centrum er finansieret i Venstres 2030-plan.
Hent udspilletHent Venstres sundhedsudspil i pdf-format inkl. kilderHent udspillet her


---

# Venstre leverer på valgløfte: Vi styrker psykiatrien

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/venstre-leverer-pa-valglofte-vi-styrker-psykiatrien

Sundhed og velfærdVenstre leverer på valgløfte: Vi styrker psykiatrienAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister og Christoffer Melson, sundheds- og psykiatriordfører19. maj 2025 kl. 11:11Alt for mange oplever i dag, at det er svært at få hjælp i psykiatrien. Ventetiderne er for lange, næsten hver fjerde genindlægges kort tid efter udskrivelse fra sygehuset, og særligt børn og unge bliver ikke grebet i tide. Det skal vi rette op på. Derfor har Venstre og regeringen netop indgået en politisk aftale, der fuldender 10-årsplanen for psykiatrien og giver psykiatriområdet et milliardløft.
Aftalen er et vigtigt skridt i realiseringen af den langsigtede plan, som Venstre har været med til at forme og presset på for. Nu omsætter vi ambitionerne til handling til gavn for borgere, patienter, pårørende og sundhedsmedarbejdere i psykiatrien.Venstre tager ansvar for en stærkere psykiatriPsykisk sygdom rammer bredt og hårdt. Det ved de familier, som i månedsvis venter på, at deres barn kan blive udredt og komme i behandling. Det ved de unge, som kæmper med angst eller depression, men møder lange ventetider hos psykologer. Og det ved forældre og søskende, som hver dag gør deres bedste for at støtte et kært familiemedlem, der mistrives.Derfor var det en mærkesag for Venstre allerede før valget at styrke psykiatrien med en samlet og fuldt finansieret 10-års plan. Vi tog det med ind i regeringsforhandlingerne og fik det skrevet ind i regeringsgrundlaget.Med den nye aftale udmønter vi nu 2,6 mia. kr. til konkrete tiltag. Samlet set – med de øvrige psykiatriaftaler, der er indgået de seneste år – løfter vi psykiatrien med 4,6 mia. kr. årligt og permanent. Det svarer til en stigning på 35 pct. i forhold til 2019.Tidlig indsats og hurtig hjælp til børn og ungeBehovet for hjælp i psykiatrien er steget markant – især blandt børn og unge. Antallet med kontakt til sygehuspsykiatrien er næsten fordoblet de seneste 15 år, og alene de sidste fem år er patienttallet steget med 25 pct. Når hjælpen kommer for sent, risikerer problemerne at vokse sig større og påvirke både skolegang, trivsel og familieliv.Derfor styrker og udvider vi de lettilgængelige kommunale behandlingstilbud, hvor børn og unge kan få hjælp uden en lægehenvisning – tæt på deres hverdag.Samtidig får unge med angst eller depression en ny patientrettighed: ret til hurtig psykologhjælp uden egenbetaling. Og hvis det offentlige ikke kan tilbyde hjælp inden for 30 dage, kan man tage pengene med til en privatpraktiserende psykolog. Det handler om at gribe ind i tide og sikre lige adgang til behandling – uanset pengepung eller postnummer.Flere rettigheder, mere kapacitet og kortere ventetidVi indfører også en samlet patientrettighed for børn og unge, så udredning og behandling fremover kommer til at hænge bedre sammen. I dag bliver kun 2 ud af 10 udredt til tiden i børne- ungepsykiatrien. Det er ikke godt nok – og det gør vi nu noget ved.Derudover udvider vi kapaciteten i sygehuspsykiatrien, så der kan ansættes flere sundhedsmedarbejdere og oprettes flere sengepladser. Det skal sikre, at patienter med svær psykisk sygdom, fx dem, der lever med skizofreni eller bipolar lidelse, kan få bedre behandling.  Vi vil også forbedre tilbuddene til det stigende antal danskere, der lever med ADHD og autisme. Det skal give hurtigere og mere specialiseret hjælp samt aflaste sygehuspsykiatrien.Vi styrker desuden hjælpen til pårørende, som ofte bærer et stort ansvar. Når familier inddrages og støttes, gør det en forskel for både patient og pårørende.Vi vil opbygge en psykiatri på højde med resten af sundhedsvæsenetPsykiatrien har i alt for mange år været underfinansieret. Det retter vi nu op på.Med denne aftale tager vi ansvar og bygger videre med en langsigtet og ambitiøs 10-årsplan. Vi ønsker en psykiatri, der er på niveau med resten af sundhedsvæsen – både i kvalitet og tilgængelighed.Tak til aftalepartierne for et godt samarbejde – og for at tage et vigtigt skridt i retning af en bedre psykiatri.Vi er ikke i mål – men vi er godt i gang.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu styrker vi politiet markant

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-styrker-vi-politiet-markant

RetspolitikNu styrker vi politiet markantAf Preben Bang Henriksen, retsordfører4. december 2025 kl. 13:37Kriminaliteten udvikler sig hastigt, og dansk politi er under pres.  Det er de seneste år blevet tydeliggjort af en række sager. For Venstre er danskernes tryghed og sikkerhed afgørende. Vi har længe arbejdet for en oprustning af dansk politi. Med et nyt politiforlig giver vi nu politiet markant flere muskler, og særligt den økonomiske kriminalitet får en tiltrængt og nødvendig opprioritering.
Et stærkt politi er en forudsætning for et trygt samfund. Politiet skal have ressourcerne og redskaberne til både at opklare den komplicerede, alvorlige kriminalitet og den borgernære kriminalitet.Men politiet af presset af både en ændret trusselsituation og af udviklingen i kriminalitetsbilledet. Den økonomiske og digitale kriminalitet er i hastig vækst. Det stiller alt sammen nye krav.Vi har de senere år set en række historier om sagsbunker, der hober sig op hos politiet, og at alt for mange sager aldrig efterforskes. Med TV2’s dokumentar ”Den sorte Svane” fik vi et skræmmende indblik i, hvordan kriminelle systematisk begår økonomisk kriminalitet for mange millioner kroner.Med et nyt politiforlig styrker vi nu politiet og anklagemyndigheden med knap 6 mia. kr. ekstra over de næste fem år. Det betyder bl.a. flere betjente og efterforskere samt stærkere faglige kompetencer.En særlig prioritet for Venstre har været at styrke kampen mod økonomisk kriminalitet. Der afsættes nu mere end 1 mia. kr. ekstra til den økonomiske kriminalitet over de næste fem år. Netop for at skabe større kapacitet i politiet til at efterforske økonomisk kriminalitet. Som en del af den oprustning etablerer vi en helt ny type efterforskningsuddannelse med fokus på økonomisk og digital kriminalitet.Venstres forslag om, at dømte for særlig grov økonomisk kriminalitet skal kompensere staten for de ofte omfattende udgifter forbundet med opklaringen af deres forbrydelse, bliver nu en realitet. Dybest set er forbryderen alt andet lige nærmest til at dække udgifterne til oprulningen af egen kriminalitet.Med politiforliget styrker vi også indsatsen markant i forhold til partnervold og partnerdrab. I år har vi kurs mod en skræmmende rekord i antallet af kvindedrab. Sammen med en række andre initiativer etablerer vi nu en partnerdrabskommission. For vi skal blive bedre til at forebygge partnervold og partnerdrab.Vi investerer også i politiuddannelsen, der udvides til 3 år, så nye betjente kan klædes bedre på til nye kriminalitetsformer. Der indføres samtidig løn under en længere del af uddannelsen, så flere forhåbentlig har lyst til at påtage sig den samfundskritiske opgave.Med politiforliget leverer vi en helt nødvendig saltvandsindsprøjtning til politiet. Så politiet får bedre muligheder for at opretholde trygheden og opklare kriminalitet.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny aftale styrker forsvar og sikkerhed i Arktis

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-aftale-styrker-forsvar-og-sikkerhed-i-arktis

ForsvarNy aftale styrker forsvar og sikkerhed i ArktisAf Af Troels Lund Poulsen, forsvarsminister og Venstres formand, og Kristian Pihl Lorentzen, forsvarsordfører27. januar 2025 kl. 19:13En vigtig første delaftale styrker forsvaret og sikkerheden i Arktis og Nordatlanten. Aftalen er indgået med partierne i forsvarsforliget og udformet i tæt samarbejde med det færøske landsstyre og den grønlandske regering, Naalakkersuisut. Det er første skridt i styrkelsen af forsvarets opgaveløsning i Arktis. Der skal indgås endnu en delaftale i første halvår af 2025.
Danmark, Færøerne og Grønland står ved et historisk forsvars- og sikkerhedspolitisk vendepunkt efter Ruslands invasion af Ukraine, der har bragt krig tilbage til Europa. Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at de sikkerhedspolitiske spændinger mellem Rusland, Kina og USA også har bredt sig til Arktis.De markant øgede sikkerhedspolitiske spændinger, vi i disse år oplever i Arktis, kalder på politisk handling og markante investeringer. Med opbakning fra hele forsvarsforligskredsen er der i dag indgået en første delaftale og afsat i alt 14,6 mia. kr. til en styrkelse af forsvaret af Arktis og Nordatlanten.Først og fremmest til styrket overvågning og til at sikre vores evne til suverænitetshævdelse. Der er bl.a. afsat midler til anskaffelse af tre nye arktiske skibe, der skal udføre patruljeringsopgaver i farvandene ved Færøerne og Grønland. Med nye skibe vil vi mere effektivt kunne løse det stigende antal opgaver, som vi møder i Arktis som følge af den sikkerhedspolitiske udvikling.Udover de tre nye skibe opruster vi også vores kapaciteter med yderligere to langtrækkende droner og satellitkapacitet, der skal styrke situations- og efterretningsbilledet i regionen. Med aftalen sker der samtidig en styrkelse af satellitkommunikationen, bedre lufttransport samt en styrkelse af Siriuspatruljen. Dertil kommer øget optag på Arktisk Basisuddannelse, bedre rekrutteringsmuligheder for Arktisk Kommando og et stærkere beredskab i Grønland.Delaftalen er vigtig styrkelse af forsvaret af Arktis og Nordatlanten, men aftalen får os ikke hele vejen i mål. Det ved vi godt. Derfor kommer vi også til allerede i dette første halvår af 2025 at lave en delaftale 2, som vil indeholde yderligere styrkelser af forsvaret i Arktis og Nordatlanten.Med dagens aftale tager vi et vigtigt skridt. Vi takker både forsvarsforligskredsen, samt det færøske landsstyre og den grønlandske regering for et godt samarbejde.Du kan læse hele aftalen her.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu gøres det sociale frikort permanent

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-gores-det-sociale-frikort-permanent

SocialpolitikNu gøres det sociale frikort permanentAf Linea Søgaard-Lidell, socialordfører22. februar 2024 kl. 09:31Det sociale frikort er en fantastisk mulighed for, at udsatte borgere kan få foden indenfor døren på arbejdsmarkedet. Derfor er Venstre glade for, at tiltaget bliver permanentgjort.
Frikortet er et fremragende eksempel på liberal socialpolitik, der virker. I Venstre tror vi på, at alle mennesker har en værdi, og at alle mennesker har et potentiale. Det potentiale kan det sociale frikort være med til at opfylde.Rent teknisk er det sociale frikort egentlig meget simpelt. Udsatte danskere – det kan være hjemløse, personer med misbrug eller psykisk syge – har ved brug af frikortet mulighed for at tjene op til 40.000 kroner skattefrit årligt, uden at dette modregnes i deres offentlige ydelser.Det er simpelt, men effektivt. Siden frikortet blev etableret på forsøgsbasis i 2019, har erfaringerne været rigtig gode.Frikortet har været en mærkesag for os længe. For os at se er det vigtigt for menneskers trivsel, at de får mulighed for at bidrage, og for at være en del af det fællesskab, man møder på et arbejde, og på den måde få en tilværelse med mere formål og værdighed.Heldigvis viser erfaringerne også, at flere borgere oplever øget trivsel, både fysisk og mentalt. Mange får endda mod på at bevæge sig længere ind på arbejdsmarkedet, mod uddannelse og mod et mere selvstændigt liv. Det er rigtig, rigtig godt.Derfor besluttede vi under finansloven for 2024, at frikortet skal være en permanent ordning, og nu er vi i gang med at vedtage lovgivningen.Det er en sejr for den liberale socialpolitik, men mest af alt en sejr for de udsatte danskere, som får en mere overskuelig vej ind på arbejdsmarkedet. I Venstre mener vi, at alle skal have muligheden for at bidrage med det, de kan. Frikortet giver den fleksibilitet, som de mest udsatte danskere har brug for, så de også kan opleve glæden ved at gøre en indsats og yde et stykke arbejde, når de kan overskue det, og gå ud af døren med lidt penge på lommen.I dag er omkring 10.000 borgere blevet visiteret til et socialt frikort i deres kommune, og ca. halvdelen har anvendt frikortet i forbindelse med en eller flere ansættelser. I fremtiden vil endnu flere udsatte borgere nu have noget at stå op til om morgenen.Alle skal have mulighed for at bidrage med det, de kan. Men for at det kan lade sig gøre, har nogle brug for lidt ekstra støtte på vejen. Sådan en slags støtte er det sociale frikort, og jeg er glad for, at vi nu gør en meget konkret forskel for nogle af de mest udsatte mennesker i vores samfund.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Ny kræftplan skal sikre et bedre liv med og efter kræft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/ny-kraeftplan-skal-sikre-et-bedre-liv-med-og-efter-kraeft

Sundhed og velfærdNy kræftplan skal sikre et bedre liv med og efter kræftAf Sophie Løhde, indenrigs- og sundhedsminister (V) og Christoffer Melson, sundhedsordfører (V)23. maj 2025 kl. 12:28Vi står i dag stærkt i kampen mod kræft. Takket være politiske prioriteringer, teknologiske fremskridt og dygtige sundhedsprofessionelle er kræftbehandlingen i Danmark i international topklasse, og mange danskere overlever i dag en kræftsygdom. Med en ny kræftplan vil Venstre og regeringen tage de næste skridt på kræftområdet og sikre, at patienterne får et bedre liv med og efter kræft.
Kræftbehandlingen er i dag markant bedre end for 15-20 år siden. Derfor bliver flere kræftfri eller lever længere med en kræftsygdom.Omkring 400.000 danskere lever i dag med eller efter en kræftsygdom. Det er en rigtig positiv udvikling. Men når flere overlever kræft, så er der også flere, der oplever fysiske og psykiske senfølger, som påvirker livskvaliteten – og som alt for mange i dag står alene med. Det kan fx være smerter, voldsom træthed eller bekymringer for tilbagefald, der slider på psyken i dagdagen.Derfor vil Venstre og regeringen løfte hele den opfølgende indsats. Vi vil sikre, at kræftpatienter og deres pårørende ikke bliver overladt til sig selv, men får den nødvendige støtte og opfølgende behandling.Vi vil bl.a. etablere senfølgeklinikker i alle regioner, så patienterne får adgang til specialiseret og ensartet hjælp. Det skal nemlig ikke være postnummeret, der afgør, hvilken hjælp og støtte man får. Og samtidig får de praktiserende læger en mere central rolle som tovholder, så der bliver fulgt op med en konkret plan, når kræftbehandlingen er afsluttet.Kræftbehandlingen skal tilpasses den enkelteKræftbehandlingen skal også i højere grad tilpasses den enkelte patient. Det gør vi bl.a. ved at videreudvikle kræftpakkerne, så de bedre favner patienternes helbred, ønsker og individuelle behov.Som noget nyt vil vi bl.a. stille krav om, at flere kræftpatienter skal have tilbud, der kan forberede dem på deres behandling, når de har fået stillet en kræftdiagnose og skal i gang med et behandlingsforløb.Chancerne for at komme godt igennem et kræftforløb er nemlig væsentlig større, hvis svækkede patienter fx har fået styrket deres almene helbred via fysisk træning og kosttilskud, så de står bedre rustet til at gennemføre en omfattende operation.Det kan betyde, at behandlingen i stedet for at gå i gang efter 14 dage udskydes en smule. Men det er helt afgørende, at kræftpatienternes lovsikrede rettigheder om hurtig udredning og behandling ikke svækkes, og derfor skal den enkelte patient altid give samtykke til, at behandlingen sættes senere i gang.Bedre behandling med ny sundhedsteknologiMed Kræftplan V styrker vi også det faglige og teknologiske fundament for fremtidens behandling.Der udvikles løbende ny medicin og nye behandlingsmetoder, som giver nye muligheder for at forbedre kræftbehandlingen. Flere sygehuse bruger fx kunstig intelligens i screeningen for brystkræft til at hjælpe lægerne med at finde frem til kræftramte kvinder. Og teknologien anvendes også til at styrke behandlingen af patienter med tarmkræft og reducere risikoen for alvorlige komplikationer efter operation eller behandling med kemoterapi. De teknologiske og medicinske fremskridt skal komme flere kræftpatienter til gavn over alt i Danmark. Derfor er der med kræftplanen sat penge af til at udbrede effektive løsninger med ny sundhedsteknologi på tværs af landet.Vi skal også bruge sundhedsdata langt bedre, bl.a. i vurderingen og ibrugtagningen af ny kræftmedicin, så flere patienter kan få adgang til ny behandling tidligere.Venstre er drivkraften bag kræftbehandlingen i DanmarkVenstre har i årtier været med til at løfte kræftområdet – fra indførelsen af effektive kræftpakker til løbende forbedringer af forebyggelse, behandling og opfølgning. Og det er vi fortsat.Med Kræftplan V tager vi de næste vigtige skridt. Vi investerer 600 millioner kroner årligt i kræftområdet og sætter patientens livskvalitet i centrum.Bedre kræftbehandling er en vigtig politisk prioritet – og en vigtig Venstre-sag.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Nu får vi et uddannelsessystem til fremtidens arbejdsmarked

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/nu-far-vi-et-uddannelsessystem-til-fremtidens-arbejdsmarked

Folkeskole og uddannelseNu får vi et uddannelsessystem til fremtidens arbejdsmarkedAf fungerende økonomiminister Stephanie Lose og Venstres uddannelsesordfører Peter Juel-Jensen27. juni 2023 kl. 13:28Fremtidens studerende får nu flere muligheder, bedre uddannelsesveje og mere kvalitet i uddannelserne. Det er resultatet af dagens aftale, som sætter to streger under, at Venstre gør en markant forskel for fremtidens studerende og arbejdsmarked.
For mange unge står i dag med en uddannelse i hånden, som de ender med ikke at bruge. Og samtidig oplever alt for mange studerende en svær overgang til arbejdsmarkedet efter endt studie.Det skal vi lave om på. Derfor har regeringen med SF, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Konservative indgået et forlig om en reform af universitetsuddannelserne.Dermed sikrer vi, at de studerende bliver endnu bedre forberedt til fremtidens arbejdsmarked, samtidig med at vi løfter uddannelseskvaliteten på universiteterne og forbedrer mulighederne for livslang læring.   Vi er enige om, at der fremover skal udbydes nye typer af kandidatuddannelser på 1¼ studieår og nye og fleksible erhvervskandidatuddannelser – altså en kandidatuddannelse, mens man er tilknyttet en virksomhed. Det betyder, at mange får muligheden for at vælge at få erhvervserfaring samtidig med, at man uddanner sig.Det er vores ambition, at 10 pct. af de kandidatstuderende skal optages på kandidatuddannelser på 1¼ studieår, mens 20 pct. skal optages på nye erhvervskandidatuddannelser.Med aftalen får vi mulighed for at investere i både universitetsområdet, erhvervs- og velfærdsuddannelserne samt i vores børn og unge. Vi styrker erhvervsuddannelserne, så landets virksomheder kan se frem til endnu mere kvalificeret arbejdskraft i fremtiden. Det sker ved at afsætte midler til at løfte kvaliteten af uddannelserne, nedbringe frafaldet og øge søgningen. Vi sætter bl.a. ind med investeringer i moderne udstyr på skolerne.Vi sikrer også penge til de professionsrettede velfærdsuddannelser. Det skal bidrage til, at flere vælger at uddanne sig til lærere, pædagoger og sygeplejersker. Og en del af midlerne øremærker vi til en helt ny og forbedret pædagoguddannelse.Og så investerer vi i vores universiteter, så vi kan løfte kvaliteten på både nye og eksisterende kandidatuddannelser.Grundlæggende gør denne aftale en konkret, positiv forskel for Danmark. Og derfor er vi også glade for, at så mange partier – både blå og røde – har valgt at tage ansvar og fremtidssikre vores universiteter. Så vi kan forandre for at forbedre fremtidens Danmark.
Stephanie LoseNæstformand for Venstre, Økonomiministerslo@venstre.dkPeter Juel-JensenUddannelsesordfører61624628vpejj@ft.dk


---

# Valgløfte indfriet: Nu letter vi adgangen til kvalificeret international arbejdskraft

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/valglofte-indfriet-nu-letter-vi-adgangen-til-kvalificeret-international-arbejdskraft

ArbejdsmarkedValgløfte indfriet: Nu letter vi adgangen til kvalificeret international arbejdskraftØkonomiminister Troels Lund PoulsenAf Troels Lund Poulsen21. februar 2023 kl. 16:06Manglen på hænder på det danske arbejdsmarked er stadig stor. Derfor tager vi nu fat på at gøre det nemmere for danske virksomheder at tiltrække international arbejdskraft – selvfølgelig på rimelige danske løn- og arbejdsvilkår.
I dag behandler Folketinget et lovforslag fra regeringen, der skal gøre det nemmere for danske virksomheder at kunne tiltrække og ansætte kvalificeret, international arbejdskraft på danske arbejdsvilkår. Med lovforslaget gør vi den aftale, som et bredt flertal indgik i sommer om netop international rekruttering, permanent.Manglen på hænder og hoveder presser nemlig de danske virksomheder. Og når virksomhederne ikke kan ansætte de medarbejdere, de har brug for, risikerer vi at de opgaver og funktioner i stedet flytter ud af landet.Dermed går Danmark glip af de livsnødvendige indtægter, som skal medvirke til at bringe Danmark styrket ind i fremtiden.Derfor indfører vi nu en supplerende beløbsordning til håndtering af manglen på arbejdskraft, ligesom vi gør det nemmere og mere fleksibelt for virksomheder at kunne ansætte international arbejdskraft gennem en udvidelse af den såkaldte fast track-ordning.Vi gør også noget for at kunne fastholde flere internationale studerende, så de også bliver og arbejder i Danmark efter endt studie. Og så gør vi det nemmere for internationale innovative iværksættere at bidrage til vækst og nye arbejdspladser i Danmark gennem en styrkelse af Startup Denmark-ordningen.Jeg er utroligt glad for, at vi dermed gør det nemmere at kunne tiltrække og ansætte kvalificeret, international arbejdskraft.For det er noget, som Venstre har kæmpet for igennem en længere periode, og som også er en del af regeringsgrundlaget. Og det er noget, som dansk erhvervsliv i den grad har brug for i en tid, hvor der fortsat er mangel på arbejdskraft.Når gode danske virksomheder får adgang til flere dygtige medarbejdere, så øger det også muligheden for flere danske væksteventyr. Til gavn og glæde for hele Danmark.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld


---

# Mærkesag: Et sundhedsvæsen, der sætter dig først

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/et-sundhedsvaesen-der-saetter-dig-forst

Et sundhedsvæsen, der sætter dig først
Danskerne fortjener et endnu bedre sundhedsvæsen
I Venstre vil vi have et sundhedsvæsen, hvor patienten er vigtigere end systemet. Derfor har vi de sidste mere end 20 år sikret, at du i dag kan komme i privat behandling, hvis det offentlige ikke kan levere.  Vi investerer i bedre forskning, så flere kvinder kan få den behandling, der passer til dem. Det er vigtigt, for kvinders sundhed har desværre været underprioriteret. Vi har også investeret massivt i kræft- og hjertepakker. Det gælder blandt andet brystkræftramte kvinder, som nu ikke kun får bedre behandling, men også hjælp til de fysiske og psykiske følger, som sygdommen kan give. Vi har sikret alle patienter flere rettigheder. Nedbragt ventelisterne og meget mere. Og det skal vi fortsætte med, så vi fortsat kan sætte patienten før systemet.Venstre har også taget ansvar for et massivt løft af psykiatrien. Med 10-årsplanen investerer vi i forebyggelse, bedre sammenhæng i den psykiatriske indsats og nye rettigheder for blandt andet børn og unge.
Venstre vil sikre flere læger
Der mangler læger i Danmark. Alt for mange har for langt til konsultation eller tjek – og alt for mange har ikke nogen mulighed for at vælge en anden læge, hvis de vil det. Paradoksalt nok er der færrest læger i de områder af landet, hvor der er flest syge. Derfor har vi i regering indgået en historisk aftale, der skal sikre et trygt sundhedsvæsen tættere på dig. Med sundhedsreformen styrker vi det nære sundhedsvæsen markant, blandt andet med en lægereform, der skal sikre, at alle danskere har en læge tæt på. Og vi indfører nye patientrettigheder, mere frit valg og nye kronikerpakker til danskere med fx diabetes, KOL og andre kroniske sygdomme.
Det skal være trygt at skabe den familie, du drømmer om
Før vi gik i regering, var mulighederne for fertilitetsbehandling for ufrivilligt barnløse slet ikke gode nok, og ventetiderne for lange. Med Venstre i regering har vi gjort det lettere at skabe den familie, man drømmer om. Vi har sikret adgang til betalt fertilitetsbehandling til barn nummer to, så det bliver lettere at få en lillebror eller lillesøster. Vi har samtidig fordoblet antallet af reagensglasbehandlinger i fertilitetsbehandling. Vi har desuden gjort starten på moderskabet mere tryg ved at udbrede muligheden for at kende sin jordemoder gennem hele forløbet, flere hænder på fødegangene og hjælp i hjemmet efter fødslen. Derudover skal der i langt højere grad være forældre- og fødselsforberedelse på små hold og bedre ammevejledning.
Nyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhed
Alt for mange kvinder oplever, at sygdomstegn overses, eller at de må vente urimeligt længe på en diagnose. Det skyldes ikke manglende vilje i sundhedsvæsenet, men manglende viden.  I årtier har forskning i kvinders sundhed været underprioriteret, og det har haft konsekvenser for forebyggelse, diagnosticering og behandling. Kvinders symptomer viser sig ofte anderledes end mænds, men sundhedsvæsenet bygger stadig på forskning med afsæt i mandlig fysiologi. Derfor risikerer kvinder, at sygdomme overses eller bliver misforstået, hvilket resulterer i, at de ikke får den rette hjælp. Det vil vi gøre noget ved. Derfor etablerer vi et nyt Nationalt Center for Forskning i Kvinders Sundhed.
AktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 8Sundhed og velfærd28. maj 2025 kl. 19:08Største løft i 15 år: Økonomiaftale styrker sundhedsvæsnet til gavn for patienter og personaleEt trygt og velfungerende sundhedsvæsen er en hjørnesten i velfærdssamfundet. Derfor er vi i Venstre glade for, at regeringen og Danske Regioner nu har indgået en stærk og ansvarlig økonomiaftale for 2026, der giver regionerne det største økonomiske løft i 15 år.Sundhed og velfærd28. maj 2025 kl. 13:30Ny økonomiaftale sikrer milliardløft til den borgernære velfærdVenstre og regeringen har - sammen med Kommunernes Landsforening - indgået en stærk økonomiaftale for næste år, der giver et markant milliardløft til den borgernære velfærd.Sundhed og velfærd23. maj 2025 kl. 12:28Ny kræftplan skal sikre et bedre liv med og efter kræftVi står i dag stærkt i kampen mod kræft. Takket være politiske prioriteringer, teknologiske fremskridt og dygtige sundhedsprofessionelle er kræftbehandlingen i Danmark i international topklasse, og mange danskere overlever i dag en kræftsygdom. Med en ny kræftplan vil Venstre og regeringen tage de næste skridt på kræftområdet og sikre, at patienterne får et bedre liv med og efter kræft.Sundhed og velfærd19. maj 2025 kl. 11:11Venstre leverer på valgløfte: Vi styrker psykiatrienAlt for mange oplever i dag, at det er svært at få hjælp i psykiatrien. Ventetiderne er for lange, næsten hver fjerde genindlægges kort tid efter udskrivelse fra sygehuset, og særligt børn og unge bliver ikke grebet i tide. Det skal vi rette op på. Derfor har Venstre og regeringen netop indgået en politisk aftale, der fuldender 10-årsplanen for psykiatrien og giver psykiatriområdet et milliardløft.Sundhed og velfærd26. januar 2026 kl. 11:16Venstre indfører nye stærke patientrettigheder til mennesker med kronisk sygdomHver femte dansker lider af KOL, hjertesygdom, diabetes eller en anden kronisk sygdom. Det er sygdomme, der følger én resten af livet. Men med den rette hurtige behandling og støtte i hverdagen, er det heldigvis muligt at have et godt og aktivt liv. Derfor indfører Venstre nye stærke patientrettigheder, der giver mennesker med kroniske sygdomme ret til en personlig behandlingsplan og adgang til relevante sundhedstilbud inden for bestemte tidsfrister.Sundhed og velfærd05. december 2025 kl. 16:41Venstre styrker psykiatrien med et tiltrængt milliardløftBørn og unge, der mistrives psykisk, venter i dag urimeligt længe på at få hjælp. Og der er for få sengepladser og sundhedsmedarbejdere i sygehuspsykiatrien, der er hårdt presset og har svært ved at give voksne med svære psykiske lidelser den nødvendige behandling. Det skal der rettes op på. Med en ny aftale mellem Venstre i regeringen, Danske Regioner og KL tilfører vi et milliardbeløb til psykiatrien.Sundhed og velfærd27. november 2025 kl. 19:24Ny aftale skal give kræftpatienter et bedre liv med og efter kræft400.000 danskere lever i dag med en kræftdiagnose. Det er en stigning på 100.000 på bare ti år. Det er utrolig positivt, at flere overlever eller lever længere med kræft. Men rigtig mange kræftpatienter får senfølger, der gør det svært at vende tilbage til livet. Det skal en ny kræftplan med 36 konkrete initiativer ændre på.Sundhed og velfærd21. oktober 2025 kl. 14:32Nyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhedAlt for mange kvinder oplever i dag, at tegn på sygdom bliver overset, eller at de må vente urimeligt længe på en diagnose. Det er ikke et spørgsmål om manglende vilje i sundhedsvæsenet, men om manglende viden.Sundhed og velfærd28. maj 2025 kl. 19:08Største løft i 15 år: Økonomiaftale styrker sundhedsvæsnet til gavn for patienter og personaleEt trygt og velfungerende sundhedsvæsen er en hjørnesten i velfærdssamfundet. Derfor er vi i Venstre glade for, at regeringen og Danske Regioner nu har indgået en stærk og ansvarlig økonomiaftale for 2026, der giver regionerne det største økonomiske løft i 15 år.Sundhed og velfærd28. maj 2025 kl. 13:30Ny økonomiaftale sikrer milliardløft til den borgernære velfærdVenstre og regeringen har - sammen med Kommunernes Landsforening - indgået en stærk økonomiaftale for næste år, der giver et markant milliardløft til den borgernære velfærd.Sundhed og velfærd23. maj 2025 kl. 12:28Ny kræftplan skal sikre et bedre liv med og efter kræftVi står i dag stærkt i kampen mod kræft. Takket være politiske prioriteringer, teknologiske fremskridt og dygtige sundhedsprofessionelle er kræftbehandlingen i Danmark i international topklasse, og mange danskere overlever i dag en kræftsygdom. Med en ny kræftplan vil Venstre og regeringen tage de næste skridt på kræftområdet og sikre, at patienterne får et bedre liv med og efter kræft.Sundhed og velfærd19. maj 2025 kl. 11:11Venstre leverer på valgløfte: Vi styrker psykiatrienAlt for mange oplever i dag, at det er svært at få hjælp i psykiatrien. Ventetiderne er for lange, næsten hver fjerde genindlægges kort tid efter udskrivelse fra sygehuset, og særligt børn og unge bliver ikke grebet i tide. Det skal vi rette op på. Derfor har Venstre og regeringen netop indgået en politisk aftale, der fuldender 10-årsplanen for psykiatrien og giver psykiatriområdet et milliardløft.Sundhed og velfærd26. januar 2026 kl. 11:16Venstre indfører nye stærke patientrettigheder til mennesker med kronisk sygdomHver femte dansker lider af KOL, hjertesygdom, diabetes eller en anden kronisk sygdom. Det er sygdomme, der følger én resten af livet. Men med den rette hurtige behandling og støtte i hverdagen, er det heldigvis muligt at have et godt og aktivt liv. Derfor indfører Venstre nye stærke patientrettigheder, der giver mennesker med kroniske sygdomme ret til en personlig behandlingsplan og adgang til relevante sundhedstilbud inden for bestemte tidsfrister.Sundhed og velfærd05. december 2025 kl. 16:41Venstre styrker psykiatrien med et tiltrængt milliardløftBørn og unge, der mistrives psykisk, venter i dag urimeligt længe på at få hjælp. Og der er for få sengepladser og sundhedsmedarbejdere i sygehuspsykiatrien, der er hårdt presset og har svært ved at give voksne med svære psykiske lidelser den nødvendige behandling. Det skal der rettes op på. Med en ny aftale mellem Venstre i regeringen, Danske Regioner og KL tilfører vi et milliardbeløb til psykiatrien.Sundhed og velfærd27. november 2025 kl. 19:24Ny aftale skal give kræftpatienter et bedre liv med og efter kræft400.000 danskere lever i dag med en kræftdiagnose. Det er en stigning på 100.000 på bare ti år. Det er utrolig positivt, at flere overlever eller lever længere med kræft. Men rigtig mange kræftpatienter får senfølger, der gør det svært at vende tilbage til livet. Det skal en ny kræftplan med 36 konkrete initiativer ændre på.Sundhed og velfærd21. oktober 2025 kl. 14:32Nyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhedAlt for mange kvinder oplever i dag, at tegn på sygdom bliver overset, eller at de må vente urimeligt længe på en diagnose. Det er ikke et spørgsmål om manglende vilje i sundhedsvæsenet, men om manglende viden.NæsteSeneste nyt på sundhedsområdetVenstre styrker psykiatrien med et tiltrængt milliardløftLæs mereNy aftale skal give kræftpatienter et bedre liv med og efter kræftLæs mereNyt nationalt forskningscenter skal styrke kvinders sundhedLæs mereStørste løft i 15 år: Økonomiaftale styrker sundhedsvæsnet til gavn for patienter og personaleLæs mereLæs mere om Venstres øvrige mærkesagerDanmark skal gå forrest i klimakampenMere frihed til selv at bestemmeKonsekvente krav til udlændingeDet skal kunne betale sig at arbejdeVi skal tage større ansvar for Danmarks sikkerhedMere frihed. Flere muligheder


---

# Mærkesag: Mere frihed til selv at bestemme

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/mere-frihed-til-selv-at-bestemme

Mere frihed til selv at bestemme
Danskerne fortjener flere muligheder
Vi tror på, at du er den bedste til at træffe beslutninger for dig selv. Om det drejer sig om retten til at vælge gymnasie, til at vælge dit plejehjem eller til at vælge, hvor dine børn skal gå i skole, så skal valget være dit.  Valg kræver muligheder, og det betyder, at du skal have noget at vælge imellem. Derfor er det vigtigt for os, at vi giver bedre muligheder for frit valg – uanset om vi taler skoler, plejehjem eller noget helt tredje.
Mere frihed til vores ældre
I dit livs efterår vil vi give dig mere frihed og flere muligheder. Du skal have friheden til at vælge, hvor du vil bo som ældre, og hvordan du vil hjælpes. Og staten skal ikke diktere hverken omgivelser eller aftensmad. I Venstre mener vi nemlig, at vores ældre er gamle nok til at bestemme selv.
Mulighederne tilbage til vores børn og unge
Vores unge er ansvarlige, og de er engagerede i deres fremtid. Derfor skal de unge mødes med mere tillid og flere muligheder - mindre tvang og færre forbud.Derfor har det også været vigtigt for os at rulle tvangsfordelingen af gymnasieeleverne tilbage, så det ikke er forældrenes indkomst, der afgør, hvor de unge skal gå på gymnasium, ligesom det har været vigtigt for os at sætte folkeskolen fri, så det vigtigste kommer i fokus: elevernes faglige udvikling, dannelse og trivsel. Og så skal det være nemmere for vores unge at få et fritidsjob. Reglerne i dag spænder ben for vores unges mulighed for at have et fritidsjob. Derfor har Venstre og regeringen fremlagt et udspil til en forenkling af reglerne.
Bedre vilkår for iværksættere
Venstre vil gøre det lettere at være iværksætter og selvstændig i Danmark med regeringens iværksætterstrategi. Administrativt bøvl og konkurrenceforvridende skatter skal ned. Mulighederne for at skabe vækst og nye arbejdspladser skal op.
Danmark skal gå forrest i klimakampenEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstKonsekvente krav til udlændingeDet skal kunne betale sig at arbejdeVi skal tage større ansvar for Danmarks sikkerhedMere frihed. Flere muligheder


---

# Mærkesag: Konsekvente krav til udlændinge

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/konsekvente-krav-til-udlaendinge

Konsekvente krav til udlændinge
Vi skal stille krav til de udlændinge, der vælger at være her
Udlændinge, der vælger at være i Danmark, skal tage det danske samfund til sig. Integration er et personligt ansvar, og vi skal som samfund turde stille konsekvente krav: Hvis man vil være i Danmark, skal man lære dansk, acceptere de danske værdier og forsørge sig selv. Det er kun fair.
Venstre vil have flere indvandrere til at bidrage på arbejdsmarkedet
I dag står alt for mange indvandrere uden for arbejdsmarkedet. Det koster hvert år det danske samfund 17 milliarder kroner. Vi skal gøre det mindre attraktivt at være på en overførselsindkomst for arbejdsløse indvandrere, så flere indvandrere kommer til at bidrage på arbejdsmarkedet.
Venstre har indført arbejdspligt
Når man kommer til Danmark, skal man mødes med klare forventninger og et krav om, at man finder sig et arbejde eller en uddannelse. Vi har derfor indført en arbejdspligt for indvandrere i kontanthjælpssystemet, uanset om de har været i Danmark i tre måneder eller i mange år.
Venstre har hævet straffen kriminelle hårdere
Det danske samfund skal være mindre eftergivende over for kriminelle, herunder kriminelle udlændinge. Vi har derfor sikret, at forbrydelser som vold og voldtægt straffes markant hårdere end tidligere. Herudover vil vi sætte skarpt ind over for social kontrol i hjemmet og blive markant bedre til at udvise kriminelle udlændinge.
AktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 3Integration19. januar 2025 kl. 10:02Vi skal gøre mere for at bekæmpe kvindeundertrykkelse i indvandrermiljøerDer er kvinder og piger i visse muslimske indvandremiljøer i Danmark, der ikke oplever den samme frihed og de samme rettigheder, som langt de fleste af os tager for givet i hverdagen. Det skal vi gøre noget ved. Derfor vil Venstre og regeringen med et nyt udspil med 22 initiativer styrke indsatsen mod negativ social kontrol, æresrelateret vold og parallelsamfund. Vi skal ikke acceptere, at der er miljøer i Danmark, hvor mænd og kvinder ikke er lige.Retspolitik07. december 2025 kl. 10:08Danmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionenEn forældet konvention må ikke være udenlandske kriminelles værn. Vi har desværre set, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, selvom de begår grov vold, voldtægter eller indgår i organiseret bandekriminalitet. De udlændinge, der dyrker det liv, skal ikke være i Danmark. De skal udvises og sendes hjem, hvor de kommer fra.Udlændinge09. september 2025 kl. 16:02Vil man have dansk statsborgerskab, skal man tilslutte sig danske værdierAt blive dansk statsborger er ikke en rettighed. Det er en gave, man skal gøre sig fortjent til. Venstre mener, at nye statsborgere skal tilslutte sig grundlæggende demokratiske og danske værdier. Derfor nedsætter regeringen nu en ekspertgruppe, der skal undersøge mulighederne for at screene ansøgere for antidemokratiske holdninger.Integration19. januar 2025 kl. 10:02Vi skal gøre mere for at bekæmpe kvindeundertrykkelse i indvandrermiljøerDer er kvinder og piger i visse muslimske indvandremiljøer i Danmark, der ikke oplever den samme frihed og de samme rettigheder, som langt de fleste af os tager for givet i hverdagen. Det skal vi gøre noget ved. Derfor vil Venstre og regeringen med et nyt udspil med 22 initiativer styrke indsatsen mod negativ social kontrol, æresrelateret vold og parallelsamfund. Vi skal ikke acceptere, at der er miljøer i Danmark, hvor mænd og kvinder ikke er lige.Retspolitik07. december 2025 kl. 10:08Danmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionenEn forældet konvention må ikke være udenlandske kriminelles værn. Vi har desværre set, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, selvom de begår grov vold, voldtægter eller indgår i organiseret bandekriminalitet. De udlændinge, der dyrker det liv, skal ikke være i Danmark. De skal udvises og sendes hjem, hvor de kommer fra.Udlændinge09. september 2025 kl. 16:02Vil man have dansk statsborgerskab, skal man tilslutte sig danske værdierAt blive dansk statsborger er ikke en rettighed. Det er en gave, man skal gøre sig fortjent til. Venstre mener, at nye statsborgere skal tilslutte sig grundlæggende demokratiske og danske værdier. Derfor nedsætter regeringen nu en ekspertgruppe, der skal undersøge mulighederne for at screene ansøgere for antidemokratiske holdninger.Integration19. januar 2025 kl. 10:02Vi skal gøre mere for at bekæmpe kvindeundertrykkelse i indvandrermiljøerDer er kvinder og piger i visse muslimske indvandremiljøer i Danmark, der ikke oplever den samme frihed og de samme rettigheder, som langt de fleste af os tager for givet i hverdagen. Det skal vi gøre noget ved. Derfor vil Venstre og regeringen med et nyt udspil med 22 initiativer styrke indsatsen mod negativ social kontrol, æresrelateret vold og parallelsamfund. Vi skal ikke acceptere, at der er miljøer i Danmark, hvor mænd og kvinder ikke er lige.Retspolitik07. december 2025 kl. 10:08Danmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionenEn forældet konvention må ikke være udenlandske kriminelles værn. Vi har desværre set, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, selvom de begår grov vold, voldtægter eller indgår i organiseret bandekriminalitet. De udlændinge, der dyrker det liv, skal ikke være i Danmark. De skal udvises og sendes hjem, hvor de kommer fra.Udlændinge09. september 2025 kl. 16:02Vil man have dansk statsborgerskab, skal man tilslutte sig danske værdierAt blive dansk statsborger er ikke en rettighed. Det er en gave, man skal gøre sig fortjent til. Venstre mener, at nye statsborgere skal tilslutte sig grundlæggende demokratiske og danske værdier. Derfor nedsætter regeringen nu en ekspertgruppe, der skal undersøge mulighederne for at screene ansøgere for antidemokratiske holdninger.Integration19. januar 2025 kl. 10:02Vi skal gøre mere for at bekæmpe kvindeundertrykkelse i indvandrermiljøerDer er kvinder og piger i visse muslimske indvandremiljøer i Danmark, der ikke oplever den samme frihed og de samme rettigheder, som langt de fleste af os tager for givet i hverdagen. Det skal vi gøre noget ved. Derfor vil Venstre og regeringen med et nyt udspil med 22 initiativer styrke indsatsen mod negativ social kontrol, æresrelateret vold og parallelsamfund. Vi skal ikke acceptere, at der er miljøer i Danmark, hvor mænd og kvinder ikke er lige.Retspolitik07. december 2025 kl. 10:08Danmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionenEn forældet konvention må ikke være udenlandske kriminelles værn. Vi har desværre set, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, selvom de begår grov vold, voldtægter eller indgår i organiseret bandekriminalitet. De udlændinge, der dyrker det liv, skal ikke være i Danmark. De skal udvises og sendes hjem, hvor de kommer fra.NæsteDanmark skal gå forrest i klimakampenEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstMere frihed til selv at bestemmeDet skal kunne betale sig at arbejdeVi skal tage større ansvar for Danmarks sikkerhedMere frihed. Flere muligheder


---

# Mærkesag: Det skal kunne betale sig at arbejde

Source: https://www.venstre.dk/politik/maerkesager/det-skal-kunne-betale-sig-at-arbejde

Det skal kunne betale sig at arbejde
Venstre vil sikre, at det kan betale sig at arbejde
For over 225.000 danskere har det i alt for længe ikke i tilstrækkelig grad kunne betale sig at arbejde. Det har ikke været rimeligt over for de mange danskere, som får en for lille gevinst ud af hver morgen at stå op for at tage på arbejde. Derfor har det været vigtigt for Venstre at få sænket skatten på arbejde, så vi belønner de mange hårdtarbejdende danskere, og så det bliver mindre attraktivt at vælge sofaen frem for arbejdsmarkedet.
Venstre vil belønne unge og ældre, der vil yde en ekstra indsats
Guleroden for at bidrage til velfærdssamfundet skal gøres større for både unge og ældre. I Venstre mener vi, at flere af vores unge skal have et fritidsjob, og det skal gøres muligt for ældre at arbejde uden at blive trukket i folkepensionen.
En ny og mere fri beskæftigelsesindsats
Vi er ikke gode nok til at hjælpe ledige i arbejde. Der er brug for et fundamentalt opgør med den måde, som vi gør tingene på. Derfor har Venstre foreslået at nedlægge jobcentrene, som vi kender dem, og starte forfra med at skabe en ny og mere fri beskæftigelsesindsats. Hvor den enkelte ledige er i fokus. Og hvor dem, der kan og vil selv, får en langt større grad af frihed til at indrette den indsats, som de mener vil bringe dem tættere på et arbejde.
AktueltSe alle nyhederForrigeslide 5 to 7  of 8Arbejdsmarked09. april 2025 kl. 11:38Venstre leverer på endnu et valgløfte: Historisk forenkling af beskæftigelsesindsatsen  Venstre gik i 2022 til valg på at nytænke og frisætte beskæftigelsesindsatsen, hvor vi foreslog at frigøre tre milliarder kroner, nedlægge jobcentrene og sikre en indsats med mere frihed og mindre bureaukrati. Da regeringen blev dannet, fik vi skrevet en reform af beskæftigelsesindsatsen ind i regeringsgrundlaget.Arbejdsmarked06. februar 2025 kl. 09:33Nu tager vi endnu et skridt mod en ny og mere fri beskæftigelsesindsatsI 2022 gik Venstre til valg på at reformere den aktive beskæftigelsesindsats og jobcentrene. Vi ønsker et system med færre krav, færre samtaler, overskuelige regler, mere værdighed og mere frihed. Nu indkalder regeringen til forhandlinger om fremtidens beskæftigelsesindsats, og dermed tager vi endnu et skridt mod at indfri de mål.Arbejdsmarked31. januar 2025 kl. 16:41Ungeløftet: Et vigtigt skridt mod at få flere unge med i fællesskabet43.000 unge står uden uddannelse eller job. Det er 43.000 for mange. Derfor er regeringen gået sammen med virksomheder, kommuner og civilsamfundsaktører om det nationale partnerskab Ungeløftet, som skal hjælpe flere unge godt videre. Tirsdag blev Ungeløftet underskrevet på et topmøde på Marienborg, hvor unge fra hele landet mødtes med regeringen og repræsentanter fra erhvervslivet, civilsamfundet med flere.Arbejdsmarked22. oktober 2024 kl. 14:23Ny aftale skal hjælpe flere udsatte unge i arbejde og ind i forpligtende fællesskaberSammen med K, RV og SF har regeringen i dag præsenteret en aftale om et ungeløft, der særligt skal hjælpe de 43.000 unge, der i dag står udenfor uddannelse eller beskæftigelse, godt videre.Arbejdsmarked08. marts 2026 kl. 20:20Venstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskereEt velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Det er derfor, jeg og Venstre har skabt seniorpensionen. Det er også derfor, vi nu vil udvide ordningen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen.Arbejdsmarked18. december 2025 kl. 10:08Styrket kontrol med førtidspension i udsatte boligområderRegeringen indgår en ny aftale med Liberal alliance, Konservative og Dansk Folkeparti, der skal sikre, at ca. 5.000 sager nu gennemgås systematisk i udvalgte boligområder, hvor der er tegn på, at reglerne ikke altid bliver fulgt.Arbejdsmarked26. juni 2025 kl. 14:51Fortsat stærk beskæftigelsesfremgang drevet af det private erhvervslivDet danske arbejdsmarked viser fortsat rigtig gode takter. Lønmodtagerbeskæftigelsen er fortsat på et rekordhøjt niveau med over 3,05 millioner beskæftigede.Alene det seneste år er der kommet godt 35.000 flere lønmodtagere i arbejde. Og hele 32.500 af de nye jobs er skabt i det private erhvervsliv. Det er altså over 90 pct. af beskæftigelsesfremgangen, der har rod i de private erhverv.Arbejdsmarked18. juni 2025 kl. 12:24Langt flere kriminelle skal have frakendt deres førtidspensionDet er uacceptabelt, at man kan begå bandekriminalitet og samtidig modtage førtidspension, som vi så i dokumentaren ”Den Sorte Svane”. Derfor har regeringen indgået en politisk aftale, der skal sikre, at langt flere kriminelle får frakendt deres førtidspension.Arbejdsmarked09. april 2025 kl. 11:38Venstre leverer på endnu et valgløfte: Historisk forenkling af beskæftigelsesindsatsen  Venstre gik i 2022 til valg på at nytænke og frisætte beskæftigelsesindsatsen, hvor vi foreslog at frigøre tre milliarder kroner, nedlægge jobcentrene og sikre en indsats med mere frihed og mindre bureaukrati. Da regeringen blev dannet, fik vi skrevet en reform af beskæftigelsesindsatsen ind i regeringsgrundlaget.Arbejdsmarked06. februar 2025 kl. 09:33Nu tager vi endnu et skridt mod en ny og mere fri beskæftigelsesindsatsI 2022 gik Venstre til valg på at reformere den aktive beskæftigelsesindsats og jobcentrene. Vi ønsker et system med færre krav, færre samtaler, overskuelige regler, mere værdighed og mere frihed. Nu indkalder regeringen til forhandlinger om fremtidens beskæftigelsesindsats, og dermed tager vi endnu et skridt mod at indfri de mål.Arbejdsmarked31. januar 2025 kl. 16:41Ungeløftet: Et vigtigt skridt mod at få flere unge med i fællesskabet43.000 unge står uden uddannelse eller job. Det er 43.000 for mange. Derfor er regeringen gået sammen med virksomheder, kommuner og civilsamfundsaktører om det nationale partnerskab Ungeløftet, som skal hjælpe flere unge godt videre. Tirsdag blev Ungeløftet underskrevet på et topmøde på Marienborg, hvor unge fra hele landet mødtes med regeringen og repræsentanter fra erhvervslivet, civilsamfundet med flere.Arbejdsmarked22. oktober 2024 kl. 14:23Ny aftale skal hjælpe flere udsatte unge i arbejde og ind i forpligtende fællesskaberSammen med K, RV og SF har regeringen i dag præsenteret en aftale om et ungeløft, der særligt skal hjælpe de 43.000 unge, der i dag står udenfor uddannelse eller beskæftigelse, godt videre.Arbejdsmarked08. marts 2026 kl. 20:20Venstre vil udvide seniorpensionen med tre år for at tage bedre hånd om nedslidte danskereEt velfærdssamfund skal måles på, hvordan man tager hånd om dem, der har knoklet og bidraget til fællesskabet. Det er derfor, jeg og Venstre har skabt seniorpensionen. Det er også derfor, vi nu vil udvide ordningen, så man kan tilkendes seniorpension op til ni år før folkepensionsalderen frem for de nuværende seks år før pensionsalderen.Arbejdsmarked18. december 2025 kl. 10:08Styrket kontrol med førtidspension i udsatte boligområderRegeringen indgår en ny aftale med Liberal alliance, Konservative og Dansk Folkeparti, der skal sikre, at ca. 5.000 sager nu gennemgås systematisk i udvalgte boligområder, hvor der er tegn på, at reglerne ikke altid bliver fulgt.Arbejdsmarked26. juni 2025 kl. 14:51Fortsat stærk beskæftigelsesfremgang drevet af det private erhvervslivDet danske arbejdsmarked viser fortsat rigtig gode takter. Lønmodtagerbeskæftigelsen er fortsat på et rekordhøjt niveau med over 3,05 millioner beskæftigede.Alene det seneste år er der kommet godt 35.000 flere lønmodtagere i arbejde. Og hele 32.500 af de nye jobs er skabt i det private erhvervsliv. Det er altså over 90 pct. af beskæftigelsesfremgangen, der har rod i de private erhverv.Arbejdsmarked18. juni 2025 kl. 12:24Langt flere kriminelle skal have frakendt deres førtidspensionDet er uacceptabelt, at man kan begå bandekriminalitet og samtidig modtage førtidspension, som vi så i dokumentaren ”Den Sorte Svane”. Derfor har regeringen indgået en politisk aftale, der skal sikre, at langt flere kriminelle får frakendt deres førtidspension.NæsteDanmark skal gå forrest i klimakampenEt sundhedsvæsen, der sætter dig førstMere frihed til selv at bestemmeKonsekvente krav til udlændingeVi skal tage større ansvar for Danmarks sikkerhedMere frihed. Flere muligheder


---

# Bedre hjælp til ufrivilligt barnløse

Source: https://www.venstre.dk/politik/venstres-politiske-udspil/bedre-hjaelp-til-ufrivilligt-barnlose

Bedre hjælp til ufrivilligt barnløse
En af livets store gaver er at få børn
Desværre er mange mennesker, som gerne vil være forældre, udfordret af fertilitetsproblemer, der kræver behandling.Op til en fjerdedel af alle dem, der ønsker at få børn, oplever problemer med at blive forældre. Det er ikke bare tyngende for det enkelte par eller enlige, men også for familie og nærmeste omgangskreds, som ofte tager del i sorgerne.Nedsat frugtbarhed er i dag en af de mest udbredte kroniske sygdomme blandt 20-45-årige i Norden. Og ufrivillig barnløshed er anerkendt som en sygdom på linje med alle andre sygdomme af WHO. Samtidig har vi som samfund interesse i, at flere danske børn sættes i verden.Mennesker i fertilitetsbehandling er i dag ikke omfattet af udrednings- og behandlingsgarantien, hvilket betyder, at ventetiderne er lange til trods for, at tid spiller en afgørende rolle i fertilitetsbehandling.Dertil kommer, at den nuværende begrænsning på antallet af forsøg for den enkelte er et problem.Flere behandlinger øger beviseligt chancen for succes markant. Og da behandlingsforløb for fertilitet ofte trækker store følelsesmæssige veksler hos de involverede, så bør vi gøre mere for den enkeltes mulighed for succes.Samlet set betyder den aktuelle tilgang med et unødigt tidsforbrug og et begrænset antal behandlinger, at mange ender med at blive behandlet forgæves.Endelig kan den begrænsede adgang resultere i, at nogle er nødsaget til at opgive på grund af manglende økonomi.Derfor ønsker Venstre, at der skal skabes bedre muligheder for de danskere, som skal i fertilitetsbehandling.I det følgende beskrives de tre elementer, samt økonomien bag.
Vi foreslår tre ting for at investere i at flere har større mulighed for at sætte nye danskere i verden:Udrednings- og behandlingsgaranti til mennesker i fertilitetsbehandlingFlere forsøg skal højne succesraten for den enkelteAdgang til betalt fertilitetsbehandling til barn nummer to
Udrednings- og behandlingsgaranti
Udrednings- og behandlingsgaranti til mennesker i fertilitetsbehandlingTid er en afgørende faktor, når man ønsker at få børn. For jo ældre både kvinder og mænd bliver, desto sværere bliver det at blive forældre.I det seneste årti er fødselstallet faldet i Danmark. Det sker i takt med, at gennemsnitsalderen for førstegangsfødende kvinder siden 1990 er steget fra 26,3 år til 29,5 år i 2019.Chancen for at blive gravid topper, når kvinden er i begyndelsen af tyverne, og daler derefter. Selvom flere danskere samtidig oplever at være påvirket af fysiologiske faktorer, der gør det sværere at få børn, så skal vi også sikre, at tid og alder ikke bliver en større udfordring end højest nødvendigt.For selvom tiden spiller en afgørende rolle, så er situationen i dag, at mennesker i fertilitetsbehandling venter alt for lang tid på at komme i gang.Lange ventetider går ikke kun udover sandsynligheden for, at behandlingen giver det ønskede resultat. Det har også store menneskelige konsekvenser for de, der må vente endnu længere på at få deres drøm opfyldt. For i dag har mennesker, der modtager fertilitetsbehandling, ikke mulighed for at vælge et privat alternativ, hvis ventetiden er lang eller den begrænsede ramme for forsøg løber ud.Derfor vil Venstre her give adgang til hurtigere behandling, ganske som det gælder på mange andre områder for patienter i det danske sundhedsvæsen.
Derfor foreslår VenstreAt borgere i fertilitetsbehandling skal omfattes af både udrednings- og behandlingsgarantien, så de kan benytte et privat alternativ, hvis ventetiden i det offentlige er mere end 30 dage.
Note: Aktuel ventetid for at komme til undersøgelse på udvalgte hospitaler opgjort på mitsygehusvalg.dk den 15. februar 2021. Det oplyses derudover, at der er 6-8 måneders ventetid på Rigshospitalet.
Mindre brugerbetaling skal højne succesraten
Ventetiden er ikke den eneste udfordring, som ufrivilligt barnløse møder i fertilitetsbehandlingen. For det er desværre ikke alle behandlingsforsøg, der giver det ønskede resultat, og sandsynligheden for succes begrænses i sidste ende for manges vedkommende ligeledes af, at man kun kan modtage tre reagensglasforsøg via det offentligt, finansierede sundhedsvæsen.Det kan være et enormt pres for de mennesker, der er i behandling, at vide, at der kun er tre forsøg i det offentlige. Det er et pres, som Venstre gerne vil afhjælpe for de berørte kvinder og familiers skyld.Samtidig viser undersøgelser, at tre forsøg giver ca. 64 pct. chance for at lykkes med fertilitetsbehandlingen.
Men ved at hæve antallet af forsøg med yderligere tre, er det muligt at forøge chancerne til 84 pct.Vi skal gøre muligheden for succes endnu bedre til fordel for de ufrivilligt barnløse:
Derfor foreslår VenstreMindre brugerbetaling på reagensglasbehandling. Vi ønsker med andre ord, at ufrivilligt barnløse i alle landets regioner skal have mulighed for at modtage seks reagensglasbehandlinger pr. barn via offentligt finansieret behandling.Det giver mere ro for de enkelte, og det forøger chancerne markant for, at flere børn kommer til verden.
Afskaffelse af brugerbetaling til barn nummer to
Det er en udfordring, at danskerne generelt får færre og færre børn pr. kvinde. I 2017 kom der i gennemsnit 1,75 barn til verden pr. kvinde.Til sammenligning blev der født ca. 2,5 barn pr. kvinde omkring 1960, og ikke siden 1968 har fertilitetskvotienten i Danmark været over niveauet på 2,1 barn pr. kvinde, hvilket er det anbefalede niveau for at opretholde Danmarks befolkningstal på lang sigt uden øget indvandring.Det betyder, at vi bliver færre og færre, hvis fødselsraten ikke stiger. Det vil på sigt blive en udfordring for samfundet, fordi vi har brug for sunde og raske medborgere til at bidrage til, samfundet og til at sikre nye generationer, som også i fremtiden kan understøtte vores fælles velfærd og kultur.En undersøgelse viser, at fødselsraten ligeledes falder, fordi flere danskere slet ikke får børn gennem deres levetid. Tallene viser, at en femtedel af danske mænd på 50 år er barnløse. Det samme gælder for hver ottende kvinde.Årsagerne til, at danskerne får færre børn er mange og forskelligartede, men det er Venstres holdning, at vi skal give de mennesker, der ønsker at få børn, rigtig gode forudsætninger for det.I dag er det kun muligt at få hjælp til det første barn i det offentligt, finansierede sundhedsvæsen. Men både den enkelte familie og Danmark som samfund har en stor interesse i, at drømmen om to børn kan opfyldes uden, at det er nødvendigt med egenfinansiering, hvilket kan være vanskeligt for mange.
Derfor vil Venstre afskaffebrugerbetalingen til barn nummer to.Vi vil med andre ord give mulighed for, at mennesker, der lider af ufrivillig barnløshed, også skal have mulighed for at modtage fertilitetsbehandling via det offentligt finansierede sundhedsvæsen til barn nummer to.
Note: Fertilitetskvotient (barn pr. kvinde) i Danmark i perioden 1960-2018, Verdensbanken.
Økonomi
Til at gennemføre de tre forslag, vil Venstre afsætte 125 mio. kr., der vil give ufrivilligt barnløse bedre mulighed for fertilitetsbehandling i det danske sundhedsvæsen. Midlerne afsættes på Venstres finanslovsudspil.


---

# [PDF] Forsvarsudspil-final.pdf

Source: https://www.venstre.dk/_Resources/Persistent/e/4/d/b/e4dbdae007d20831d6cf43bf22401a868ae7cb20/Forsvarsudspil-final.pdf

1
EU-FORSVARSUDSPIL:
Et stærkt Danmark i 
et sikkert Europa
Derfor skal EU’s forsvarsdimension og NATO være både/
og – og ikke et enten/eller. Det er afgørende for Venstres 
tilgang til EU samarbejdet.
Det ændrer ikke ved, at det er en helt afgørende opgave i 
de kommende år, at Danmark og resten af Europa i langt 
højere grad tager ansvar for vores egen sikkerhed.
For et stærkt Danmark i et sikkert Europa.
Morten Løkkegaard - Troels Lund Poulsen
Et stærkt Danmark i et sikkert Europa
2
Vi lever i en omskiftelig tid. Ingen havde forestillet sig, 
at vi igen skulle opleve krig i Europa. En krig, som har 
sat store aftryk både i Danmark og i det europæiske 
samarbejde. Krigen i Ukraine er en påmindelse om, 
at freden og friheden ikke må tages for givet. 
At friheden ikke er gratis.
Vi skal i højere grad tage ansvar for vores sikkerhed i 
Europa. Danskernes ’ja’ til at afskaffe forsvarsforbeholdet 
d. 1. juni 2022 var et klart signal om, at Danmark ønsker 
freden og samarbejdet med vores ligesindede, 
demokratiske allierede i EU. Venstre gik forrest i den kamp. 
Og det gør vi fortsat, når det kommer til at sikre, at vi i 
Danmark og Europa bliver bedre i stand til at forsvare os 
selv. For i Venstre tager vi ansvar for Danmarks sikkerhed, 
sådan at fremtidige generationer kan nyde den samme 
trygge opvækst, som vi har fået. Vi vil have et stærkt 
Danmark, som kan blive en integreret del af et mere 
sikkert Europa.
Hver for sig skal alle Europas lande styrke deres forsvar. 
Men på toppen af det bør vi på en række områder også 
styrke samarbejdet, så vi i højere grad bliver i stand til at 
løse udfordringerne med bl.a. krig, migration og cyber-
sikkerhed. For det er grænseoverskridende problemer, 
der kræver grænseoverskridende løsninger. Dem løser vi 
oplagt via EU, hvor vi kan stå sammen mod dem, som ikke 
ønsker en verden præget af demokrati, frihed og velstand.
Vores arbejde i EU skal ske i fælles fodslag med NATO-
samarbejdet, som er helt afgørende for Danmark. NATO 
og det transatlantiske bånd er fortsat krumtappen for 
vores sikkerhed. Punktum. 
Syv konkrete forslag til et mere sikkert Europa
1. EU skal have en indsatsstyrke, der kan sættes ind ved de ydre grænser
2. EU skal have en ”cyberbrigade” og et styrket cybersamarbejde 
3. Ukraine skal kunne tilslutte sig European Defence Fund
4. EU skal give hjælp til selvhjælp til den ukrainske forsvarsindustri
5. Flere investeringer i forsvar - EIB og ATP skal i spil
6. Der skal udpeges en forsvarskommissær
7. Styrkelse af EU's forsvarskapacitet gennem øget egenproduktion af ammunition og våben
3
Et stærkt Danmark i et sikkert Europa
Godt for Danmark, at forsvarsforbeholdet er væk
Der er ingen tvivl om, at Danmark er bedre stillet 
uden forsvarsforbeholdet. Og at det har haft en 
håndgribelig og positiv betydning for Danmark, at vi 
nu ligeværdigt kan deltage i EU-samarbejdet på 
sikkerheds- og forsvarsområdet. Det er der allerede 
håndfaste, konkrete eksempler på:
• Danmark kan nu bidrage til EU’s militære 
indsatser.
• Danske træningsaktiviteter er tilknyttet EU's 
militære træningsmission til støtte for Ukraine. 
• Danmark har udsendt et helikopterlægebidrag 
til Operation Althea i Bosnien-Hercegovina.  
Vi genudsender bidraget andet halvår 2024. 
Disse ting var tidligere ikke muligt med 
forsvarsforbeholdet.
Dernæst deltager vi nu i det permanent strukture-
rede samarbejde (PESCO) på forsvarsområdet. 
Det gør det langt nemmere at samarbejde med 
vigtige partnere – både i og uden for EU – på 
områder af strategisk interesse for Danmark. 
Vi deltager i to PESCO-projekter om hhv. cyber-
reaktionshold og militær mobilitet – sidstnævnte 
med USA, Canada og Norge ved bordet. Forsvars-
forbeholdet svækkede tidligere vores indflydelse i 
den sammenhæng og begrænsede vores 
muligheder for at samarbejde med internationale 
partnere.
 
Endelig kan vi nu støtte op om og bidrage til EU's 
indsats ift. at imødekomme Ukraines militære 
behov, ikke mindst på ammunitionsområdet. 
På den korte bane gennem bl.a. fællesindkøb – fx 
gennem Det Europæiske Forsvarsagentur, hvor vi 
fra dansk side er med i et konkret fællesindkøb af 
ammunition til Ukraine sammen med en række 
andre EU-lande. 
Men også på den længere bane ift. at styrke vores 
forsvarsindustris kapacitet til at levere på den 
massive efterspørgsel efter forsvarsmateriel.
4
2. EU skal have en ”cyberbrigade” og et styrket   
 cybersamarbejde 
 Vi ved, at EU-landene igen og igen udsættes for   
 angreb i den digitale verden såsom cybersabotage,   
 digital misinformation og anden skadelig aktivitet, ofte  
 iværksat af aktører som Rusland. Disse angreb retter   
 sig specifikt mod sårbarheder og kritisk infrastruktur i   
 samfundet, herunder lufthavne, forsyningssektorer,   
 satellitudstyr, virksomheder og sågar privatpersoner.   
 Disse typer angreb er uacceptable, men desværre   
 også en realitet, som vi må forholde os til.
  Venstre foreslår, at EU skal etablere en stærk 
  ”cyberbrigade”, der kan trykke igen i den hybride krig  
  mod fremmede magter, når der udføres 
  koordinerede hybridangreb mod EU’s medlemslande. 
 
 Vi står langt stærkere, hvis vi puljer ressourcer på   
 cybersikkerhed, og mere effektivt kan modstå russisk   
 aggression. Den nuværende mangel på centraliserede  
 ressourcer og ekspertise til at tackle avancerede   
 cybertrusler udfordrer vores sikkerhed. 
 EU skal stille sig i spidsen for at styrke koordinationen   
 bl.a. mellem medlemslandenes eksisterende 
 reaktionsteams (CSIRT) og sikkerhedsoperations-
 centre (SOC). 
 Men der bør også laves et fællesskab af frivillige   
 eksperter eller tidligere cyberværnepligtige, som   
 melder sig til en EU-reservestyrke. Den kan så   
 indsættes i særligt tilspidsede situationer. Eller om   
 nødvendigt på skift være tilgængelige for at give   
 hurtigt modsvar på udefrakommende angreb på   
 EU på dette felt.
  
1. EU skal have en indsatsstyrke, der kan sættes ind   
 ved de ydre grænser
 Der skal ikke opbygges en fast fælles EU-hær, men det  
 er afgørende at styrke det militære samarbejde   
 mellem EU-landene. På den måde kan vi sammen løse  
 nogle af de tværgående udfordringer, der kræver en   
 koordineret og effektiv indsats. En central del af dette   
 samarbejde er evnen til at mobilisere og indsætte   
 enheder fra EU-landene i særligt kritiske situationer,   
 især når det handler om at beskytte EU's ydre grænser. 
  Venstre mener, at alle EU-lande skal være i stand til at  
  bidrage til en indsatsstyrke, der om nødvendigt kan   
  indsættes hurtigt og effektivt, for at beskytte EU’s   
  ydre grænser. Indsættelse kan indebære alt fra   
  maritim overvågning og grænsekontrol, humanitære   
  indsatser og krisehåndtering til kampsoldater 
  afhængig af opgaven.
 Vi skal styrke EU’s ydre grænser for blandt andet at   
 mindske migrationen mod Europa og Danmark. Det   
 europæiske asylsystem fungerer ikke i dag, og der er   
 ikke styr på EU’s ydre grænser. Alene sidste år blev der  
 registreret ca. 380.000 irregulære grænsekrydsninger   
 ved de ydre grænser. Der kan også opstå udfordringer  
 med sikkerheden i øvrigt ved EU's grænser, hvor der   
 kan  være behov for at sætte hårdere ind med en   
 fælles indsatsstyrke i særligt kritiske situationer.
 Venstre foreslår endvidere, at Det Europæiske   
 Forsvarsagentur i højere grad end i dag skal arbejde   
 for at standardisere forsvarsudstyr og -procedurer   
 på tværs af medlemsstaterne for at sikre interopera-  
 bilitet og samarbejdsevne i operationelle situa tioner.   
 Det skal ske i fælles fodslag med NATO-samarbejdet,   
 som fortsat er helt afgørende for Danmark og   
 Europas sikkerhed.
5
4. EU skal give hjælp til selvhjælp til den ukrainske   
 forsvarsindustri
 EU-landene har stor interesse i at forbedre Ukraines   
 modstandsdygtighed i kampen for frihed mod   
 Rusland. Danmark går allerede forrest i forhold til at   
 afsøge veje, hvor ukrainsk forsvarsindustri kan støttes   
 direkte – men EU skal også spille en rolle. Det vil både   
 gavne forsyningskæderne til fronten og samtidig være  
 med til at holde gang i det ukrainske samfund langt   
 bag ved linjerne. 
  Venstre foreslår, at EU går forrest med en målrettet   
  indsats for, at ukrainske og europæiske virksomheder  
  indgår partnerskaber om at opbygge kapacitet til   
  vedligehold i Ukraine. Så er hjælpen nær og logistik-  
  ken mindre svær, når deres militære materiel kræver   
  mere kompliceret vedligehold.
 Det skal også gøres mere attraktivt at investere i   
 ukrainsk forsvarsindustri og EU skal gå forrest for, at   
 EU-landenes forsvarsindustri lettere kan etablere sig i   
 Ukraine. Konkret skal den ambition afspejles i 
 Europa-Kommissionens forsvarsindustrielle strategi,   
 som sætter retning for EU's indsats på området. Det vil  
 også gøre det lettere for EU, når der skal bygges bro   
 på tværs af landegrænser.
3. Ukraine skal kunne tilslutte sig European 
 Defence Fund
 I Danmark går vi foran, når det kommer til at støtte   
 Ukraines frihedskamp mod Rusland. Det gør vi, fordi  
 ukrainernes kamp også er vores kamp. For hvis ikke   
 Rusland stoppes i Ukraine, vil de med al sandsynlighed  
 fortsætte til andre europæiske lande.
  Venstre foreslår, at Ukraine skal kunne tilslutte sig   
  European Defence Fund. Det er i både Danmarks og   
  Europas interesse, og kan gavne frihedskampen og   
  samtidigt fremme forsvarsindustriens konkurrence-   
  evne, effektivitet og innovationskapacitet på tværs   
  af hele unionen. 
 Ved at lade Ukraine indgå i samarbejdet kan vi   
 understøtte Ukraines egen forsvarsindustri, så de på   
 sigt kan blive mere selvforsynende. Og samtidig vil det  
 være et led i arbejdet med løbende at få Ukraine   
 nærmere et egentligt EU-medlemskab, når de 
 opfylder betingelserne.
 Venstre mener desuden, at Ukraines forsvarsminister   
 allerede i dag skal have mulighed for at deltage i   
 Rådsmøder som observatør.
6
 Dette vil gøre det lettere at sætte handling bag   
 intentioner, fremme en mere helhedsorienteret tilgang  
 til sikkerhed og forsvar i EU og styrke unionens evne til   
 at reagere effektivt på komplekse udfordringer.
7. Styrkelse af EU's forsvarskapacitet gennem øget   
 egenproduktion af ammunition og våben
  Venstre foreslår, at EU aktivt skubber på at få 
  opbygget kapaciteten til at producere mere 
  ammunition og våben. Vi skal imødekomme den   
  massive efterspørgsel på forsvarsmateriel i Europa,   
  og derfor skal EU-landene har en høj forsynings-
  sikkerhed af kritisk forsvarsmateriel, som mindsker   
  afhængigheden af  eksterne leverandører.
 Der er allerede nu lang leveringstid på ordrer, 
 hvorfor egenproduktion også skal kunne give vores   
 allierede de krævede våben og ammunition i 
 hænderne hurtigere.
 I Danmark har vi allerede påbegyndt dette arbejde   
 med statens opkøb af en våbenfabrik i Nordjylland.   
 Dette initiativ skal udvides på europæisk niveau. Ved at  
 investere i yderligere egenproduktion af ammunition   
 og våben i de europæiske lande kan vi sikre en mere   
 stabil og sikker forsyningskæde, skabe nye arbejds-
 pladser og fremme teknologisk innovation inden for   
 forsvarsindustrien.
5. Flere investeringer i forsvar - EIB og ATP skal i spil.   
 Forsvarsinvesteringer er bæredygtige investeringer
 I dag er den Europæiske Investeringsbank begrænset i  
 sine investeringer, da den ikke må investere i våben-
 systemer og forsvarsteknologi. Det var måske klogt   
 engang. Men Venstre mener, at Europa nu er nødt til at  
 tilpasse sig den nye virkelighed. 
  Vi foreslår derfor, at mandatet for investeringer   
  udvides, så den europæiske investeringsbank også   
  kan investere i europæiske virksomheder, der produ- 
  cerer våben og ammunition.
 På samme måde mener vi, at ATP bør påtage sig 
 et større ansvar ved at investere i og dermed under  
 støtte udviklingen af den danske og europæiske   
 forsvarsindustri. Dette vil bidrage til at styrke Europas   
 forsvarskapacitet og skabe arbejdspladser og økono-  
 misk vækst i regionen. Der skal også skabes et mere   
 effektivt samarbejde om fælles indløb af forsvars-
 materiel i EU.
 Det er vigtigt at erkende, at det vil være et langt sejt   
 træk at sikre en stærk forsvarsindustri i Europa. Derfor   
 er det afgørende, at vi implementerer de nødvendige   
 tiltag hurtigst muligt. Derfor mener Venstre, at både   
 EIB og ATP skal gå forrest for at sikre handling. 
 
 Vi skal også styrke private aktørers incitament til at   
 investere i forsvarsindustri. Derfor skal det afsøges,   
 om man på EU-niveau kan åbne op for, at forsvars-
 investeringer kan markedsføres som bæredygtige. 
   
  Venstre mener, at ligesom der længe har været et   
  særligt fokus på ESG (Environmental, Social, 
  Governance), så viser den aktuelle situation, at 
  investeringer i ”D for Defence” tilsvarende skal være   
  et udtryk for samfundsansvar.
6. Der skal udpeges en forsvarskommissær
  Venstre mener, at det militære samarbejde på tværs   
  af EU-landene bør styrkes markant for at imøde-
  komme de aktuelle sikkerhedsudfordringer. Til at   
  samle tråde og skubbe på, foreslår vi, at EU får   
  en forsvarskommissær. 
 Forsvarskommissæren skal spille en central rolle i både  
 at koordinere og styrke den fælles sikkerheds- og   
 forsvarspolitik for EU’s medlemslande. Samtidig vil den  
 nye kommissær sikre en bedre sammenhæng mellem  
 EU's forsvars- og sikkerhedspolitik og andre vigtige   
 politikområder som f.eks. udenrigspolitik, handel og   
 migrationspolitik.
7


---

# Danmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionen

Source: https://www.venstre.dk/nyheder/danmark-skal-vaere-klar-til-at-traede-ud-af-statsborgerretskonventionen

RetspolitikDanmark skal være klar til at træde ud af statsborgerretskonventionenAf Troels Lund Poulsen, Venstres formand7. december 2025 kl. 10:08En forældet konvention må ikke være udenlandske kriminelles værn. Vi har desværre set, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, selvom de begår grov vold, voldtægter eller indgår i organiseret bandekriminalitet. De udlændinge, der dyrker det liv, skal ikke være i Danmark. De skal udvises og sendes hjem, hvor de kommer fra.
Det er afgørende for mig, at vi byder dem velkommen, der gerne vil arbejde i Danmark. Men det må ikke være sådan, at vi kun har blik for dem, der opfører sig ordentligt.Men selv hvis hårdkogte bandekriminelle har dobbelt statsborgerskab, har vi set eksempler på, at statsborgerretskonventionen forhindrer os i at fratage dem deres danske pas.I 2022 så vi, hvordan en stor gruppe fra en indvandrerbande forfulgte to mænd, som de overfaldt med knive. Det ene offer fik livstruende skader, da både lunger og milt blev ramt af knivstik.Anklagemyndigheden mente, at seks af mændene skulle frakendes deres danske statsborgerskab og udvises, men Østre Landsret konkluderede i 2023, at statsborgerretskonventionen stod i vejen for udvisning.I disse tilfælde beskytter konventionen altså de forkerte. For den beskytter de kriminelle.Det skal vi ikke acceptere, for det underminerer tilliden til vores retssamfund.Derfor skal vi være klar til at tage det næste skridt.En lang række af de lande, vi normalt sammenligner os med – Frankrig, Belgien og Storbritannien –har aldrig ratificeret statsborgerretskonventionen, og det giver de lande bedre muligheder for at tage statsborgerskabet fra dybt kriminelle udlændinge og udvise dem.I regeringsgrundlaget har vi aftalt en række ting om at udfordre konventionerne.Vi har bl.a. udpeget en konventionsambassadør, der skal udfordre uhensigtsmæssigheder ved konventionerne og fortolkningen af dem, og vi har indkaldt ekspertbistand, der skal granske, hvor langt vi kan gå i sager om udvisning uden at kollidere med menneskerettens bestemmelser om retten til familieliv.Desuden har vi udnævnt en ambassadør til Europarådet, der får en nøglerolle i udfordre de rammer, som konventionerne sætter op, så vi kan minimere de negative bivirkninger. Det arbejde fortsætter naturligvis.Men formår vi i denne regeringsperiode ikke at ændre konventionerne, så mener vi i Venstre, at Danmark må opsige statsborgerretskonventionen i løbet af 2026.
Nyhedsbrev fra VenstreTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder om Venstre.FornavnEfternavnEmailJeg har læst og accepterer vilkår for behandling af personoplysninger*Tilmeld
